РЕШЕНИЕ № 541/2014/ЕС НА ЕВРОПЕЙСКИЯ ПАРЛАМЕНТ И НА СЪВЕТА
от 16 април 2014 година
за създаване на рамка за подкрепа на космическото наблюдение и проследяване
ЕВРОПЕЙСКИЯТ ПАРЛАМЕНТ И СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взеха предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 189, параграф 2 от него,
като взеха предвид предложението на Европейската комисия,
след предаване на проекта на законодателния акт на националните парламенти,
като взеха предвид становището на Европейския икономически и социален комитет (1),
след консултация с Комитета на регионите,
в съответствие с обикновената законодателна процедура (2),
като имат предвид, че:
(1)
В своето съобщение от 4 април 2011 г., озаглавено „Към космическа стратегия на Европейския съюз в услуга на гражданите“, Комисията подчерта, че споделената компетентност в областта на космоса, предоставена на Съюза с Договора за функционирането на Европейския съюз (ДФЕС), върви ръка за ръка със засилено партньорство с държавите-членки. Комисията също така изтъкна, че всяко ново действие трябва да се основава на съществуващите ресурси и на съвместното определяне на нуждата от нови ресурси.
(2)
В резолюцията си от 26 септември 2008 г., озаглавена „Развиване на европейската космическа политика“ (3), Съветът припомни, че космическите активи са се превърнали в неделима част от нашата икономика и че поради това тяхната сигурност трябва да бъде гарантирана. Той подчерта, че „е необходимо Европа […] да развие европейска способност за мониторинг и наблюдение на своята космическа инфраструктура и на космическите отпадъци, първоначално основана на съществуващите национални и европейски активи, като се възползва от отношенията, които могат да бъдат установени с други нации партньори, и техните способности“.
(3)
В резолюцията си от 25 ноември 2010 г., озаглавена „Глобални предизвикателства: пълноценно използване на европейските космически системи“, Съветът отчете необходимостта от бъдеща способност за осведомяване относно ситуацията в космическото пространство като дейност на европейско равнище за развитие и експлоатация на съществуващите национални и европейски, граждански и военни активи и прикани Комисията и Съвета да предложат схема за управление и политика по отношение на данните, които ще дадат възможност на държавите-членки да допринасят със съответни национални способности в съответствие с приложимите изисквания и разпоредби, свързани със сигурността. Съветът освен това прикани „всички институционални европейски участници да разработят подходящи мерки“, които да се основават на дефинирани изисквания на потребителите в гражданската и военната сфера, да използват съответните активи в съответствие с приложимите изисквания, свързани със сигурността, и да развиват резултатите от подготвителната програма на Европейската космическа агенция (ЕКА) в областта на осведомяването относно ситуацията в космическото пространство.
(4)
В заключенията на Съвета от 31 май 2011 г. относно съобщението на Комисията „Към космическа стратегия на Европейския съюз в услуга на гражданите“ и в резолюцията на Съвета от 6 декември 2011 г., озаглавена „Насоки относно добавената стойност и ползите от космическото пространство за сигурността на европейските граждани“ (4), се потвърди „необходимостта от ефективна способност за осведомяване относно ситуацията в космическото пространство като дейност на европейско равнище“ и се призовава Съюзът да оползотворява максимално активите, компетентностите и уменията, които вече съществуват или се разработват в държавите-членки, на европейско равнище и съответно в международен план. Като отчита възможността за двойна употреба на тази система и като взема предвид по-специално свързаното ѝ със сигурността измерение, Съветът призова Комисията и Европейската служба за външна дейност (ЕСВД), в тясно сътрудничество с ЕКА и държавите-членки, които притежават такива активи и имат капацитет, и в консултация с всички участници, да направи предложения за пълноценното използване и надграждане на тези активи и капацитет с цел развитие на способност за осведомяване относно ситуацията в космическото пространство (ОСКП) като дейност на европейско равнище и във връзка с това да очертае подходяща политика по отношение на данните и управлението, като обърне внимание на високата чувствителност на данните за ОСКП.
(5)
Обичайно се приема, че осведомяването относно ситуацията в космическото пространство обхваща три основни области, а именно космическо наблюдение и проследяване (КНП), наблюдение и прогнозиране на космическото време и близки до Земята обекти. Дейностите в тези области са насочени към защита на инфраструктурата в космическото пространство и наземната инфраструктура от космически отпадъци. Настоящото решение, което обхваща въпросите на КНП, следва да насърчава полезните взаимодействия между тези области.
(6)
С оглед на понижаването на риска от сблъсък Съюзът ще търси полезни взаимодействия и с инициативи за мерки за активно премахване и обезвреждане на космически отпадъци, като разработените от ЕКА.
(7)
Космическите отпадъци се превърнаха в сериозна заплаха за сигурността, безопасността и устойчивостта на космическите дейности. Поради това следва да се създаде рамка за подкрепа на космическото наблюдение и проследяване (КНП) с цел да се подпомогне създаването и осъществяването на услуги, състоящи се в наблюдението и проучването на космически обекти, за да се предотвратява увреждането на космически апарати поради сблъсък и разпространението на космически отпадъци и с цел да се предвиждат траектории и криви на повторно навлизане, за да се осигурява възможно най-добрата информация на правителствените служби и службите за гражданска защита в случай на неконтролирано повторно навлизане в земната атмосфера на космически апарати или останали от тях космически отпадъци.
(8)
Рамката за подкрепа на КНП следва да допринася за гарантирането на дългосрочната наличност на европейските и националните космически инфраструктури, съоръжения и услуги, които са от съществено значение за безопасността и сигурността на икономиките, обществата и гражданите в Европа.
(9)
Предоставянето на услуги за КНП ще бъде от полза за всички публични и частни оператори на космически инфраструктури, включително и за Съюза с оглед на отговорностите на Съюза за космическите програми на Съюза, по-специално европейските навигационни спътникови програми „Галилео“ иEGNOS, създадени с Регламент (ЕС) № 1285/2013 на Европейския парламент и на Съвета (5) както и програмата „Коперник“, създадена с Регламент (ЕС) № 377/2014 на Европейския парламент и на Съвета (6). Ранните предупреждения за неконтролирано повторно навлизане и изчисляването на времето и мястото на сблъсъка ще бъдат от полза и за националните публични органи за гражданска защита. Освен това тези услуги могат да представляват интерес и за други потребители, като например частните застрахователи, за да оценяват потенциалните задължения, които биха възникнали в резултат на сблъсък по време на жизнения цикъл на спътник. В допълнение, в дългосрочен план следва да бъде предвидена безплатно достъпна и повторно използваема обществена информационна услуга относно орбиталните елементи на космическите обекти в орбита около Земята.
