РЕШЕНИЕ № 445/2014/ЕС НА ЕВРОПЕЙСКИЯ ПАРЛАМЕНТ И НА СЪВЕТА
от 16 април 2014 година
за установяване на действие на Съюза „Европейски столици на културата“ за годините 2020 - 2033 и за отмяна на Решение № 1622/2006/ЕО
ЕВРОПЕЙСКИЯТ ПАРЛАМЕНТ И СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взеха предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 167, параграф 5, първо тире от него,
като взеха предвид предложението на Европейската комисия,
след предаване на проекта на законодателния акт на националните парламенти,
като взеха предвид становищата на Комитета на регионите (1),
в съответствие с обикновената законодателна процедура (2),
като имат предвид, че:
(1)
Договорът за функционирането на Европейския съюз (ДФЕС) има за цел постигането на все по-тесен съюз между народите на Европа и поставя на Съюза задачата, inter alia, да допринася за разцвета на културите на държавите членки, като зачита тяхното национално и регионално многообразие и същевременно поставя на преден план общото културно наследство. Във връзка с това при необходимост Съюзът подкрепя и допълва действията на държавите членки за по-добро опознаване и разпространение на културата и историята на европейските народи.
(2)
В съобщението на Комисията от 10 май 2007 г. относно Европейска програма за култура в глобализиращия се свят, одобрено от Съвета с резолюция от 16 ноември 2007 г. (3) и от Европейския парламент с неговата резолюция от 10 април 2008 г. (4), се определят целите за бъдещите дейности на Съюза в областта на културата. Тези дейности следва да насърчават културното многообразие и междукултурния диалог. Те следва също и да стимулират развитието на културата като катализатор на творческото начало в рамките на стратегията за растеж и работни места и като съществен елемент от международните отношения на Съюза.
(3)
Конвенцията на ЮНЕСКО за опазване и насърчаване на многообразието от форми на културно изразяване, влязла в сила на 18 март 2007 г. и по която Съюзът е страна, има за цел опазването и популяризирането на културното многообразие, насърчаването на взаимодействието между културите и повишаването на осведомеността за стойността на културното многообразие на местно, национално и международно равнище.
(4)
С Решение № 1622/2006/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (5) се установява действиe за проявата „Европейска столица на културата“ за годините 2007 - 2019.
(5)
Оценките на европейските столици на културата, както и консултациите с обществеността за бъдещето на посоченото действие след 2019 г. показват, че то постепенно се е превърнало в една от най-амбициозните и най-високо ценени от европейските граждани културни инициативи в Европа. Следователно следва да бъде въведено ново действие за периода 2020 - 2033 година.
(6)
Освен първоначалните цели на „Европейски столици на културата“ - изтъкване на богатството и многообразието на европейските култури и общите им черти, както и стимулиране на по-голямо взаимно разбирателство между европейските граждани - градовете, които са били носители на званието „Европейска столица на културата“ („званието“), постепенно са открили допълнителни ползи от него, използвайки подсилващия му ефект за стимулиране на развитието им в по-общ план според съответните стратегии и приоритети.
(7)
Целите на действието, установено с настоящото решение следва да съответстват напълно на целите на програмата „Творческа Европа“, създадена с Регламент (ЕС) № 1295/2013 на Европейския парламент и на Съвета (6) - опазване, развитие и насърчаване на европейското културно и езиково многообразие, популяризиране на европейското културно наследство и засилване на конкурентоспособността на секторите на културата и творчеството в Европа, и по-специално на аудио-визуалния сектор, с оглед на подпомагането на интелигентния, устойчив и приобщаващ растеж. Постигането на тези цели следва също така да спомага за засилване на чувството за принадлежност към едно общо културно пространство и да стимулира междукултурния диалог и взаимното разбирателство.
(8)
За постигането на тези цели е важно градовете, носители на званието, да се стремят да развиват връзки между техните сектори на културата и творчеството, от една страна, и сектори като образование, научноизследователска дейност, околна среда, градско развитие или културен туризъм, от друга страна. По-специално предишни доказателства посочват потенциала на „Европейски столици на културата“ като катализатор за местното развитие и културния туризъм, както се подчертава в съобщението на Комисията от 30 юни 2010 г., озаглавено „Европа - водеща световна туристическа дестинация - нова политическа рамка за европейския туризъм“, приветствано от Съвета в неговите заключения от 12 октомври 2010 г. и утвърдено от Европейския парламент в неговата резолюция от 27 септември 2011 г. (7)
(9)
Важно е също градовете, носители на званието, да се стремят да насърчават социалното приобщаване и равните възможности и да полагат всички усилия, за да гарантират възможно най-широко участие на всички елементи на гражданското общество в подготовката и осъществяването на културната програма, като специално внимание се обърне на младите хора, на маргинализираните групи и на групите в неравностойно положение.
(10)
Оценките и консултациите с обществеността убедително показаха също, че за европейските столици на културата има много потенциални ползи, ако проявите бъдат старателно планирани. Тези прояви са преди всичко и най-вече част от инициатива в областта на културата, но могат да носят значителни ползи в социален и икономически план, особено когато са заложени в дългосрочна стратегия за развитие на града, в чиято основа е културата.
(11)
Действието „Европейски столици на културата“ освен това е голямо предизвикателство. Провеждането на продължаваща цяла година програма за културни дейности изисква големи усилия и някои градове, носители на званието, са постигнали по-големи успехи от други в използването на потенциала на инициативата. Поради това, посоченото действие следва да бъде подсилено, за да могат всички градове да извлекат максимална полза от званието.
(12)
Званието следва все така да се присъжда на градове независимо от големината им, но за да се достигне до по-широка публика и за да се увеличи въздействието, следва да бъде възможно, както преди, съответните градове да включват заобикалящите ги райони.
(13)
Присъждането на званието следва да продължи да се извършва въз основа на специално създадена културна програма за „Европейска столица на културата“ със силно изразено европейско измерение. Тази културна програма следва да бъде част от дългосрочна стратегия с устойчиво въздействие върху местното икономическо, културно и социално развитие.
(14)
Двустепенният процес на подбор, извършван съгласно хронологичен списък на държавите членки от екип от независими експерти, е доказал своята справедливост и прозрачност. Той позволява на градовете да подобрят заявленията си за участие между фазите на предварителния и окончателния подбор въз основа на експертните съвети, дадени от посочения екип, и осигурява справедливо разпределение на званието сред всички държави членки. Освен това, за да се гарантира последователността на действието „Европейски столици на културата“ и да се избегне загубата на опит и ноу-хау, което би се случило, ако всички експерти бъдат заместени едновременно, тяхното заместване следва да става поетапно.
(15)
Националният експертен опит следва да продължи да се осигурява чрез предоставянето на възможност на държавите членки да определят до двама експерти в екипа, който извършва процедурите по подбор и мониторинг на градовете.
(16)
Критериите за подбор следва да станат по-ясни, за да се дадат по-добри указания на кандидатстващите градове по отношение на целите и изискванията, които те трябва да спазват, за да получат званието. Посочените критерии следва да бъдат и по-лесно измерими, за да се помогне на екипа при подбора и мониторинга на градовете. В това отношение следва да се постави специален акцент върху плановете на градовете кандидати за последващи дейности, заложени в дългосрочна стратегия за културната политика, способни да генерират устойчиво културно, икономическо и социално въздействие.
(17)
Градовете кандидати следва да проучат възможността, когато е целесъобразно, за търсене на финансова подкрепа от програми и фондове на Съюза.
(18)
Подготвителната фаза между определянето на града и годината на проявата е от изключителна важност за успеха на действието „Европейска столица на културата“. Сред заинтересованите страни е налице широк консенсус, че придружаващите мерки, въведени с Решение № 1622/2006/ЕО, са били изключително полезни за съответните градове. Посочените мерки следва да бъдат допълнително развити, по-специално чрез по-чести заседания за мониторинг и посещения на градовете от експертите на екипа, както и чрез още по-интензивна обмяна на опит между досегашните, настоящите и бъдещите градове, носители на званието и между градовете кандидати. Определените градове могат също да развиват допълнителни връзки с други градове, носители на званието.
(19)
Наградата „Мелина Меркури“, създадена с Решение № 1622/2006/ЕО, е придобила силно символично значение, далеч по-важно от реалната сума, присъдена от Комисията. За да се гарантира обаче, че определените градове изпълняват ангажиментите си, условията за изплащане на паричната награда следва да се направят по-стриктни и ясни.
(20)
Важно е в своите информационни материали съответните градове ясно да посочват, че действието, установено в настоящото решение, е действие на Съюза.
(21)
Оценките на Комисията на досегашните европейски столици на културата, които се основават на данни, събрани на местно равнище, не могат да осигурят непосредствени данни за въздействието на званието. Ето защо най-активни в оценката следва да бъдат самите градове.
(22)
Опитът от миналото показва, че участието на страни кандидатки може да подпомогне тяхното сближаване със Съюза чрез подчертаване на общите аспекти на европейските култури. Поради това след 2019 г. в действието, установено в настоящото решение, следва да могат да участват страни кандидатки и потенциални кандидати.