(10)
Услугите за КНП следва да бъдат допълващи по отношение на научноизследователските дейности, свързани със защитата на космическата инфраструктура, които се провеждат в рамките на „Хоризонт 2020“, създадена с Регламент (ЕС) № 1291/2013 на Европейския парламент и на Съвета (7), водещите космически програми на Съюза „Коперник“ и „Галилео“, инициативата за Програма в областта на цифровите технологии, посочена в съобщението на Комисията от 26 август 2010 г., озаглавено „Цифров дневен ред за Европа“, други телекомуникационни инфраструктури, които подпомагат реализирането на информационното общество, инициативите, свързани със сигурността, както и дейностите на ЕКА.
(11)
Рамката за подкрепа на КНП следва да допринесе за гарантирането на използването и експлоатацията на космоса за мирни цели.
(12)
Рамката за подкрепа на КНП следва да отчита сътрудничеството с международни партньори, по-конкретно със САЩ, международни организации и други трети страни, по-специално с оглед да се избегне сблъсък в космоса и да се предотврати разпространението на космически отпадъци. Освен това тя следва да е допълваща по отношение на съществуващи мерки за понижаване на риска, като насоките на Организацията на обединените нации относно намаляването на космическите отпадъци или други инициативи, с цел гарантиране на безопасността, сигурността и устойчивостта на дейностите в открития космос. Тя следва да бъде и в съответствие с предложението на Съюза за Международен кодекс за поведение при дейности в открития космос.
(13)
Рамката за подкрепа на КНП следва да се състои в изграждане на мрежа и в използване на националните активи за КНП за предоставяне на услуги за КНП. След като това бъде постигнато, следва да се насърчава разработването на нови датчици или подобряването на съществуващите датчици, управлявани от държавите-членки.
(14)
В тясно сътрудничество с ЕКА и други заинтересовани страни Комисията и консорциума за КНП, създаден с настоящето решение, следва да продължат да играят ръководна роля в диалога със стратегическите партньори относно техническите аспекти на КНП, в съответствие със съответните им компетенции.
(15)
Изискванията на потребителите в гражданската и военната сфера във връзка с КНП са определени в одобрения работен документ на службите на Комисията „Изисквания на потребителите на високо равнище в гражданската и военната сфера във връзка с осведомяването относно ситуацията в космическото пространство“. Предоставянето на услуги за КНП следва да се ръководи от изискванията на потребителите в гражданската сфера. Чисто военните цели не следва да се разглеждат в настоящото решение. Комисията следва да осигури механизъм за редовно преразглеждане и актуализиране на изискванията на потребителите, в зависимост от случая, с участието на представители на общността на потребителите. За тази цел тя следва да продължи необходимия диалог със заинтересованите участници, като Европейската агенция по отбрана и ЕКА.
(16)
Осъществяването на услуги за КНП следва да се основава на партньорство между Съюза и държавите-членки и да използва съществуващите, както и бъдещите национални експертни познания и активи, включително онези, които са разработени чрез ЕКА. Държавите-членки следва да запазят собствеността и контрола върху своите активи и следва да продължат да бъдат отговорни за тяхното функциониране, поддръжка и обновяване. Рамката за подкрепа на КНП следва да не предоставя финансова подкрепа за разработването на нови датчици за КНП. Ако възникне необходимост от нови датчици, за да се изпълнят изискванията на потребителите, въпросът би могло да бъде разрешен по целесъобразност или на национално равнище, или чрез европейска програма за научноизследователска и развойна дейност. Комисията и държавите-членки следва да насърчават и улесняват участието на възможно най-голям брой държави-членки в рамката за подкрепа на КНП, при условие че са спазени критериите за участие.
(17)
Сателитният център на Европейския съюз (SATCEN), агенция на Съюза, създадена със Съвместно действие 2001/555/ОВППС на Съвета (8), която предоставя информационни услуги и продукти, свързани с геопространствени образи, с различни нива на класификация за потребителите в гражданската и военната сфера, може да допринася за предоставянето на услуги за КНП. Опитът на SATCEN в работата с класифицирана информация в защитена среда и строгите му институционални връзки с държавите-членки са предимство, улесняващо работата с услуги за КНП и доставката им. Необходима предпоставка за такава роля на SATCEN в рамката за подкрепа на КНП е изменението на посоченото съвместно действие, което понастоящем не предвижда дейности на SATCEN в областта на КНП. Комисията следва да си сътрудничи по целесъобразност с ЕСВД, предвид на нейната роля да подпомага Върховния представител на Съюза по въпросите на външните работи и политиката на сигурност при осъществяването на оперативно ръководство на SATCEN.
(18)
Предоставянето на точна информация относно естеството, спецификациите и местоположението на някои космически обекти може да засегне сигурността на Съюза или на неговите държави-членки и на трети държави. Поради това държавите-членки, и когато е уместно, чрез Комитетът по сигурността на Съвета (Комитет по сигурността) следва да отчетат съображенията за сигурност при създаването и експлоатацията на мрежата от съответни способности, включително датчици за КНП, капацитета за обработка и анализ на данни от КНП и при предоставянето на услуги за КНП. Поради това в настоящото решение е необходимо да се установят общи разпоредби относно използването и сигурния обмен на информация от КНП между държавите-членки, получателите на услуги за КНП и, когато е уместно, SATCEN. Освен това Комисията, ЕСВД и държавите-членки следва да определят механизми за координация, необходими за разглеждане на въпроси, свързани със сигурността на рамката за подкрепа на КНП.
(19)
Участващите държави-членки следва да отговарят за договарянето и изпълнението на разпоредбите относно използването на данните от КНП и относно използването и обмена на информация от КНП. В разпоредбите относно използването на данните от КНП и относно използването и обмена на информация от КНП, предвидени в настоящото решение и в споразумението между участващите държави-членки и, когато е приложимо, SATCEN, следва да се вземат предвид одобрените препоръки относно сигурността на данните от КНП.
(20)
Потенциалната чувствителност на данните от КНП изисква сътрудничество, основано на ефикасност и доверие, включително по отношение на начина, по който данните от КНП се обработват и анализират. Потенциалното използване на софтуер със свободен код, позволяващ сигурен достъп за оторизирани доставчици на данни от КНП до изходния код с цел оперативни модификации и подобрения, следва да допринася за тази цел.
(21)
Комитетът по сигурността препоръча създаването на структура за управление на риска, за да се гарантира, че въпросите, свързани със сигурността на данните, ще бъдат надлежно взети под внимание при изпълнението на рамката за подкрепа на КНП. За тази цел участващите държави-членки и, когато е приложимо, SATCEN следва да създадат подходящи структури и процедури за управление на риска, като отчитат препоръките на Комитета по сигурността.
(22)
За да се гарантират еднакви условия за изпълнение на настоящото решение, на Комисията следва да бъдат предоставени изпълнителни правомощия. Тези правомощия следва да бъдат упражнявани в съответствие с Регламент (ЕС) № 182/2011 на Европейския парламент и на Съвета (9).
(23)
Доколкото целите на настоящото решение, а именно подкрепа на действията, насочени към създаването и управлението на мрежа от датчици, изграждането на капацитет за обработка и анализ на данни от КНП и създаването и осъществяването на услуги за КНП, не могат да бъдат постигнати в достатъчна степен от държавите-членки, действащи поотделно, тъй като предоставянето на такива услуги от консорциум от участващи държави-членки би било от полза за Съюза, по-специално в ролята му на основен собственик на космически активи, а поради обхвата на решението, могат да бъдат по-добре постигнати на равнището на Съюза, Съюзът може да приеме мерки в съответствие с принципа на субсидиарност, уреден в член 5 от Договора за Европейския съюз. В съответствие с принципа на пропорционалност, уреден в същия член, настоящето решение не надхвърля необходимото за постигане на тези цели.
(24)
Целите на настоящото решение са сходни с целите, определени в програмите, създадени с Регламент (ЕС) № 1285/2013, в член 1, член 3, букви в) и г) и член 4; с Решение 2013/743/ЕС на Съвета (10) в член 2, параграф 2, букви б) и в), приложение I, част II, точка 1.6.2, буква г) и приложение I, част III, точки 7.5 и 7.8, с Регламент (ЕС) № 377/2014, в член 8, параграф 2, буква б), която разпределя сума в размер на 26,5 млн. евро по текущи цени. Общото финансово усилие за осъществяването на целите на рамката за подкрепа на КНП, по-специално на мрежата от съществуващи активи, се оценява на 70 млн. евро. Като се има предвид сходството между целите на настоящото решение и тези на посочените по-горе програми, действията по настоящото решение биха могли да бъдат финансирани от тези програми, при пълно съответствие с техния основен акт.
(25)
За да се гарантира приемлива степен на автономност на европейско равнище при дейностите за КНП, може да се наложи приемането на основен акт за КНП по смисъла на Регламент (ЕС, Евратом) № 966/2012 на Европейския парламент и на Съвета (11). Тази възможност следва да бъде разгледана в контекста на междинния преглед на действащата многогодишна финансова рамка.
(26)
Като се отчита чувствителният характер на действията за осведомяване относно ситуацията в космическото пространство, участващите държави-членки следва да продължат да отговарят за експлоатацията на датчиците и обработката на данните, водещи до предоставянето на услуги за КНП. Националните активи за КНП ще останат под ръководството на държавите-членки, които отговарят за техния контрол и експлоатация,
ПРИЕХА НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
Член 1
Създаване на рамката
С настоящото решение се създава рамка за подкрепа на космическото наблюдение и проследяване („КНП“).
Член 2
Определения
За целите на настоящото решение се прилагат следните определения:
1)
„космически обект“ означава всеки създаден от човека обект в космическото пространство;
2)
„космически апарат“ означава всеки космически обект, който обслужва конкретна цел, включително действащите изкуствени спътници и по-горните степени на ракетите носители;
3)
„космически отпадъци“ означава всички космически обекти, включително космически апарати или части и елементи от тях, в орбитата на Земята или такива, които навлизат повторно в атмосферата, които вече не функционират или вече не служат за каквато и да било конкретна цел, включително части от ракети или изкуствени спътници или неактивни изкуствени спътници;
4)
„датчик за КНП“ означава устройство или комбинация от устройства като например наземни или разположени в космоса радари и телескопи, които могат да определят физическите характеристики, свързани с космически обекти като например размер, местоположение и скорост;
5)
„данни от КНП“ означава физически характеристики на космически обекти, установени с датчици за КНП, или орбитални характеристики на космически обекти, получени от наблюдения с датчици за КНП;
6)
„информация от КНП“ означава обработени данни от КНП, които носят определен смисъл за получателя.
Член 3
Цели на рамката за подкрепа на КНП
1. Общата цел на рамката за подкрепа на КНП е да допринася за гарантирането на дългосрочната наличност на европейските и националните космически инфраструктури, съоръжения и услуги, които са от съществено значение за безопасността и сигурността на икономиките, обществата и гражданите в Европа.
2. Конкретните цели на рамката за подкрепа на КНП са:
а)
оценка и намаляване на рисковете, свързани със сблъсъци при експлоатацията в орбита на европейските космически апарати, както и предоставяне на възможност на операторите на космически апарати по-ефикасно да планират и осъществяват мерки за понижаване на риска;
б)
намаляване на рисковете, свързани с изстрелването в космоса на европейски космически апарати;
в)
наблюдение на неконтролираните повторни навлизания на космически апарати или на космически отпадъци в земната атмосфера и предоставяне на по-точни и ефикасни ранни предупреждения с цел да се намалят потенциалните рискове за безопасността и здравето на гражданите на Съюза и да се сведат до минимум потенциалните щети върху наземната инфраструктура;
г)
стремеж да се предотврати разпространението на космически отпадъци.
Член 4
Действия, подкрепени от рамката за подкрепа на КНП
1. С оглед на постигането на целите, посочени в член 3, рамката за подкрепа на КНП подкрепя следните действия, насочени към създаването на капацитет за КНП на европейско равнище и с подходяща степен на автономност на европейско равнище:
а)
създаването и експлоатацията на сензорна функция, която се състои от мрежа от наземни и/или разположени в космоса датчици на държавите-членки, включително национални датчици, разработени чрез ЕКА, за проучване и проследяване на космическите обекти и за създаване на свързана с тях база данни;
б)
създаването и експлоатацията на функция по обработване, чрез която на национално равнище се извършва обработка и анализ на данните от КНП, за да се получи информация от КНП и услуги за КНП, които да бъдат прехвърлени към функцията по предоставяне на услуги за КНП;
в)
създаването на функция по предоставяне на услуги за КНП, както са определени в член 5, параграф 1, на образуванията, посочени в член 5, параграф 2.
2. Рамката за подкрепа на КНП не включва развитието на нови датчици за КНП.
Член 5
Услуги за КНП
1. Услугите за КНП, посочени в член 4, имат граждански характер. Те се състоят от следните услуги:
а)
оценка на риска от сблъсък между космически апарати или между космически апарати и космически отпадъци и подаване на сигнали за избягване на сблъсък при изстрелването, фазата на начална орбита, експлоатацията в орбита и фазата на извеждане от експлоатация при мисиите на космическите апарати.
б)
засичане и определяне на раздробявания, разпадания или сблъсъци в орбита;
в)
оценка на риска от неконтролирано повторно навлизане на космически обекти и космически отпадъци в земната атмосфера и генериране на свързана с това информация, включително прогнозиране на времето и вероятното място на евентуалния сблъсък.
2. Услугите за КНП се предоставят на
а)
всички държави-членки;
б)
Съвета;
в)
Комисията;
г)
ЕСВД;
д)
публичните и частните собственици и оператори на космически апарати;
е)
публичните органи за гражданска защита.