(23)
Въпреки това, през периода 2020-2033 г., обхванат от настоящото решение, от съображения за равнопоставеност с градовете от държавите членки, на градовете от страните кандидатки и потенциални кандидати е позволено да участват само в едно съревнование за званието. Освен това, също от съображения за равенство с държавите членки, всяка страна кандидатка или потенциален кандидат може да бъде домакин на проявата само веднъж.
(24)
Решение № 1622/2006/ЕО следва да се отмени. Неговите разпоредби обаче следва да продължат да се прилагат във връзка с всички градове, които вече са определени или за които процедурата по определяне още не е приключила до 2019 година.
(25)
Доколкото целта на настоящото решение, а именно да се запази и насърчи многообразието на културите в Европа, да се подчертаят общите им черти, както и да се стимулира приносът на културата в дългосрочното развитие на градовете, не може да бъде постигната в достатъчна степен от държавите членки предвид необходимостта по-специално от общи, ясни и прозрачни критерии и процедури за подбор и мониторинг, както и от силна координация между държавите членки, а поради обхвата и очакваните резултати от действието може да бъде по-добре постигната на равнището на Съюза, ЕС може да приеме мерки в съответствие с принципа на субсидиарност, уреден в член 5 от Договора за Европейския съюз. Съгласно принципа на пропорционалност, определен в същия член, обхватът на настоящото решение не надхвърля необходимото за постигането на тези цели,
ПРИЕХА НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
Член 1
Установяване на действието
Установява се действие на Съюза, наречено „Европейски столици на културата“, за годините 2020 - 2033 („действието“).
Член 2
Цели
1. Общите цели на действието са:
а)
да се запази и насърчи многообразието на културите в Европа и да се изтъкнат общите им черти, както и да се увеличи чувството за принадлежност на гражданите към едно общо културно пространство;
б)
да се стимулира приносът на културата в дългосрочното развитие на градовете съгласно съответните им стратегии и приоритети.
2. Специфичните цели на действието са:
а)
да се увеличат обхватът, многообразието и европейското измерение на предлаганите културни прояви в градовете, в т.ч. и чрез транснационално сътрудничество;
б)
да се разшири достъпът до култура и да се улесни участието в културни дейности;
в)
да се укрепи капацитетът на културния сектор и връзките му с други сектори;
г)
да се изтъкне международният образ на градовете чрез културата.
Член 3
Достъп до действието
1. Съревнованието за званието е открито за градове, които могат да ангажират за участие заобикалящите ги райони.
2. Броят на градовете, носители на званието за дадена година („годината на проявата“) не трябва да надвишава три.
Званието се присъжда най-много на един град във всяка от двете държави членки, посочени в графика, поместен в приложението („графикът“), и през съответните години - на един град от страната кандидатка или потенциален кандидат или на един град от страна, присъединяваща се към Съюза при посочените в параграф 5 обстоятелства.
3. Градовете в държавите членки могат да бъдат определени да носят званието за една година в съответствие с последователността на държавите членки, посочена в графика.
4. Градовете в страните кандидатки и потенциалните кандидати, участващи в програмата „Творческа Европа“ или в последващите програми на Съюза в подкрепа на културата на датата на публикуване на поканата за подаване на заявления, посочена в член 10, параграф 2, могат да кандидатстват за званието за една година в рамките на открито съревнование, провеждащо се на всеки три години в съответствие с графика.
Градовете в страните кандидатки и потенциалните кандидати могат да участват само в едно съревнование за периода 2020-2033 г.
Всяка страна кандидатка или потенциален кандидат може да бъде домакин на проявата само веднъж през периода 2020-2033 г.
5. Когато страна се присъедини към Съюза след 4 май 2014 т., но преди 1 януари 2027 г., тя може да бъде домакин на проявата седем години след присъединяването ѝ в съответствие с правилата и процедурите, приложими за държавите членки. Графикът съответно се актуализира. Когато страна се присъедини към Съюза на или след 1 януари 2027 г., тя не може да участва в рамките на настоящото действие като държава членка.
Обаче през годините, през които в съответствие с графика вече има три града, носители на званието, градовете в страните, посочени в първа алинея, имат право да носят званието само през следващата възможна година в графика по реда на присъединяването на тези страни.
Ако град от страна, посочена в първа алинея, вече е участвал в съревнование за страни кандидатки и потенциални кандидати, той не може да участва в никакви последващи съревнования за държави членки. Ако град от такава страна е бил определен да бъде домакин на проявата през периода 2020-2033 г. в съответствие с параграф 4, тази страна след присъединяването си не може да организира състезание като държава членка в рамките на същия период.
Ако няколко страни се присъединят към Съюза на една и съща дата и ако между тези страни няма съгласие за реда на участие в действието, Съветът организира теглене на жребий.
Член 4
Прилагане
1. Комисията изготвя общ формуляр за кандидатстване въз основа на посочените в член 5 критерии, който се използва от всички градове кандидати.
Когато даден град кандидат включва за участие заобикалящия го район, заявлението се подава от името на града.
2. Всяко заявление се подава въз основа на културна програма със силно европейско измерение.
Културната програма обхваща годината на проявата и е създадена конкретно с оглед на званието в съответствие с критериите, установени в член 5.
Член 5
Критерии
Критериите за оценка на заявленията („критериите“) са разделени на категории: „принос към дългосрочната стратегия“, „европейско измерение“, „културно и творческо съдържание“, „способност за изпълнение“, „обхват“ и „управление“, както следва:
1.
По отношение на категорията „принос към дългосрочната стратегия“ се отчитат следните фактори:
а)
съществуването на културна стратегия за града кандидат към момента на подаване на заявлението, която включва действието и планове за продължаване на културните дейности след годината на проявата;
б)
плановете за укрепване на капацитета на секторите на културата и творчеството, в т.ч. изграждането на дългосрочни връзки между културния, икономическия и социалния сектор в града кандидат;
в)
очакваното дългосрочно културно, социално и икономическо въздействие, включително градско развитие, които присъждането на званието може да окаже върху града кандидат;
г)
плановете за мониторинга и оценката на въздействието върху града кандидат от присъждането на званието, както и плановете за разпространяване на резултатите от оценката.
2.
По отношение на категорията „европейско измерение“ се оценяват следните фактори:
а)
обхватът и качеството на дейностите за насърчаване на културното многообразие в Европа, междукултурния диалог и по-голямото взаимно разбирателство между европейските граждани;
б)
обхватът и качеството на дейностите за изтъкване на общите черти на европейските култури, на културното и историческото наследство, както и на европейската интеграция и съвременните европейски теми;
в)
обхватът и качеството на дейностите, в които са представени европейски творци, сътрудничество с участници или градове от различни държави, включително, когато е целесъобразно, градове, носители на званието, и транснационални партньорства;
г)
стратегията за привличане на интереса на широката публика в Европа и на международно равнище.
3.
По отношение на категорията „културно и творческо съдържание“ се оценяват следните фактори:
а)
ясно и последователно творческо виждане и стратегия за културната програма;
б)
участието на местни творци и културни организации в разработването и изпълнението на културната програма;
в)
обхватът и многообразието на предложените дейности и общото им художествено качество;
г)
способността за съчетаване на местното културно наследство и традиционните художествени форми с нови, иновативни и експериментални форми на творческа изява.
4.
По отношение на категорията „способност за изпълнение“ градовете кандидати следва да докажат, че:
а)
заявлението се ползва от широка и силна политическа подкрепа и от траен ангажимент от страна на местните, регионалните и националните органи;
б)
градът кандидат има или ще има подходяща и жизнеспособна инфраструктура, позволяваща му да бъде домакин на проявата.
5.
По отношение на категорията „обхват“ се оценяват следните фактори:
а)
участието на местното население и гражданското общество в подготовката на заявлението и изпълнението на действието;
б)
създаването на нови и устойчиви възможности за широк кръг граждани да присъстват или да участват в културните дейности, по-специално млади хора, доброволци, маргинализирани лица и лица в неравностойно положение, включително такива от малцинствата, като следва да се обръща специално внимание и на достъпността на тези прояви за хората с увреждания и за възрастните граждани;
в)
общата стратегия за привличане на публика, и по-специално връзката с образованието и участието на училищата.
6.
По отношение на категорията „управление“ се оценяват следните фактори:
а)
реалистичният характер на стратегията за привличане на финансови средства и на предложения бюджет, което включва, когато е целесъобразно, плановете за търсене на финансова подкрепа от програми и фондове на Съюза и обхваща подготвителната фаза, самата година на проявата, оценката и средства за последващите дейности и планирането на действия при извънредни ситуации;
б)
предвижданата структура за управление и изпълнение на действието, която включва, inter alia, подходящо сътрудничество между местните власти и структурата за изпълнение, включително творческия екип;
в)
процедурите за назначаване на генерален директор и на художествен директор и обхватът на дейността им;
г)
маркетинговата и информационната стратегия, която е изчерпателна и подчертава, че действието е действие на Съюза;
д)
структурата за изпълнение разполага с персонал с подходящи умения и опит за планиране, управление и реализиране на културната програма през годината на проявата.
Член 6
Експертен екип
1. Създава се екип от независими експерти („екипът“) за осъществяване на процедурите по подбора и мониторинга.
2. Екипът се състои от10 експерти, назначени от институциите и органите на Съюза („европейски експерти“) в съответствие с параграф 3.
3. След организирането на открита процедура с покана за изразяване на интерес Комисията предлага група от подбрани потенциални европейски експерти.
След това всяка от институциите - Европейският парламент, Съветът и Комисията - избира по трима експерти от тази група и ги назначава в съответствие със своите процедури.
Комитетът на регионите избира един експерт от групата на предварително подбраните членове и го назначава в съответствие със своите процедури.
При подбора на европейски експерти всяка от тези институции и всеки от тези органи на Съюза се стреми да осигури взаимно допълване на компетентностите, балансирано географско разпределение и равностойно участие на двата пола в цялостния състав на екипа.
4. В допълнение към европейските експерти, за целите на подбора и мониторинга на града от дадена държава членка съответната държава членка назначава до двама експерти в екипа в съответствие със своите собствени процедури и след консултации с Комисията.
5. Всички експерти са:
а)
граждани на Съюза;
б)
независими;
в)
със значителен опит и компетентност във:
i)
културния сектор;
ii)
културното развитие на градовете; или
iii)
организирането на проявата „Европейска столица на културата“ или на международна културна проява с подобен обхват и мащаб;
г)
в състояние да посветят необходимия брой работни дни годишно на работата на екипа.
6. Екипът определя свой председател.
7. Европейските експерти се назначават за период от три години.
Независимо от разпоредбите на първа алинея, що се отнася до първоначалното създаване на екипа, Европейският парламент назначава своите експерти за три години, Комисията - за две години, а Съветът и Комитетът на регионите - за една година.
8. Всички експерти декларират всеки настоящ или потенциален конфликт на интереси по отношение на конкретен кандидатстващ град. В случай на подобна декларация или ако се установи такъв конфликт на интереси, съответният експерт подава оставка, а съответната институция или орган на Съюза или държава членка го заменя за остатъка от мандата съгласно съответната процедура.
Член 7
Подаване на заявления в държавите членки
1. Всяка държава членка е отговорна за организирането на съревнованието между своите градове в съответствие с графика.
2. Съответните държави членки публикуват покана за подаване на заявления за кандидатстване поне шест години преди годината на проявата.
Чрез дерогация от първа алинея държавите членки, които имат право да определят град, който да бъде домакин на проявата за 2020 г., публикуват такава покана възможно най-бързо след 4 май 2014 г.
Всяка покана за подаване на заявления съдържа формуляра за кандидатстване, посочен в член 4, параграф 1.
Крайният срок за подаване на заявления от градовете кандидати за званието по всяка покана за кандидатстване се определя на най-малко 10 месеца след публикуването на поканата.
3. Съответните държави членки уведомяват Комисията за подадените заявления.
Член 8
Предварителен подбор в държавите членки
1. Всяка от съответните държави членки свиква екипа и представители на градовете кандидати на заседание за първоначален подбор не по-късно от пет години преди годината на проявата.
Чрез дерогация от първа алинея държавите членки, които имат право да определят градовете, които да бъдат домакин на проявата, могат да удължат този срок с най-много една година.
2. След като направи оценка на заявленията в съответствие с критериите, екипът постига съгласие по списък с първоначално одобрени градове кандидати и изготвя доклад за предварителен подбор във връзка с всички заявления, в който, inter alia, отправя препоръки към първоначално одобрените градове кандидати.
3. Екипът изпраща доклада за предварителен подбор до съответните държави членки и до Комисията.
4. На основание на доклада на екипа всяка от съответните държави членки официално одобрява списъка с първоначално одобрените кандидати.
Член 9
Подбор в държавите членки
1. Първоначално одобрените градове кандидати допълват и преработват заявленията си с цел да отговорят на критериите, както и да отразят препоръките от доклада за предварителен подбор, и представят заявленията на съответната държава членка, която на свой ред ги изпраща на Комисията.
2. Най-късно девет месеца след заседанието за първоначален подбор всяка от съответните държави членки свиква екипа на заседание за подбор, на което присъстват представители на първоначално одобрените градове.
Ако е необходимо, съответната държава членка може след консултация с Комисията да приеме разумно удължаване на този деветмесечен срок.
3. Екипът прави оценка на допълнените и преработени заявления.
4. Екипът изготвя доклад за подбор във връзка със заявленията на първоначално одобрените градове, като отправя препоръка за определяне най-много на един град от съответната държава членка.
Докладът съдържа също и препоръки към съответния град във връзка с напредъка, който трябва да бъде постигнат до годината на проявата.
Екипът изпраща доклада за подбор до съответните държави членки и до Комисията.
5. Независимо от параграф 4, ако нито един от градовете кандидати не отговаря на всички критерии, екипът може да препоръча званието да не се присъжда за съответната година.
Член 10
Предварителен подбор и подбор в страните кандидатки и потенциалните кандидати
1. Комисията носи отговорност за организирането на съревнованието между градовете от страните кандидатки и потенциалните кандидати.
2. Комисията публикува в Официален вестник на Европейския съюз покана за подаване на заявления за кандидатстване поне шест години преди годината на проявата.
Всяка покана за подаване на заявления съдържа формуляра за кандидатстване, посочен в член 4, параграф 1.
Крайният срок за подаване на заявления по всяка покана за кандидатстване се определя най-рано 10 месеца след публикуването на поканата.
3. Предварителният подбор на градовете се извършва от екипа поне пет години преди годината на проявата въз основа на техните заявления за кандидатстване. Не се организират заседания с градовете кандидати.
След като направи оценка на заявленията в съответствие с критериите, екипът постига съгласие по списък с първоначално одобрени градове кандидати и изготвя доклад за предварителен подбор във връзка с всички заявления, в който, inter alia, отправя препоръки към първоначално одобрените градове кандидати.
Екипът представя на Комисията доклада за предварителен подбор.
4. Първоначално одобрените градове кандидати допълват и преработват заявленията си с цел да отговарят на критериите, както и да отразят препоръките от доклада за предварителен подбор, и представят заявленията на Комисията.
Най-късно девет месеца след заседанието за първоначален подбор Комисията свиква екипа на заседание за окончателен подбор, на което присъстват представители на първоначално одобрените градове.
Ако е необходимо, Комисията може да приеме разумно удължаване на този деветмесечен срок.
5. Екипът прави оценка на допълнените и преработени заявления.
6. Екипът изготвя доклад за подбор във връзка със заявленията на първоначално одобрените градове кандидати заедно с препоръка за определянето на най-много един град от страна кандидатка или потенциален кандидат.
Докладът за подбор съдържа също и препоръки към съответния град във връзка с напредъка, който трябва да бъде постигнат до годината на проявата.
Екипът представя на Комисията доклада за подбор.
7. Независимо от параграф 6, ако нито един от градовете кандидати не отговаря на всички критерии, екипът може да препоръча званието да не се присъжда за тази година.
Член 11
Определяне
1. Всяка от съответните държави членки определя един град, който да бъде домакин на проявата въз основа на препоръките, съдържащи се в доклада за подбор на екипа, и уведомява Европейския парламент, Съвета, Комисията и Комитета на регионите за това решение не по-късно от четири години преди годината на проявата.
Чрез дерогация от първа алинея държавите членки, които имат право да определят градовете, които да бъдат домакини на проявата за 2020 г., могат да удължат този срок с най-много една година.
2. В случая със страните кандидатки и потенциалните кандидати Комисията определя един град, който да носи званието през съответните години въз основа на препоръките, съдържащи се в доклада за подбор на екипа, и уведомява Европейския парламент, Съвета и Комитета на регионите за това решение не по-късно от четири години преди годината на проявата.
3. Решенията, посочени в параграфи 1 и 2, се придружават от обосновка, основана на докладите на екипа.
4. Когато даден град е привлякъл за участие заобикалящия го район, решението се прилага за града.
5. В срок два месеца от уведомленията за определяне Комисията публикува в серия С на Официален вестник на Европейския съюз списък на градовете, определени за европейски столици на културата.
Член 12
Сътрудничество между определените градове
Градовете, определени за една и съща година, се стремят да развият връзки между културните си програми и такова сътрудничество може да се вземе предвид в рамките на процедурата на мониторинг, посочена в член 13.
Член 13
Мониторинг
1. Екипът осъществява мониторинг върху подготовката на определените градове за годината на проявата и им осигурява подкрепа и насоки от момента на определянето им до началото на годината на проявата.
2. За тази цел Комисията свиква три заседания за мониторинг, на които присъстват екипът и определените градове, както следва:
а)
три години преди годината на проявата;
б)
18 месеца преди годината на проявата;
в)
два месеца преди годината на проявата.
Съответната държава членка или страна кандидатка или потенциален кандидат може да номинира наблюдател, който да присъства на тези заседания.
Определените градове изпращат на Комисията доклади за напредъка шест седмици преди всяко заседание за мониторинг.
На заседанията за мониторинг екипът извършва преглед на подготовката и дава насоки с цел да подпомогне определените градове да разработят висококачествена културна програма и ефикасна стратегия. Екипът обръща специално внимание на препоръките, отправени в доклада за подбор и в предходните доклади за мониторинг, посочени в параграф 3.