Услуги за КНП се предоставят в съответствие с разпоредбите за използването и обмена на данните и информацията от КНП, посочени в член 9.
3. Участващите държави-членки, Комисията и, когато е приложимо, SATCEN не носят отговорност:
а)
за евентуални щети, произтичащи от липсата или прекъсването на предоставянето на услугите за КНП;
б)
закъснението на предоставянето на услугите за КНП;
в)
неточността на информацията, предоставена посредством услугите за КНП; или
г)
предприетите действия в отговор на предоставянето на услуги за КНП.
Член 6
Роля на Комисията
1. Комисията:
а)
ръководи рамката за подкрепа на КНП и осигурява изпълнението ѝ;
б)
предприема необходимите мерки за идентифициране, контрол, понижаване и наблюдение на рисковете, свързани с рамката за подкрепа на КНП;
в)
по целесъобразност осигурява актуализирането на изискванията на потребителите във връзка с КНП;
г)
определя общите насоки за управлението на рамката за подкрепа на КНП, по-специално улеснява създаването и работата на консорциума, посочен в член 7, параграф 3;
д)
улеснява възможно най-широкото участие на държавите-членки в съответствие с член 7, когато е целесъобразно.
2. Комисията приема актове за изпълнение, установяващи план за координация и съответни технически мерки за дейностите по рамката за подкрепа на КНП. Тези актове за изпълнение се приемат в съответствие с процедурата по разглеждане, посочена в член 12, параграф 2.
3. Комисията предоставя своевременно на Европейския парламент и на Съвета цялата необходима информация, свързана с изпълнението на рамката за подкрепа на КНП, по-специално с оглед на предоставянето на прозрачност и яснота по отношение на:
а)
индикативните усилия и различните ресурси на Съюза за финансиране;
б)
участието в рамката за подкрепа на КНП и подкрепяните с нея действия;
в)
развитието на мрежата от активи за КНП на държавите-членки и развитието на предоставянето на услуги за КНП;
г)
обмена и използването на информация от КНП.
Член 7
Участие на държавите-членки
1. Държавата-членка, която желае да участва в изпълнението на действията, посочени в член 4, подава заявление до Комисията, с което доказва, че са спазени следните критерии:
а)
притежаване на или достъп до:
i)
подходящи датчици за КНП, вече налични или в процес на разработване, и технически и човешки ресурси за тяхната експлоатация, или
ii)
подходящ капацитет за оперативен анализ и обработка на данни, специално предназначен за КНП;
б)
създаване на план за действие за изпълнението на действията, определени в член 4, включително условията за сътрудничество с други държави-членки.
2. Комисията приема актове за изпълнение относно процедурите за подаване на заявления и спазването от държавите-членки на критериите, определени в параграф 1. Тези актове за изпълнение се приемат в съответствие с процедурата по разглеждане, посочена в член 12, параграф 2.
3. Всички държави-членки, които отговарят на посочените в параграф 1 критерии, определят национален орган, който да ги представлява. Определените национални органи сформират консорциум и сключват споразумението, посочено в член 10.
4. Комисията публикува и актуализира на уебсайта си списъка на участващите държави-членки.
5. Участващите държави-членки носят отговорност за експлоатацията на датчиците, обработката на данните и изпълнението на политиката по отношение на данните. Активите на участващите държави-членки остават изцяло под национален контрол.
Член 8
Роля на Сателитния център на Европейския съюз
Сателитният център на Европейския съюз (SATCEN) може да си сътрудничи с консорциума, който ще бъде създаден съгласно член 7, параграф 3. В такъв случай EUSC сключва необходимите изпълнителни договорености с участващите държави-членки.
Член 9
Обмен на данни и информация от КНП
По отношение на използването и обмена на информация от КНП, разпространена от консорциума, и използването на данните от КНП в контекста на рамката за подкрепа на КНП с оглед на изпълнението на действията, посочени в член 4, се прилагат следните правила:
а)
неразрешеното оповестяване на данни и информация се предотвратява, като същевременно се осигурява безпрепятствено функциониране и оптимизиране на използването на получената информация;
б)
гарантира се сигурността на данните от КНП;
в)
информация от КНП и услуги за КНП се предоставят на принципа „необходимост да се знае“ на получателите на услуги за КНП, посочени в член 5, параграф 2, в съответствие с инструкциите и правилата за сигурност на източника на информацията и на собственика на съответния космически обект.
Член 10
Координация на оперативните действия
Определените национални органи, които сформират консорциума, посочен в член 7, параграф 3, сключват споразумение, в което се определят правилата и механизмите за тяхното сътрудничество при изпълнението на действията, посочени в член 4. По-специално това споразумение включва разпоредби за:
а)
използването и обмена на информация от КНП, като се отчитат одобрените препоръки „Политика по отношение на данните в областта на осведомяването относно ситуацията в космическото пространство - препоръки относно аспектите, свързани със сигурността“;
б)
създаването на структура за управление на риска с цел да се гарантира изпълнението на разпоредбите относно използването и сигурния обмен на данни и информация от КНП;
в)
сътрудничеството с SATCEN за осъществяване на действието, посочено в член 4, параграф 1, буква в).
Член 11
Наблюдение и оценка
1. Комисията наблюдава прилагането на рамката за подкрепа на КНП.
2. До 1 юли 2018 г. Комисията представя на Европейския парламент и на Съвета доклад за прилагането на рамката за подкрепа на КНП по отношение на изпълнението на целите на настоящото решение от гледна точка както на резултатите, така и на въздействието, ефективността при използването на ресурсите и европейската добавена стойност.
Този доклад може да бъде придружен от предложения за изменения, включващи по целесъобразност възможността за основен акт за КНП по смисъла на Регламент (ЕС, Евратом) № 966/2012.
Член 12
Процедура на комитет
1. Комисията се подпомага от комитет. Този комитет е комитет по смисъла на Регламент (ЕС) № 182/2011.
2. При позоваване на настоящия параграф се прилага член 5 от Регламент (ЕС) № 182/2011.
Член 13
Влизане в сила
Настоящото решение влиза в сила на двадесетия ден след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Член 14
Адресати на настоящото решение са държавите-членки.
Съставено в Страсбург на 16 април 2014 година.
EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS SPRENDIMAS Nr. 541/2014/ES
2014 m. balandžio 16 d.
kuriuo nustatoma kosmoso stebėjimo ir sekimo rėmimo programa
EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 189 straipsnio 2 dalį,
atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą,
teisėkūros procedūra priimamo akto projektą perdavus nacionaliniams parlamentams,
atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),
pasikonsultavę su Regionų komitetu,
laikydamiesi įprastos teisėkūros procedūros (2),
kadangi:
(1)
savo 2011 m. balandžio 4 d. komunikate „Piliečiams naudingos Europos Sąjungos kosmoso strategijos rengimas“ Komisija pabrėžė, kad pasidalijamoji kompetencija kosmoso srityje, Sąjungai suteikta Sutartimi dėl Europos Sąjungos veikimo (toliau - SESV), yra neatsiejama nuo tvirtesnės partnerystės su valstybėmis narėmis. Komisija taip pat pabrėžė, kad visi nauji veiksmai turi būti grindžiami turimais ištekliais ir bendru naujų išteklių poreikio nustatymu;
(2)
2008 m. rugsėjo 26 d. rezoliucijoje „Europos kosminės erdvės politikos plėtojimas“ (3) Taryba priminė, kad kosminiai įrenginiai tapo labai svarbūs mūsų ekonomikai ir jų saugumas turi būti užtikrintas. Ji pabrėžė, kad „Europa turi plėtoti pajėgumus Europos kosminės erdvės infrastruktūrai ir kosminių šiukšlių kiekiui stebėti ir prižiūrėti, pirmiausia remiantis nacionaliniu ir europiniu turtu ir pasinaudojant santykiais, kuriuos galima užmegzti su kitomis šalimis partnerėmis, ir jų pajėgumais“;
(3)
2010 m. lapkričio 25 d. rezoliucijoje „Pasauliniai uždaviniai: visapusiškai pasinaudoti Europos kosminių sistemų teikiamomis galimybėmis“ Taryba pripažįsta, kad ateityje bus reikalingi Europos veikla grindžiami informuotumo apie padėtį kosmose (toliau - SSA) pajėgumai, kad būtų plėtojami ir panaudojami turimi nacionaliniai ir europiniai civiliniai bei kariniai įrenginiai, ir ragina Komisiją ir Tarybą pasiūlyti valdymo schemą ir duomenų politiką, kurios valstybėms narėms sudarys sąlygas prisidėti panaudojant savo atitinkamus nacionalinius pajėgumus laikantis taikomų saugumo reikalavimų bei taisyklių. Ji taip pat prašė „visų Europos institucinių subjektų išnagrinėti tinkamas priemones“, kurios būtų grindžiamos nustatytais civiliniais ir kariniais naudotojų reikalavimais, kurias taikant būtų naudojamasi atitinkamais įrenginiais laikantis taikomų saugumo reikalavimų ir kuriose būtų panaudoti Europos kosmoso agentūros (toliau - EKA) SSA parengiamosios programos rezultatai;
(4)
2011 m. gegužės 31 d. Tarybos išvadose dėl Komisijos komunikato „Piliečiams naudingos Europos Sąjungos kosmoso strategijos rengimas“ ir 2011 m. gruodžio 6 d. Tarybos rezoliucijoje „Gairės dėl kosmoso pridėtinės vertės ir naudos Europos piliečių saugumui“ (4) dar kartą pabrėžta, kad „reikia veiksmingų SSA pajėgumų kaip veiklos Europos lygiu“, o Sąjunga paraginta „kuo plačiau naudotis turimais įrenginiais, kompetencija ir gebėjimais, kurie jau egzistuoja arba yra plėtojami valstybėse narėse, Europos lygiu ir atitinkamais atvejais tarptautiniu lygiu“. Pripažindama tokios sistemos dvejopo naudojimo pobūdį ir atsižvelgdama į jos ypatingus saugumo aspektus, Taryba paragino Komisiją ir Europos išorės veiksmų tarnybą (toliau - EIVT), glaudžiai bendradarbiaujant su EKA ir valstybėmis narėmis, kurioms priklauso tokie įrenginiai ir kurios turi pajėgumų, ir konsultuojantis su visais susijusiais subjektais pateikti pasiūlymų dėl tų įrenginių ir pajėgumų visapusiško naudojimo siekiant plėtoti SSA pajėgumus, grindžiamus veikla Europos lygiu, ir todėl nustatyti tinkamą valdymo ir duomenų apsaugos politiką, atsižvelgiant į didelį SSA duomenų slaptumą;
(5)
paprastai SSA apima tris pagrindines sritis, t. y. kosmoso stebėjimo ir sekimo (toliau - SST), orų stebėsenos ir prognozės iš kosmoso ir arti Žemės skriejančių objektų. Tose srityse vykdoma veikla siekiama apsaugoti infrastruktūrą kosmose ir nuo kosmoso. Šiuo sprendimu, kuris taikomas SST, turėtų būti skatinama sinergija šiose srityse;
(6)
siekdama, kad būtų sumažinta susidūrimų rizika, Sąjunga taip pat siektų sinergijos su kosminių šiukšlių aktyvaus šalinimo ir pasyvinimo priemonių iniciatyvomis, kaip antai EKA plėtojama iniciatyva;
(7)
kosminės šiukšlės tapo didele grėsme kosmoso srities veiklos saugumui, saugai ir tvarumui. Todėl reikėtų įsteigti SST rėmimo programą, kad būtų padedama rengti ir teikti kosminių objektų stebėjimo ir priežiūros paslaugas siekiant apsaugoti erdvėlaivius nuo per susidūrimus ir dėl kosminių šiukšlių daugėjimo patiriamos žalos, taip pat siekiant numatyti trajektorijas ir pakartotinio patekimo kelius, kad Vyriausybinės ir civilinės saugos tarnybos būtų kuo geriau informuotos apie nevaldomo pakartotinio ištisų erdvėlaivių ar kosminių šiukšlių patekimo į Žemės atmosferą atvejus;
(8)
SST rėmimo programa turėtų būti padedama užtikrinti ilgalaikį Europos ir nacionalinės kosmoso infrastruktūros, įrenginių ir paslaugų, kurios yra itin svarbios Europos ekonomikos, visuomenės ir piliečių saugai, prieinamumą;
(9)
SST paslaugų teikimas bus naudingas visiems viešiems ir privatiems kosmoso infrastruktūros operatoriams, įskaitant Sąjungą, atsižvelgiant į Sąjungos atsakomybę, susijusią su Sąjungos kosmoso srities programomis, visų pirma Europos palydovinės navigacijos programomis „Galileo“ ir EGNOS, nustatytomis Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. 1285/2013 (5), taip pat Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. 377/2014 (6) nustatyta programa „Copernicus“. Ankstyvi perspėjimai apie nevaldomą pakartotinį patekimą ir duomenys apie numatytą poveikio vietą ir laiką taip pat bus naudingi už civilinę saugą atsakingoms nacionalinėms valdžios institucijoms. Be to, tos paslaugos taip pat gali dominti kitus naudotojus, pavyzdžiui, privačius draudikus, kad jie galėtų nustatyti galimą atsakomybę už palydovo eksploatavimo laikotarpiu įvykstančius susidūrimus. Ilgainiui taip pat turėtų būti numatyta laisvai prieinama visuomenės informavimo apie kosmoso objektus, skriejančius Žemės orbitoje, paslauga, kuria būtų galima naudotis pakartotinai;