3. След всяко заседание за мониторинг екипът изготвя доклад за мониторинг относно състоянието на подготовката и всички стъпки, които трябва да бъдат предприети.
Екипът представя докладите си за мониторинг на Комисията, както и на съответните определени градове, държави членки или страни кандидатки или потенциални кандидати.
4. Освен заседанията за мониторинг, при необходимост Комисията може да организира посещения на екипа в определените градове.
Член 14
Награда
1. Комисията може да присъди на някой от определените градове парична награда в памет на Мелина Меркури („наградата“), при условие че съответната многогодишна финансова рамка предоставя средства за тази цел.
Правните и финансовите аспекти на наградата се разглеждат в рамките на съответните програми на Съюза за подкрепа на културата.
2. Паричната награда се изплаща най-късно в края на март през годината на проявата, при условие че определеният град продължава да изпълнява ангажиментите, които е поел на етапа на подаване на заявлението, отговаря на критериите и взема предвид препоръките, съдържащи се в докладите за подбор и за мониторинг.
Поетите на етапа на подаване на заявлението ангажименти се смятат за изпълнени от определения град, ако между етапа на подаване на заявления и годината на проявата в програмата и в стратегията не са правени съществени промени, по-специално ако:
а)
бюджетът е запазен на равнище, при което е възможно реализирането на висококачествена културна програма в съответствие със заявлението за кандидатстване и с критериите;
б)
е зачетена подобаващо независимостта на творческия екип;
в)
европейското измерение е останало достатъчно силно в окончателния вариант на културната програма;
г)
в маркетинговата и информационната стратегия и в информационните материали, използвани от определения град, ясно се посочва фактът, че действието е действие на Съюза;
д)
са налице планове за мониторинг и оценка на въздействието върху определения град от участието му в проявата.
Член 15
Практически договорености
Комисията по-специално:
а)
осигурява цялостната съгласуваност на действието;
б)
осигурява координацията между държавите членки и екипа;
в)
с оглед на целите, посочени в член 2, и на критериите и в тясно сътрудничество с екипа изготвя указания в подкрепа на процедурите по подбор и мониторинг;
г)
осигурява техническа подкрепа за екипа;
д)
публикува на своя интернет сайт всички доклади на екипа;
е)
публикува всяка важна информация и спомага за популяризиране на действието на европейско и международно равнище;
ж)
стимулира обмена на опит и на добри практики между предишни, настоящи и бъдещи градове, носители на званието, както и между градовете кандидати, и насърчава разпространението в широк мащаб на докладите за оценка на градовете и на извлечените поуки.
Член 16
Оценка
1. Оценката на резултатите, постигнати от всяка европейска столица на културата през годината, е отговорност на съответния град.
Комисията изготвя общи указания и показатели за съответните градове въз основа на целите, посочени в член 2, и на критериите, за да осигури последователен подход към процедурата за оценка.
Съответните градове изготвят своите доклади за оценка и ги предават на Комисията до 31 декември през годината, следваща годината на проявата.
Комисията публикува докладите за оценка на своята интернет страница.
2. Освен оценките на градовете Комисията осигурява редовното провеждане на външна и независима оценка на резултатите от действието.
Тази външна и независима оценка е насочена към поставянето на всички предишни европейски столици на културата в европейски контекст, който дава възможност да се правят сравнения и да се извличат полезни поуки за бъдещите европейски столици на културата, както и за всички европейски градове. Посочените оценки обхващат оценка на действието като цяло, включително на ефективността на процесите, участващи в провеждането му, неговото въздействие и начините за усъвършенстването му.
Комисията представя на Европейския парламент, Съвета и Комитета на регионите следните доклади въз основа на тези оценки, придружени, ако това е целесъобразно, от съответни предложения:
а)
първоначален междинен доклад - до 31 декември 2024 г.;
б)
втори междинен доклад - до 31 декември 2029 г.;
в)
последващ доклад - до 31 декември 2034 г.
Член 17
Отмяна и преходни разпоредби
Отменя се Решение № 1622/2006/ЕО. Посоченото решение обаче продължава да се прилага по отношение на градовете, които са определени или са в процес на определяне за европейски столици на културата за годините 2013 - 2019.
Член 18
Влизане в сила
Настоящото решение влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Съставено в Страсбург на 16 април 2014 година.
EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS SPRENDIMAS Nr. 445/2014/ES
2014 m. balandžio 16 d.
kuriuo nustatomi Sąjungos veiksmai, susiję su Europos kultūros sostinėmis 2020-2033 m., ir kuriuo panaikinamas Sprendimas Nr. 1622/2006/EB
EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 167 straipsnio 5 dalies pirmą įtrauką,
atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą,
teisėkūros procedūra priimamo akto projektą perdavus nacionaliniams parlamentams,
atsižvelgdami į Regionų komiteto nuomones (1),
laikydamiesi įprastos teisėkūros procedūros (2),
kadangi:
(1)
Sutartimi dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) siekiama kuo glaudesnės Europos tautų sąjungos, o Sąjungai pavedama, inter alia, prisidėti prie valstybių narių kultūrų klestėjimo gerbiant jų nacionalinę bei regioninę įvairovę ir kartu išskiriant bendrą kultūros paveldą. Šiuo atžvilgiu prireikus Sąjunga remia ir papildo valstybių narių veiksmus siekiant skatinti geriau pažinti ir skleisti Europos tautų kultūrą ir istoriją;
(2)
2007 m. gegužės 10 d. Komisijos komunikate apie Europos kultūros globalizuotame pasaulyje darbotvarkę, kurį Taryba patvirtino 2007 m. lapkričio 16 d. rezoliucija (3), o Europos Parlamentas - savo 2008 m. balandžio 10 d. rezoliucija (4), nustatyti būsimos Sąjungos veiklos kultūros srityje tikslai. Ta veikla turėtų būti skatinama kultūrų įvairovė ir kultūrų dialogas, propaguojama kultūra kaip kūrybiškumo katalizatorius, įgyvendinant ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo strategiją, ir kultūra kaip vienas svarbiausių Sąjungos tarptautinių santykių elementų;
(3)
UNESCO konvencija dėl kultūrų raiškos įvairovės apsaugos ir skatinimo, kuri įsigaliojo 2007 m. kovo 18 d. ir kurios šalis yra Sąjunga, siekiama saugoti ir skatinti kultūrų įvairovę, puoselėti kultūrų sąveiką ir didinti informuotumą apie kultūrų įvairovės vertę vietos, nacionaliniu ir tarptautiniu lygmenimis;
(4)
Europos Parlamento ir Tarybos sprendimu Nr. 1622/2006/EB (5) buvo nustatyti veiksmai dėl Europos kultūros sostinės renginių 2007-2019 m.;
(5)
Europos kultūros sostinių veiksmų įvertinimai ir viešų konsultacijų dėl tų veiksmų ateities po 2019 m. rezultatai rodo, kad jie palaipsniui tapo viena iš plačiausio užmojo kultūrinių iniciatyvų Europoje ir viena iš labiausiai Europos piliečių vertinamų iniciatyvų. Todėl turėtų būti nustatyti nauji veiksmai, kurie apimtų 2020-2033 m. laikotarpį;
(6)
miestai, kuriems suteiktas Europos kultūros sostinės vardas (toliau - vardas), pradinius Europos kultūros sostinių iniciatyvos tikslus - pabrėžti Europos kultūrų turtingumą ir įvairovę bei toms kultūroms būdingus bendrus bruožus ir skatinti didesnį Europos piliečių tarpusavio supratimą - laipsniškai papildė nauju aspektu - naudojantis kultūros sostinės vardo sverto poveikiu skatinti miesto bendresnio pobūdžio vystymąsi vadovaujantis savo atitinkamomis strategijomis ir prioritetais;
(7)
šiuo sprendimu nustatytų veiksmų tikslai visapusiškai atitinka programos „Kūrybiška Europa“, sukurtos Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. 1295/2013 (6), kuria siekiama apsaugoti, plėtoti ir skatinti Europos kultūrų ir kalbų įvairovę, populiarinti Europos kultūros paveldą ir didinti Europos kultūros ir kūrybos sektorių - pirmiausia audiovizualinio sektoriaus - konkurencingumą siekiant remti pažangų, tvarų ir integracinį augimą, tikslus. Siekiant tų tikslų taip pat turėtų būti padedama stiprinti priklausomumo bendrai kultūros erdvei jausmą bei skatinti kultūrų dialogą ir tarpusavio supratimą;