(10)
SST paslaugomis turėtų būti papildoma su kosmoso infrastruktūros apsauga susijusi mokslinių tyrimų veikla, vykdoma pagal „Horizontas 2020“, nustatytą Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. 1291/2013 (7), Sąjungos pavyzdinės programos kosmoso srityje - „Copernicus“ ir „Galileo“, Europos skaitmeninės darbotvarkės iniciatyva, nurodyta 2010 m. rugpjūčio 26 d. Komisijos komunikate „Europos skaitmeninė darbotvarkė“, kitos telekomunikacijų infrastruktūros, kuriomis padedama įgyvendinti informacinės visuomenės ir su saugumu susijusias iniciatyvas, taip pat EKA veikla;
(11)
SST rėmimo programa turėtų būti padedama užtikrinti, kad kosminė erdvė būtų naudojama ir tyrinėjama taikiais tikslais;
(12)
SST rėmimo programoje turėtų būti atsižvelgiama į bendradarbiavimą su tarptautiniais partneriais, visų pirma Jungtinėmis Amerikos Valstijomis, tarptautinėmis organizacijomis ir kitomis trečiosiomis šalimis, visų pirma siekiant išvengti susidūrimų kosmose ir užkirsti kelią kosminių šiukšlių daugėjimui. Be to, ja turėtų būti papildytos esamos mažinimo priemonės, pavyzdžiui, Jungtinių Tautų kosminių šiukšlių kiekio mažinimo gairės, arba kitos iniciatyvos, siekiant užtikrinti veiklos kosminėje erdvėje saugą, saugumą ir tvarumą. Ji taip pat turėtų būti suderinama su Sąjungos pasiūlymu dėl Tarptautinio veiklos kosmoso erdvėje elgesio kodekso;
(13)
SST rėmimo programą turėtų sudaryti tinklų kūrimas ir nacionalinių SST įrenginių naudojimas SST paslaugoms teikti. Kai bus pasiektas šis tikslas, turėtų būti skatinama kurti naujus jutiklius arba tobulinti esamus valstybių narių eksploatuojamus jutiklius;
(14)
Komisija ir pagal šį sprendimą įsteigtas SST konsorciumas, glaudžiai bendradarbiaudami su EKA ir kitais suinteresuotaisiais subjektais, atsižvelgdami į savo atitinkamą kompetenciją, turėtų toliau vesti techninio pobūdžio SST dialogus su strateginiais partneriais;
(15)
civiliniai ir kariniai SSA naudotojų poreikiai nustatyti patvirtintame Komisijos tarnybų darbiniame dokumente „Europos informuotumo apie padėtį kosmose aukšto lygio civiliniai ir kariniai naudotojų poreikiai“. SST paslaugų teikimas turėtų būti orientuotas į civilinius naudotojo poreikius. Tik kariniams tikslams šis sprendimas neturėtų būti taikomas. Komisija turėtų užtikrinti, kad būtų taikomas atitinkamai reguliarios naudotojų poreikių peržiūros ir atnaujinimo mechanizmas, kuriame dalyvautų naudotojų bendruomenės atstovai. Tuo tikslu ji turėtų tęsti būtiną dialogą su atitinkamais subjektais, pavyzdžiui, Europos gynybos agentūra ir EKA;
(16)
SST paslaugos turėtų būti teikiamos remiantis Sąjungos bei valstybių narių partneryste ir pasitelkiant turimą ir būsimą nacionalinę ekspertinę patirtį bei įrenginius, įskaitant bendradarbiaujant su EKA sukurtus įrenginius. Valstybės narės turėtų išsaugoti nuosavybę į įrenginius, jos juos turėtų toliau kontroliuoti ir likti atsakingos už jų eksploatavimą, techninę priežiūrą ir atnaujinimą. Pagal SST rėmimo programą finansinė parama naujų SST jutiklių kūrimui neturėtų būti teikiama. Jei siekiant patenkinti naudotojų poreikius prireiktų naujų jutiklių, tas poreikis galėtų būti sprendžiamas atitinkamai nacionaliniu lygiu arba pagal Europos mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros programą. Komisija ir valstybės narės turėtų skatinti SST rėmimo programoje dalyvauti kuo daugiau valstybių narių ir sudaryti jų dalyvavimui palankesnes sąlygas atsižvelgiant į dalyvavimo kriterijų laikymąsi;
(17)
Europos Sąjungos palydovų centras (toliau - SATCEN) - Sąjungos agentūra, įsteigta bendraisiais veiksmais 2001/555/BUSP (8), kuri civiliniams ir kariniams naudotojams teikia įvairiomis slaptumo žymomis pažymėtas su geoerdviniais vaizdais susijusias informacines paslaugas ir produktus, galėtų prisidėti prie SST paslaugų teikimo. Jo ekspertinė patirtis, įgyta tvarkant įslaptintą informaciją saugioje aplinkoje, ir glaudūs instituciniai ryšiai su valstybėmis narėmis yra privalumas, padėsiantis administruoti ir teikti SST paslaugas. Išankstinė SATCEN vaidmens SST rėmimo programoje sąlyga - būtina iš dalies pakeisti Tarybos bendruosius veiksmus, pagal kuriuos SATCEN veiksmai SST srityje šiuo metu nenumatyti.] Komisija prireikus turėtų bendradarbiauti su EIVT, atsižvelgiant į pastarosios atliekama vaidmenį padedanti vyriausiajam įgaliotiniui užsienio reikalams ir saugumo politikai vadovauti SATCEN veiklai;
(18)
tiksli informacija apie tam tikrų kosminių objektų pobūdį, specifikacijas ir buvimo vietą gali turėti įtakos Sąjungos ar jos valstybių narių ir trečiųjų šalių saugumui. Todėl valstybės narės, o prireikus - ir Tarybos saugumo komitetas (toliau - Saugumo komitetas), kurdami ir eksploatuodami atitinkamų pajėgumų tinklą, įskaitant SST jutiklius, plėtodamos SST duomenų tvarkymo bei analizės pajėgumus ir teikdamos SST paslaugas turėtų atsižvelgti į atitinkamus saugumo klausimus. Taigi būtina šiame sprendime nustatyti bendrąsias nuostatas dėl SST informacijos naudojimo ir saugaus valstybių narių, SST paslaugų gavėjų ir atitinkamais atvejais SATCEN keitimosi šia informacija. Be to, Komisija, EIVT ir valstybės narės turėtų apibrėžti koordinavimo mechanizmus, kurių reikia klausimams, susijusiems su SST rėmimo programos saugumu, spręsti;
(19)