(8)
norint pasiekti tokius tikslus, svarbu, kad miestai, kuriems suteiktas Europos kultūros sostinės vardas, siektų plėtoti, viena vertus, savo kultūros ir kūrybos sektorių ryšius ir, kita vertus, švietimo, mokslinių tyrimų, aplinkos, miestų plėtros ar kultūrinio turizmo sektorių ryšius. Kalbant konkrečiai, ankstesni pavyzdžiai rodo, kad Europos kultūros sostinės gali atlikti vietos vystymosi ir kultūrinio turizmo katalizatoriaus vaidmenį, kaip akcentuojama 2010 m. birželio 30 d. Komisijos komunikate „Turistų lankomiausias žemynas - Europa. Nauja turizmo politika“, kurį savo 2010 m. spalio 12 d. išvadose palankiai įvertino Taryba ir kuriam savo 2011 m. rugsėjo 27 d. rezoliucijoje (7) pritarė Europos Parlamentas;
(9)
taip pat svarbu, kad miestai, kuriems suteiktas Europos kultūros sostinės vardas, siektų skatinti socialinę įtrauktį bei lygias galimybes ir dėtų visas įmanomas pastangas, kad užtikrintų kuo didesnį visų pilietinės visuomenės narių dalyvavimą rengiant ir įgyvendinant kultūros programą, ypač daug dėmesio skirdami jaunimui, į užribį nustumtų ir palankių sąlygų neturinčių asmenų grupėms;
(10)
įvertinimai ir viešų konsultacijų rezultatai taip pat įtikinamai parodė, kad Europos kultūros sostinių veiksmai gali duoti daug naudos, jei jie kruopščiai planuojami. Visų pirma jie ne tik toliau lieka kultūrine iniciatyva, bet gali atnešti ir nemažos socialinės bei ekonominės naudos, ypač tais atvejais, kai jie yra įtraukiami į ilgalaikę kultūra grindžiamą susijusio miesto vystymosi strategiją;
(11)
be to, Europos kultūros sostinių veiksmai - nelengvas uždavinys. Vienų metų trukmės kultūrinės veiklos programos parengimas reikalauja daug išteklių ir kai kuriems vardą turintiems miestams savo potencialą yra pavykę išnaudoti geriau nei kitiems. Taigi reikėtų stiprinti tuos veiksmus, kad visiems miestams būtų padedama kuo geriau išnaudoti vardo potencialą;
(12)
vardas ir toliau turėtų būti suteikiamas tik miestams, neatsižvelgiant į jų dydį, tačiau siekiant, kad renginiuose dalyvautų daugiau žmonių ir būtų padidintas veiklos poveikis, atitinkamiems miestams ir toliau turėtų būti suteikta galimybė į veiklą įtraukti savo aplinkinį regioną;
(13)
vardas ir toliau turėtų būti suteikiamas remiantis konkrečiai skirta kultūros programa, kurioje turėtų būti pabrėžiamas stiprus europinis aspektas. Ta kultūrinė programa turėtų būti integruota į ilgesnio laikotarpio strategiją, turinčią tvarų poveikį vietos ekonominiam, kultūriniam ir socialiniam vystymuisi;
(14)
pasitvirtino, kad dviejų etapų atrankos procesas, grindžiamas chronologiniu valstybių narių sąrašu, kurį vykdo nepriklausomų ekspertų grupė, yra sąžiningas ir skaidrus. Vykdant šį procesą miestai, remdamiesi tos grupės pateiktomis ekspertų rekomendacijomis, galėjo patobulinti savo paraiškas tarp išankstinės ir atrankos etapų ir buvo užtikrintas teisingas vardo pasiskirstymas visose valstybėse narėse. Be to, kad būtų užtikrintas Europos kultūros sostinių veiksmų tęstinumas ir išvengta patirties bei praktinių žinių praradimo - taip atsitiktų visus grupės ekspertus pakeitus vienu metu - ekspertai turėtų būti keičiami etapais;
(15)
turėtų būti ir toliau užtikrinamos nacionalinės ekspertinės žinios įgalinant valstybes nares skirti daugiausia du ekspertus į grupę, atliekančią atrankos ir stebėsenos procedūras;
(16)
turėtų būti parengti aiškesni atrankos kriterijai, kad miestai kandidatai būtų geriau informuoti apie tikslus ir reikalavimus, kuriuos jie turi atitikti, kad jiems būtų suteiktas vardas. Tie atrankos kriterijai turėtų būti lengviau įvertinami, kad grupei būtų paprasčiau atrinkti ir stebėti miestus. Šiuo požiūriu ypač daug dėmesio turėtų būti skiriama miestų kandidatų planams, susijusiems su veiklos tęstinumu, numatytu ilgalaikėje kultūros politikos strategijoje, nes taip gali būti užtikrinamas tvarus kultūrinis, ekonominis ir socialinis poveikis;
(17)
prireikus miestai kandidatai turėtų pasidomėti galimybe kreiptis dėl pasinaudojimo finansine parama, teikiama pagal Sąjungos programas ir iš jos fondų;
(18)
parengiamasis etapas nuo kultūros sostinės vardo suteikimo iki pačių kultūros sostinės metų yra ypač svarbus Europos kultūros sostinių veiksmų sėkmei užtikrinti. Suinteresuotieji subjektai iš esmės sutaria dėl to, kad papildomos priemonės, nustatytos Sprendimu Nr. 1622/2006/EB, atitinkamiems miestams yra labai naudingos. Tokias priemones reikėtų toliau plėtoti, visų pirma dažniau rengiant stebėsenos posėdžius ir ekspertų grupės vizitus į miestus, taip pat dar labiau stiprinant buvusių, esamų ir būsimų miestų, kuriems suteiktas vardas, bei miestų kandidatų keitimąsi patirtimi. Miestai, kuriems buvo suteiktas vardas, taip pat gali toliau plėtoti ryšius su kitais miestais, kuriems buvo suteiktas vardas;
(19)
Melinos Mercouri apdovanojimas, nustatytas Sprendimu Nr. 1622/2006/EB, įgijo didelę simbolinę vertę, kuri yra gerokai svarbesnė už faktinę sumą, kurią gali skirti Komisija. Vis dėlto, siekiant užtikrinti, kad miestai, kuriems suteiktas Europos kultūros sostinės vardas, vykdytų savo įsipareigojimus, reikėtų nustatyti griežtesnes ir aiškesnes piniginio apdovanojimo išmokėjimo sąlygas;
(20)
svarbu, kad atitinkami miestai visoje komunikacinėje medžiagoje aiškiai nurodytų, kad šiuo sprendimu nustatyti veiksmai yra Sąjungos veiksmai;
(21)
Komisijos atliktuose ankstesnių Europos kultūros sostinių veiklos rezultatų įvertinimuose, grindžiamuose vietos lygmeniu surinktais duomenimis, nebuvo galima pateikti pirminių duomenų apie šio vardo poveikį. Todėl vertinimo procese svarbiausias vaidmuo turėtų tekti patiems miestams;
(22)
iš ankstesnės patirties matyti, kad šalių kandidačių dalyvavimas gali jas labiau priartinti prie Sąjungos išryškinant bendrus Europos kultūrų aspektus. Todėl po 2019 m. šalys kandidatės bei potencialios šalys kandidatės turėtų būti vėl kviečiamos dalyvauti veiksmuose, nustatytuose šiuo sprendimu;
(23)
vis dėlto, laikotarpiu, kuriuo taikomas šis sprendimas, t. y. nuo 2020-2033 m., siekiant taikyti tokias pačias sąlygas, kaip ir valstybių narių miestams, miestams šalyse kandidatėse ar potencialiose kandidatėse turėtų būti leidžiama dalyvauti tik viename konkurse dėl vardo suteikimo. Be to, taip pat siekiant taikyti tokias pačias sąlygas, kaip ir valstybėms narėms, teisė gauti vardą kiekvienai šaliai kandidatei ir potencialiai šaliai kandidatei turėtų būti suteikiama tik vieną kartą;
(24)
Sprendimas Nr. 1622/2006/EB turėtų būti panaikintas. Vis dėlto minėto sprendimo nuostatos iki 2019 m. turėtų būti toliau taikomos visiems miestams, kuriems šis vardas jau yra arba netrukus bus suteiktas metams iki 2019 m.;
(25)
kadangi šio sprendimo tikslų, t. y. saugoti ir skatinti kultūrų įvairovę Europoje, pabrėžti joms būdingus bendrus bruožus ir puoselėti kultūros įnašą į ilgalaikį miestų vystymąsi, valstybės narės negali deramai pasiekti dėl poreikio visų pirma nustatyti bendrus, aiškius ir skaidrius atrankos ir stebėsenos kriterijus bei procedūras ir tvirtai koordinuoti valstybių narių veiksmus, ir kadangi dėl veiksmų masto ir tikėtino poveikio tų tikslų būtų geriau siekti Sąjungos lygmeniu, laikydamasi Europos Sąjungos sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo Sąjunga gali patvirtinti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šiuo sprendimu neviršijama to, kas būtina nurodytiems tikslams pasiekti,
PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
1 straipsnis
Veiksmų nustatymas
Šiuo sprendimu nustatomi 2020-2033 m. Sąjungos veiksmai „Europos kultūros sostinės“ (toliau - veiksmai).
2 straipsnis
Tikslai
1. Šiais veiksmais siekiama šių bendrų tikslų:
a)
saugoti ir skatinti kultūrų įvairovę Europoje ir pabrėžti joms būdingus bendrus bruožus, taip pat stiprinti piliečių priklausomumo bendrai kultūrinei erdvei jausmą;
b)
puoselėti kultūros įnašą į ilgalaikį miestų vystymąsi vadovaujantis jų atitinkamomis strategijomis ir prioritetais.