dalyvaujančios valstybės narės turėtų būti atsakingos už derybas dėl nuostatų dėl SST duomenų naudojimo ir SST informacijos naudojimo ir keitimosi ja ir už šių nuostatų įgyvendinimą. Šiame sprendime ir dalyvaujančių valstybių narių, o atitinkamais atvejais SATCEN susitarime išdėstytose nuostatose dėl SST duomenų naudojimo ir SST informacijos naudojimo ir keitimosi ja reikėtų atsižvelgti į patvirtintas rekomendacijas dėl SST duomenų saugumo;
(20)
atsižvelgiant į galimą SST duomenų slaptumą, reikia skatinti bendradarbiavimą, pagrįstą veiksmingumu ir pasitikėjimu, be kita ko, SST duomenų tvarkymo ir analizės būdų atžvilgiu. Galimybė naudotis atvirojo kodo programine įranga, kuria įgaliotiesiems SST duomenų teikėjams būtų suteikiama saugi prieiga prie pirminio programos kodo, kad būtų galima atlikti daryti pakeitimus ir patobulinimus, turėtų padėti siekti šio tikslo;
(21)
Saugumo komitetas rekomendavo sukurti rizikos valdymo struktūrą, skirtą užtikrinti, kad įgyvendinant SST rėmimo programą būtų tinkamai atsižvelgta į duomenų saugumo klausimus. Tuo tikslu dalyvaujančios valstybės narės ir atitinkamais atvejais SATCEN, atsižvelgdami į Saugumo komiteto rekomendacijas, turėtų sukurti atitinkamas rizikos valdymo struktūras ir procedūras;
(22)
siekiant užtikrinti vienodas šio sprendimo įgyvendinimo sąlygas, Komisijai turėtų būti suteikti įgyvendinimo įgaliojimai. Šiais įgaliojimais turėtų būti naudojamasi pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 182/2011 (9);
(23)
kadangi šio sprendimo tikslų, t. y. remti veiksmus, kuriais siekiama sukurti ir eksploatuoti jutiklių tinklą, suformuoti SST duomenų tvarkymo ir analizės pajėgumus, ir sukurti bei teikti SST paslaugas, vienos veikdamos valstybės narės negali deramai pasiekti, nes Sąjungai, kaip svarbiai kosmoso įrenginių savininkei, būtų naudinga, jei tokias paslaugas teiktų valstybių narių konsorciumas, o dėl šio sprendimo masto jo tikslų būtų geriau siekti Sąjungos lygiu, laikydamasi Europos Sąjungos sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo, Sąjunga gali patvirtinti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą, šiuo sprendimu neviršijama to, kas būtina nurodytiems tikslams pasiekti;
(24)
šio sprendimo tikslai yra panašūs į tikslus, nustatytus programose, nustatytose Reglamentu (ES) Nr. 1285/2013 1 straipsnyje, 3 straipsnio c ir d punktuose bei 4 straipsnyje, Tarybos sprendimu 2013/743/ES (10) 2 straipsnio 2 dalies b ir c punktuose, I priedo II dalies 1.6.2 punkto d papunktyje ir I priedo III dalies 7.5 ir 7.8 punktuose, ir Reglamentu (ES) Nr. 377/2014 8 straipsnio 2 dalies c punkte, pagal kurią satelitų apsaugai nuo susidūrimų pavojaus skiriama iki 26,5 mln. EUR suma dabartinėmis kainomis. SST rėmimo programos tikslų įgyvendinimui, visų pirma turimų įrenginių tinklo kūrimui, iš viso numatoma skirti finansavimo suma - 70 mln. EUR. Atsižvelgiant į šio sprendimo ir tų programų tikslų panašumą, šiuo sprendimu nustatyti veiksmus galima būtų finansuoti pagal tas programas, visapusiškai laikantis juos nustatančio pagrindinio akto;
(25)
siekiant užtikrinti priimtiną Europos autonomijos vykdant SST veiklą lygį, gali reikėti priimti SST skirtą pagrindinį aktą, kaip apibrėžta Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 (11). Ši galimybė turėtų būti išnagrinėta atliekant dabartinės daugiametės finansinės programos laikotarpio vidurio peržiūrą;
(26)
pripažįstant opų SSA pobūdį, už jutiklių eksploatavimą ir duomenų, naudojamų teikiant SST paslaugas, tvarkymą turėtų likti atsakingos dalyvaujančios valstybės narės. Nacionalinius SST įrenginius toliau valdo už jų kontrolę ir eksploatavimą atsakingos valstybės narės,
PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
1 straipsnis
Tinklo įsteigimas
Šiuo sprendimu nustatoma kosmoso stebėjimo ir sekimo (toliau - SST) rėmimo programa.
2 straipsnis
Terminų apibrėžtys
Šiame sprendime vartojamų terminų apibrėžtys:
1) kosminis objektas - bet kuris dirbtinis objektas kosminėje erdvėje;
2) erdvėlaivis - bet kuris konkrečią funkciją atliekantis kosminis objektas, įskaitant aktyvius dirbtinius palydovus ir paleidimo įrenginio viršutines dalis;
3) kosminės šiukšlės - nebeveikiantys ar jokios konkrečios funkcijos nebeatliekantys kosminiai objektai, įskaitant erdvėlaivius arba jų nuolaužas ar dalis, esantys Žemės orbitoje ar pakartotinai patenkantys į atmosferą, įskaitant raketų, dirbtinių palydovų ar neaktyvių dirbtinių palydovų dalis;
4) SST jutiklis - prietaisas arba prietaisų junginys, pavyzdžiui, antžeminiai ar kosminiai radarai ir teleskopai, kuriais galima matuoti kosminių objektų fizinius parametrus, pavyzdžiui, dydį, vietą ir greitį;
5) SST duomenys - SST jutiklių nustatyti kosminių objektų fiziniai parametrai arba kosminių objektų orbitos parametrai, gauti remiantis SST jutiklių rezultatais;
6) SST informacija - gavėjui suprantami apdoroti SST duomenys.
3 straipsnis
SST rėmimo programos tikslai
1. SST rėmimo programos bendras tikslas yra padėti užtikrinti ilgalaikį Europos ir nacionalinės kosmoso infrastruktūros, įrenginių ir paslaugų, kurios yra itin svarbios Europos ekonomikos, visuomenės ir piliečių saugai, prieinamumą.
2. Konkretūs SST rėmimo programos tikslai yra šie:
a)
vertinti ir mažinti orbitoje eksploatuojamų Europos erdvėlaivių susidūrimo riziką, sudarant sąlygas erdvėlaivių operatoriams veiksmingiau planuoti ir įgyvendinti mažinimo priemones;
b)
mažinti su Europos erdvėlaivių paleidimu susijusią riziką;
c)
stebėti nevaldomo pakartotinio erdvėlaivių ar jų nuolaužų patekimo į Žemės atmosferą atvejus ir teikti tikslesnius bei veiksmingesnius išankstinius perspėjimus, siekiant sumažinti galimą riziką Europos piliečių saugai ir galimą žalą antžeminei infrastruktūrai;
d)
siekti užkirsti kelią kosminių šiukšlių daugėjimui.