2. Šiais veiksmais siekiama šių specialių tikslų:
a)
miestuose didinti kultūros pasiūlos mastą, įvairovę ir europinį aspektą, be kita ko, vykdant tarpvalstybinį bendradarbiavimą;
b)
plėsti prieigos prie kultūros galimybes ir dalyvavimą kultūros veikloje;
c)
didinti kultūros sektoriaus pajėgumus ir stiprinti jo sąsajas su kitais sektoriais;
d)
kultūros priemonėmis didinti tarptautinį miestų žinomumą.
3 straipsnis
Galimybė dalyvauti veiksmuose
1. Konkurse dėl vardo gali dalyvauti tie miestai, kurie gali įtraukti savo aplinkinį regioną.
2. Tais pačiais metais (vardo metai) gali būti paskirti ne daugiau kaip trys miestai, kuriems būtų suteiktas toks vardas.
Vardas kasmet suteikiamas ne daugiau kaip vienam kiekvienos iš dviejų valstybių narių, nurodytų priede pateiktame kalendoriuje (toliau - kalendorius), miestui, o atitinkamais metais - vienam šalies kandidatės arba potencialios kandidatės miestui arba vienam į Sąjungą įstosiančios šalies miestui 5 dalyje nurodytomis aplinkybėmis.
3. Valstybių narių miestams suteikiama teisė vieniems metams pagal tai, kaip valstybės narės yra išvardintos kalendoriuje, gauti tokį vardą.
4. Šalių kandidačių ir potencialių kandidačių miestai, kurie 10 straipsnio 2 dalyje nurodyto kvietimo teikti paraiškas paskelbimo dieną dalyvauja programoje „Kūrybiška Europa“ ar vėlesnėse Sąjungos programose, pagal kurias remiama kultūra, gali pateikti paraišką vardui gauti vieniems metams dalyvaudami atvirame konkurse, kuris pagal kalendorių rengiamas kas trejus metus.
Šalių kandidačių ir potencialių kandidačių miestams 2020-2033 m. laikotarpiu leidžiama dalyvauti tik viename konkurse.
2020-2033 m. laikotarpiu teisė gauti vardą kiekvienai šaliai kandidatei ar potencialiai kandidatei suteikiama tik vieną kartą.
5. Šaliai, kuri į Sąjungą įstoja po 2014 m. gegužės 4 d., tačiau iki 2027 m. sausio 1 d., teisė gauti vardą suteikiama po septynerių metų po jos įstojimo, laikantis taisyklių ir procedūrų, kurios taikomos valstybėms narėms. Kalendorius atitinkamai atnaujinamas. Šalis, kuri į Sąjungą įstoja 2027 m. sausio 1 d. arba po šios datos, neturi teisės dalyvauti veiksmuose kaip valstybė narė.
Tačiau tais metais, kai pagal kalendorių jau yra paskirti trys miestai, kuriems suteiktas vardas, teisė gauti vardą pirmoje pastraipoje nurodytiems šalių miestams suteikiama tik kitais kalendoriuje nurodytais neužimtais metais laikantis tų šalių stojimo eilės.
Jei pirmoje pastraipoje nurodytos šalies miestas anksčiau yra dalyvavęs šalims kandidatėms ir potencialioms kandidatėms skirtame konkurse, jis negali dalyvauti jokiame vėlesniame valstybėms narėms skirtame konkurse. Jei tokios šalies miestui 2020-2033 m. laikotarpiu buvo suteiktas vardas, kaip nurodyta 4 dalyje, po jos įstojimo ta šalis nebeturi teisės organizuoti konkursą kaip valstybė narė tuo laikotarpiu.
Jei tą pačią dieną į Sąjungą įstoja daugiau negu viena šalis ir jei tos šalys nėra susitarusios dėl dalyvavimo įgyvendinant šiuos veiksmus eilės tvarkos, Taryba organizuoja burtų traukimą.
4 straipsnis
Taikymas
1. Komisija parengia bendrą paraiškos formą, grindžiamą 5 straipsnyje nustatytais kriterijais, kurią naudoja visi miestai kandidatai.
Kai miestas kandidatas įtraukia savo aplinkinį regioną, paraiška teikiama to miesto vardu.
2. Visos paraiškos grindžiamos kultūros programa, kurioje pabrėžiamas stiprus europinis aspektas.
Kultūros programa įgyvendinama vienus vardo suteikimo metus ir ji parengiama konkrečiai vardui gauti, vadovaujantis 5 straipsnyje nustatytais kriterijais.
5 straipsnis
Kriterijai
Paraiškų vertinimo kriterijai (toliau - kriterijai) skirstomi į kategorijas: įnašas į ilgalaikę strategiją, europinis aspektas, kultūrinis ir meninis turinys, įgyvendinimo pajėgumai, informavimo veikla ir valdymas:
1.
vertinant įnašo į ilgalaikę strategiją kategoriją, atsižvelgiama į šiuos veiksnius:
a)
tai, kad paraiškos teikimo metu būtų parengta miesto kandidato kultūros strategija, kuri apimtų veiksmus ir įtrauktų planus toliau vykdyti kultūros veiklą kultūros sostinės vardo metams pasibaigus;
b)
kultūros ir kūrybos sektorių pajėgumų stiprinimo planus, įskaitant ilgalaikių miesto kandidato kultūros, ekonomikos ir socialinio sektorių sąsajų plėtojimą;
c)
numatomą ilgalaikį kultūrinį, socialinį ir ekonominį poveikį, įskaitant miesto plėtrą, kurį miestui kandidatui darytų toks vardas;
d)
kultūros sostinės vardo poveikio miestui kandidatui stebėsenos ir vertinimo, taip pat įvertinimo rezultatų sklaidos planus;
2.
vertinant europinį aspektą, įvertinami šie veiksniai:
a)
Europos kultūrų įvairovės, kultūrų dialogo ir didesnio Europos piliečių tarpusavio supratimo skatinimo veiklos mastas ir kokybė;
b)
veiklos, kuria pabrėžiami bendri Europos kultūrų, paveldo ir istorijos aspektai, Europos integracija ir šiuo metu Europai aktualios temos, mastas ir kokybė;
c)
veiklos, kuria populiarinami Europos menininkai, bendradarbiaujama su įvairių šalių subjektais ar miestais, atitinkamais atvejais įskaitant miestus, kuriems suteiktas vardas, plėtojama tarpvalstybinė partnerystė, mastas ir kokybė;
d)
Europos ir tarptautinės plačiosios visuomenės dėmesio pritraukimo strategija;
3.
vertinant kultūrinio ir meninio turinio kategoriją, įvertinami šie veiksniai:
a)
aiški ir nuosekli kultūros programos meninė vizija ir strategija;
b)
vietos menininkų ir kultūros organizacijų įtraukimas į kultūros programos sumanymo ir įgyvendinimo veiklą;
c)
siūlomos veiklos spektras bei įvairovė ir jos bendra meninė kokybė;
d)
gebėjimas derinti vietos kultūros paveldą ir tradicines meno formas su nauja, novatoriška ir eksperimentine kultūros raiška;
4.
įgyvendinimo pajėgumų kategorija vertinama pagal miestų kandidatų įrodymus, kad:
a)
paraiška yra visapusiškai ir tvirtai remiama politiniu lygmeniu ir jos atžvilgiu yra tvirtai įsipareigojusios vietos, regioninės ir nacionalinės valdžios institucijos;
b)
miestas kandidatas turi ar turės tinkamą ir perspektyvią infrastruktūrą kultūros sostinės veiklai vykdyti;
5.
vertinant informavimo veiklos kategoriją, įvertinami šie veiksniai:
a)
vietos gyventojų ir pilietinės visuomenės dalyvavimas rengiant paraišką ir vykdant veiklą;
b)
naujų ir tvarių galimybių lankytis kultūros renginiuose ar dalyvauti kultūros veikloje sudarymas įvairioms piliečių grupėms, visų pirma jaunimui, savanoriams ir į užribį nustumtiems bei palankių sąlygų neturintiems asmenims, įskaitant mažumas, itin daug dėmesio skiriant neįgalių asmenų ir vyresnio amžiaus asmenų galimybėms dalyvauti toje veikloje;
c)
bendra auditorijos formavimo strategija, visų pirma sąsajos su švietimu ir mokyklų dalyvavimu;
6.
vertinant valdymo kategoriją, įvertinami šie veiksniai:
a)
lėšų rinkimo strategijos ir siūlomo biudžeto pagrįstumas, kuris apima atitinkamais atvejais planus prašyti pagal Sąjungos programas ir iš jos fondų teikiamos finansinės paramos bei parengiamąjį etapą, pačius kultūros sostinės metus, įvertinimą ir su veiklos tęstinumu, taip pat su nenumatytų atvejų planavimu susijusias lėšas;
b)
numatyta veiklos įgyvendinimo valdymo ir realizavimo struktūra, kuri, inter alia, apima tinkamo vietos valdžios institucijos ir realizavimo padalinio, įskaitant už meno sprendimus atsakingus darbuotojus, bendradarbiavimo užtikrinimą;
c)
generalinio direktoriaus ir meno vadovo skyrimo tvarka ir jų veiklos sritys;
d)
išsami rinkodaros ir komunikacijos strategija, kurioje pabrėžiama, kad veiksmai yra Sąjungos veiksmai;
e)
tai, kad realizavimo padalinyje dirba tinkamos kvalifikacijos personalas, turintis patirties, reikalingos vardo metų kultūros programai planuoti, valdyti ir įgyvendinti.
6 straipsnis
Ekspertų grupė
1. Sudaroma nepriklausomų ekspertų grupė (toliau - grupė), kuri vykdys atrankos ir stebėsenos procedūras.
2. Grupę sudaro 10 ekspertų, kuriuos pagal 3 dalį paskiria Sąjungos institucijos ir įstaigos (toliau - Europos ekspertai).
3. Surengusi atvirą kvietimą pareikšti susidomėjimą, Komisija pasiūlo potencialių Europos ekspertų grupės narių sąrašą.
Europos Parlamentas, Taryba ir Komisija pasirenka po tris ekspertus iš to sąrašo ir paskiria juos savo nustatyta tvarka.
Regionų komitetas iš to sąrašo pasirenka vieną ekspertą ir tą ekspertą paskiria pagal savo tvarką.
Kiekviena iš tų Sąjungos institucijų ir įstaigų, atrinkdama Europos ekspertus, siekia visoje sudarytoje grupėje užtikrinti kompetencijos papildomumą, subalansuotą geografinį pasiskirstymą ir lyčių pusiausvyrą.
4. Be to, vykdant miesto atranką ir stebėseną valstybėje narėje, atitinkamai valstybei narei suteikiama teisė pagal savo tvarką ir pasikonsultavus su Komisija į grupę skirti ne daugiau kaip du ekspertus.
5. Visi ekspertai turi:
a)
būti Sąjungos piliečiai;
b)
būti nepriklausomi ekspertai;
c)
būti sukaupę daug patirties ir ekspertinių žinių šiose srityse:
i)
kultūros sektoriaus;
ii)
miestų kultūrinio vystymosi ar
iii)
Europos kultūros sostinės renginių arba panašios aprėpties ir masto tarptautinių kultūros renginių organizavimo;
d)
turėti galimybę darbui grupėje skirti tinkamą skaičių darbo dienų per metus.
6. Grupė paskiria savo pirmininką.
7. Europos ekspertai skiriami trejų metų laikotarpiui.
Nepaisant pirmos pastraipos, pirmą kartą sudarant grupę Europos Parlamentas savo ekspertus skiria trejiems metams, Komisija - dvejiems, o Taryba ir Regionų komitetas - vieniems metams.
8. Visi ekspertai praneša apie bet kokį su konkrečiu miestu kandidatu susijusį faktinį arba potencialų interesų konfliktą. Jeigu padaromas toks pranešimas arba jeigu toks interesų konfliktas išaiškėja, atitinkamas ekspertas atsistatydina ir atitinkama Sąjungos institucija ar įstaiga arba valstybė narė tą ekspertą likusiam kadencijos laikotarpiui pakeičia kitu, laikantis atitinkamos tvarkos.
7 straipsnis
Paraiškų teikimas valstybėse narėse
1. Už savo miestų atrankos organizavimą, vadovaujantis kalendoriumi, atsako pačios valstybės narės.
2. Likus ne mažiau kaip šešeriems metams iki kultūros sostinės metų atitinkamos valstybės narės paskelbia kvietimą teikti paraiškas.
Nukrypstant nuo pirmos pastraipos, valstybės narės, kurioms suteikta teisė paskirti miestą, kuriam būtų suteiktas vardas 2020 m., tokį kvietimą paskelbia kuo skubiau po 2014 m. gegužės 4 d.
Į visus kvietimus teikti paraiškas įtraukiama paraiškos forma, nurodyta 4 straipsnio 1 dalyje.
Galutinis paraiškų, kurias miestai kandidatai turi pateikti pagal kiekvieną kvietimą teikti paraiškas, pateikimo terminas - ne anksčiau kaip po 10 mėnesių nuo kvietimo paskelbimo dienos.
3. Atitinkamos valstybės narės apie paraiškas informuoja Komisiją.
8 straipsnis
Išankstinė atranka valstybėse narėse
1. Kiekviena atitinkama valstybė narė ne vėliau kaip penkerius metus iki kultūros sostinės metų sušaukia grupę į išankstinės atrankos posėdį, kuriame dalyvauja ir miestų kandidatų atstovai.
Nukrypstant nuo pirmos pastraipos, valstybės narės, kurioms suteikta teisė skirti miestus, kuriems būtų suteiktas vardas 2020 m., gali pratęsti šį terminą daugiausiai vienais metais.
2. Grupė, įvertinusi paraiškas pagal kriterijus, susitaria dėl galutinio miestų kandidatų sąrašo ir parengia išankstinės atrankos ataskaitą apie visas paraiškas, pateikdama, inter alia, rekomendacijas į galutinį sąrašą įtrauktiems miestams kandidatams.
3. Grupė pateikia išankstinės atrankos ataskaitą atitinkamoms valstybėms narėms ir Komisijai.
4. Kiekviena atitinkama valstybė narė, remdamasi grupės ataskaita, oficialiai patvirtina galutinį sąrašą.
9 straipsnis
Atranka valstybėse narėse
1. Į galutinį sąrašą įtraukti miestai kandidatai užbaigia ir patikslina savo paraiškas, kad jos atitiktų kriterijus ir kad būtų atsižvelgta į išankstinės atrankos ataskaitoje pateiktas rekomendacijas, ir pateikia jas atitinkamai valstybei narei, kuri tuomet perduoda jas Komisijai.
2. Kiekviena atitinkama valstybė narė praėjus ne daugiau kaip devyniems mėnesiams po išankstinės atrankos posėdžio sušaukia grupę į atrankos posėdį, kuriame dalyvauja ir į galutinį sąrašą įtrauktų miestų kandidatų atstovai.
Prireikus atitinkama valstybė narė, pasikonsultavusi su Komisija, gali pratęsti devynių mėnesių galutinį terminą pagrįstam laikotarpiui.
3. Grupė įvertina užpildytas ir patikslintas paraiškas.
4. Grupė parengia paraiškų atrankos ataskaitą apie atrinktų miestų kandidatų galutinį sąrašą ir rekomendaciją dėl ne daugiau kaip vieno atitinkamos valstybės narės miesto paskyrimo.
Atrankos ataskaitoje taip pat pateikiama rekomendacijų atitinkamam miestui dėl pažangos, kurią reikia padaryti iki kultūros sostinės metų.
Grupė pateikia atrankos ataskaitą atitinkamai valstybei narei ir Komisijai.
5. Nepaisant 4 dalies, jei nė vienas miestas kandidatas neatitinka visų kriterijų, grupė gali rekomenduoti tais metais vardo nesuteikti.
10 straipsnis
Išankstinė atranka ir atranka šalyse kandidatėse ir potencialiose kandidatėse
1. Už šalių kandidačių ir potencialių kandidačių miestų atrankos organizavimą atsako Komisija.
2. Likus ne mažiau kaip šešeriems metams iki kultūros sostinės metų Komisija Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje paskelbia kvietimą teikti paraiškas.
Į visus kvietimus teikti paraiškas įtraukiama paraiškos forma, nurodyta 4 straipsnio 1 dalyje.
Galutinis paraiškų, kurias miestai kandidatai turi pateikti pagal kiekvieną kvietimą teikti paraiškas, pateikimo terminas - ne anksčiau kaip po 10 mėnesių nuo kvietimo paskelbimo dienos.
3. Išankstinę miestų atranką likus ne mažiau kaip penkeriems metams iki kultūros sostinės metų vykdo grupė, remdamasi jų atitinkamomis paraiškomis. Posėdis su miestų kandidatų atstovais nerengiamas.
Grupė, įvertinusi paraiškas pagal kriterijus, susitaria dėl galutinio miestų kandidatų sąrašo ir parengia išankstinės atrankos ataskaitą apie visas paraiškas, pateikdama, inter alia, rekomendacijas į galutinį sąrašą įtrauktiems miestams kandidatams.
Grupė pateikia išankstinės atrankos ataskaitą Komisijai.
4. Į galutinį sąrašą įtraukti miestai kandidatai užbaigia ir patikslina savo paraiškas, kad jos atitiktų kriterijus ir kad būtų atsižvelgta į išankstinės atrankos ataskaitoje pateiktas rekomendacijas, ir pateikia jas Komisijai.
Praėjus ne daugiau kaip devyniems mėnesiams po išankstinės atrankos posėdžio Komisija sušaukia grupę į atrankos posėdį, kuriame dalyvauja ir į galutinį sąrašą įtrauktų miestų atstovai.
Prireikus Komisija gali pratęsti devynių mėnesių galutinį terminą pagrįstam laikotarpiui.
5. Grupė įvertina užpildytas ir patikslintas paraiškas.
6. Grupė parengia į galutinį sąrašą įtrauktų miestų kandidatų paraiškų atrankos ataskaitą ir rekomendaciją dėl ne daugiau kaip vieno šalies kandidatės ar potencialios šalies kandidatės miesto atrinkimo.
Atrankos ataskaitoje taip pat pateikiama rekomendacijų atitinkamam miestui dėl pažangos, kurią reikia padaryti iki kultūros sostinės metų.
Grupė pateikia atrankos ataskaitą Komisijai.
7. Nepaisant 6 dalies, jei nė vienas miestas kandidatas neatitinka visų kriterijų, grupė gali rekomenduoti tais metais vardo nesuteikti.
11 straipsnis
Vardo suteikimas
1. Kiekviena atitinkama valstybė narė, remdamasi grupės atrankos ataskaitoje pateikta rekomendacija, suteikia vienam miestui vardą ir praneša apie tai Europos Parlamentui, Tarybai, Komisijai ir Regionų komitetui ne vėliau kaip likus ketveriems metams iki kultūros sostinės metų.
Nukrypstant nuo pirmos pastraipos, valstybės narės, kurioms suteikta teisė skirti 2020 m. miestus, kuriems būtų suteiktas vardas, gali pratęsti šį terminą daugiausiai vienais metais.
2. Šalių kandidačių ir potencialių kandidačių atveju Komisija, remdamasi grupės atrankos ataskaitoje pateiktomis rekomendacijomis, atitinkamais metais suteikia vienam miestui vardą ir praneša apie tai Europos Parlamentui, Tarybai ir Regionų komitetui ne vėliau kaip likus ketveriems metams iki vardo suteikimo.
3. Kartu su 1 ir 2 dalyse nurodytais pranešimais apie vardo suteikimą pateikiami argumentai dėl pasirinkto miesto, grindžiami grupės ataskaitomis.
4. Jei miestas įtraukia aplinkinį regioną, kultūros sostinės vardas suteikiamas tik miestui.
5. Per du mėnesius nuo pranešimų apie vardo suteikimą Komisija Europos Sąjungos oficialiojo leidinio C serijoje paskelbia miestų, kuriems suteiktas Europos kultūros sostinės vardas, sąrašą.
12 straipsnis
Miestų, kuriems suteiktas kultūros sostinės vardas, bendradarbiavimas
Miestai, kuriems kultūros sostinės vardai suteikti tais pačiais metais, siekia plėtoti savo kultūros programų sąsajas ir gali apsvarstyti galimybę bendradarbiauti vykdant 13 straipsnyje nustatytą stebėsenos procedūrą.
13 straipsnis
Stebėsena
1. Grupė stebi išrinktų miestų, kuriems bus suteiktas vardas, pasiruošimą vardo suteikimo metams ir nuo vardo suteikimo iki kultūros sostinės metų pradžios teikia jiems paramą ir gaires.
2. Tuo tikslu Komisija sušaukia tris stebėsenos posėdžius, kuriuose dalyvauja grupė ir išrinkti miestai, kurie surengiami:
a)
likus trejiems metams iki kultūros sostinės metų;
b)
likus 18 mėnesių iki kultūros sostinės metų;
c)
likus dviem mėnesiams iki kultūros sostinės metų.
Atitinkama valstybė narė, šalis kandidatė ar potenciali kandidatė gali paskirti stebėtoją, kuris dalyvautų tuose posėdžiuose.
Likus šešioms savaitėms iki kiekvieno stebėsenos posėdžio išrinkti miestai pateikia Komisijai pažangos ataskaitas.
Stebėsenos posėdžiuose grupė įvertina išrinktų miestų pasirengimą ir pataria jiems, kad miestai galėtų parengti kokybiškas kultūros programas ir veiksmingas strategijas. Grupė itin daug dėmesio skiria rekomendacijoms, pateiktoms atrankos ataskaitoje ir ankstesnėse stebėsenos ataskaitose, nurodytose 3 dalyje.
3. Po kiekvieno stebėsenos posėdžio grupė parengia stebėsenos ataskaitą apie pasirengimo būklę ir veiksmus, kurių turi būti imamasi.
Stebėsenos ataskaitas grupė perduoda Komisijai, taip pat atitinkamiems miestams, kuriems suteiktas kultūros sostinės vardas, ir valstybei narei ar šaliai kandidatei ar potencialiai kandidatei.
4. Prireikus Komisija gali rengti ne tik stebėsenos posėdžius, bet ir grupės vizitus į miestus, kuriems suteiktas kultūros sostinės vardas.
14 straipsnis
Apdovanojimas
1. Miestams, kuriems suteiktas kultūros sostinės vardas, Komisija gali skirti piniginį Melinos Mercouri vardo apdovanojimą (toliau - apdovanojimas), jei atitinkamoje daugiametėje finansinėje programoje tam skirta lėšų.
Teisiniai ir finansiniai šio apdovanojimo aspektai įgyvendinami pagal atitinkamas Sąjungos kultūros rėmimo programas.
2. Piniginis apdovanojimas išmokamas ne vėliau kaip iki metų, kuriais miestas yra kultūros sostinė, kovo mėn. pabaigos, su sąlyga, kad atitinkamas išrinktas miestas laikosi įsipareigojimų, prisiimtų teikiant paraišką, atitinka kriterijus ir atsižvelgia į atrankos ir stebėsenos ataskaitose pateiktas rekomendacijas.
Laikoma, kad miestas, kuriam suteiktas kultūros sostinės vardas, įvykdė teikiant paraišką prisiimtus įsipareigojimus, jeigu nuo paraiškos pateikimo iki kultūros sostinės metų nepadaryta esminių programos ir strategijos pakeitimų, visų pirma:
a)
išlaikytas tokio dydžio biudžetas, kad galima vykdyti kokybišką kultūros programą laikantis paraiškos ir kriterijų;
b)
buvo tinkamai užtikrintas už meninius sprendimus atsakingų darbuotojų nepriklausomumas;
c)
galutinėje kultūros programos versijoje išlaikytas pakankamai stiprus europinis aspektas;
d)
miesto, kuriam suteiktas kultūros sostinės vardas, rinkodaros bei komunikacijos strategijoje ir komunikacinėje medžiagoje aiškiai nurodyta, kad veiksmai yra Sąjungos veiksmai;
e)
vykdomi suteikto kultūros sostinės vardo poveikio stebėsenos ir vertinimo planai.
15 straipsnis
Praktiniai aspektai
Komisija visų pirma:
a)
užtikrina bendrą veiksmų nuoseklumą;
b)
užtikrina valstybių narių ir grupės veiklos koordinavimą;
c)
atsižvelgdama į tikslus, nurodytus 2 straipsnyje, bei kriterijus ir glaudžiai bendradarbiaudama su grupe, nustato gaires, kad būtų padedama vykdyti atrankos bei stebėsenos procedūras;
d)
teikia techninę pagalbą grupei;
e)
paskelbia savo interneto puslapyje visus grupės pranešimus;
f)
skelbia visą atitinkamą informaciją ir prisideda prie šių veiksmų viešinimo Europos ir tarptautiniu lygmeniu;
g)
skatina buvusių, esamų ir būsimų miestų, kuriems suteiktas vardas, bei miestų kandidatų keitimąsi patirtimi ir geros praktikos pavyzdžiais ir skatina platesnę miestų įvertinimo ataskaitų bei įgytos patirties sklaidą.
16 straipsnis
Vertinimas
1. Kiekvienas atitinkamas miestas yra atsakingas už savo kaip Europos kultūros sostinės metų rezultatų vertinimą.
Komisija atitinkamiems miestams nustato bendras gaires ir rodiklius, grindžiamus tikslais, nurodytais 2 straipsnyje, ir kriterijais, kad būtų užtikrintas nuoseklus požiūris į vertinimo procedūrą.
Atitinkami miestai parengia įvertinimo ataskaitas ir jas nusiunčia Komisijai ne vėliau kaip iki kitų metų po kultūros sostinės metų gruodžio 31 d.
Komisija skelbia įvertinimo ataskaitas savo interneto svetainėje.
2. Komisija užtikrina, kad būtų vertinami ne tik miestai, bet ir reguliariai atliekamas išorės ir nepriklausomas iniciatyvos rezultatų vertinimas.
Atliekant išorės ir nepriklausomą vertinimą itin daug dėmesio skiriama visų buvusių Europos kultūros sostinių sąsajoms su europiniu kontekstu, kad būsimos Europos kultūros sostinės ir visi Europos miestai galėtų palyginti patirtį ir padaryti naudingas išvadas. Atliekant tuos vertinimus taip pat įvertinami veiksmai apskritai, įskaitant jų vykdymo procesų veiksmingumą, poveikį ir tobulinimo galimybes.
Komisija Europos Parlamentui, Tarybai ir Regionų komitetui pateikia toliau nurodytas tais įvertinimais pagrįstas ataskaitas ir prireikus pateikia atitinkamus pasiūlymus:
a)
pirminę tarpinę ataskaitą - ne vėliau kaip 2024 m. gruodžio 31 d.;
b)
antrą tarpinę ataskaitą - ne vėliau kaip 2029 m. gruodžio 31 d.;
c)
ex-post ataskaitą - ne vėliau kaip 2034 m. gruodžio 31 d.
17 straipsnis
Panaikinimas ir pereinamasis laikotarpis
Sprendimas Nr. 1622/2006/EB panaikinamas. Tačiau jis toliau taikomas tiems miestams, kuriems 2013-2019 m. Europos kultūros sostinės vardas jau yra arba netrukus bus suteiktas.
18 straipsnis
Įsigaliojimas
Šis sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
Priimta Strasbūre 2014 m. balandžio 16 d.