4 straipsnis
SST rėmimo programa remiami veiksmai
1. Tam, kad būtų pasiekti 3 straipsnyje nustatyti tikslai, SST rėmimo programa remiami šie veiksmai, kuriais siekiama sukurti Europos lygio SST pajėgumus užtikrinant tinkamą Europos autonomijos lygį:
a)
jutiklio funkcijos, kurią sudaro valstybės narės antžeminių ir (arba) kosminių jutiklių tinklas, įskaitant bendradarbiaujant su EKA sukurtus nacionalinius jutiklius, kūrimas ir eksploatavimas siekiant stebėti ir sekti kosminius objektus ir atitinkamų duomenų bazės kūrimas;
b)
apdorojimo funkcijos kūrimas ir eksploatavimas siekiant tvarkyti ir analizuoti SST duomenis nacionaliniu lygiu, kad būtų sukaupta SST informacijos ir teikiamos SST paslaugos, kurios būtų perduodamos SST paslaugų teikimo funkcijai;
c)
funkcijos, skirtos SST paslaugoms, kaip apibrėžta 5 straipsnio 1 dalyje, skirtoms 5 straipsnio 2 dalyje nurodytiems subjektams teikti, diegimas.
2. SST rėmimo programa neapima naujų SST jutiklių kūrimo.
5 straipsnis
SST paslaugos
1. 4 straipsnyje nurodytos SST paslaugos yra civilinio pobūdžio. Jos apima šias paslaugas:
a)
susidūrimo tarp erdvėlaivių arba tarp erdvėlaivių ir kosminių šiukšlių rizikos vertinimą ir susidūrimų vengimo perspėjimų rengimą erdvėlaivių paleidimo, ankstyvajame orbitos, eksploatavimo orbitoje ir pašalinimo iš eksploatacijos misijų etapuose;
b)
susiskaidymų, sudužimų ar susidūrimų orbitoje aptikimą ir apibūdinimą;
c)
kosminių objektų ir kosminių šiukšlių nekontroliuojamo pakartotinio patekimo į Žemės atmosferą rizikos vertinimą ir susijusios informacijos rengimą, įskaitant galimo poveikio laikotarpio ir tikėtinos vietos įvertinimą.
2. SST paslaugos teikiamos
a)
visoms valstybėms narėms;
b)
Tarybai;
c)
Komisijai;
d)
EIVT;
e)
viešiesiems ir privatiesiems erdvėlaivių savininkams ir operatoriams;
f)
už civilinę saugą atsakingoms valdžios institucijoms.
SST paslaugos teikiamos laikantis 9 straipsnyje išdėstytų nuostatų dėl SST duomenų ir informacijos naudojimo ir keitimosi jais.
3. Dalyvaujančios valstybės narės, Komisija ir atitinkamais atvejais SATCEN nelaikomi atsakingais už:
a)
žalą, patirtą dėl SST paslaugų neteikimo, šių paslaugų teikimo nutraukimo;
b)
vėlavimą teikiant SST paslaugas;
c)
teikiant SST paslaugas suteiktą netikslią informaciją arba
d)
veiksmus, kurių imtasi reaguojant į SST paslaugų teikimą.
6 straipsnis
Komisijos vaidmuo
1. Komisija:
a)
administruoja SST rėmimo programą ir užtikrina jos įgyvendinimą;
b)
imasi priemonių, būtinų su SST rėmimo programa susijusiai rizikai nustatyti, kontroliuoti, mažinti ir stebėti;
c)
prireikus užtikrina, kad būtų atnaujinti SST naudotojų poreikiai;
d)
apibrėžia bendras SST rėmimo programos valdymo gaires, visų pirma siekiant sudaryti palankesnes sąlygas 7 straipsnio 3 dalyje nurodyto konsorciumo įsteigimui ir veikimui;
e)
kai tinkama, sudaro palankesnes sąlygas programoje dalyvauti kuo didesniam valstybių narių skaičiui vadovaujantis 7 straipsniu.
2. Komisija priima įgyvendinimo aktus, kuriais nustatomas SST rėmimo programos veiksmų koordinavimo planas ir atitinkamos techninės priemonės. Tie įgyvendinimo aktai priimami pagal 12 straipsnio 2 dalyje nurodytą nagrinėjimo procedūrą.
3. Komisija Europos Parlamentui ir Tarybai laiku pateikia visą atitinkamą informaciją, dėl SST rėmimo programos įgyvendinimo, visų pirma siekiant užtikrinti skaidrumą ir aiškumą dėl:
a)
tiesioginių pastangų ir įvairių finansavimo Sąjungos lėšomis šaltinių;
b)
dalyvavimo SST rėmimo programoje ir ja remiamų veiksmų;
c)
valstybių narių SST įrenginių tinklo kūrimo ir SST paslaugų teikimo raidos;
d)
keitimosi SST informacija ir naudojimosi ja.
7 straipsnis
Valstybių narių dalyvavimas
1. Valstybė narė, norinti dalyvauti įgyvendinant 4 straipsnyje nurodytus veiksmus, Komisijai pateikia paraišką, kurioje įrodo, kad ji atitinka šiuos kriterijus:
a)
jai nuosavybės teise priklauso arba ji turi prieigą prie:
i)
tinkamų sumontuotų ar montuojamų SST jutiklių ir techninių bei žmogiškųjų išteklių šiems jutikliams eksploatuoti arba
ii)
tinkamų operatyvinės analizės ir duomenų tvarkymo pajėgumų, skirtų specialiai SST;
b)
yra parengusi veiksmų planą 4 straipsnyje nustatytiems veiksmams įgyvendinti, įskaitant bendradarbiavimo su kitomis valstybėmis narėmis sąlygas.
2. Komisija priima įgyvendinimo aktus dėl paraiškų teikimo ir valstybių narių atitikimo 1 dalyje nustatytiems kriterijams tvarkos. Tie įgyvendinimo aktai priimami pagal 12 straipsnio 2 dalyje nurodytą nagrinėjimo procedūrą.
3. Visos valstybės narės, kurios atitinka 1 dalyje nurodytus kriterijus, paskiria joms atstovaujantį nacionalinį subjektą. Paskirti nacionaliniai subjektai įsteigia konsorciumą ir sudaro 10 straipsnyje nurodytą susitarimą.
4. Komisija savo interneto svetainėje paskelbia ir atnaujina dalyvaujančių valstybių narių sąrašą.
5. Atsakomybė už jutiklių eksploatavimą, duomenų tvarkymą ir duomenų politikos įgyvendinimą tenka dalyvaujančioms valstybėms narėms. Dalyvaujančių valstybių narių įrenginiai lieka visapusiškai valdomi nacionaliniu lygiu.
8 straipsnis
Europos Sąjungos palydovų centro vaidmuo
Europos Sąjungos palydovų centras (toliau - SATCEN) gali bendradarbiauti su konsorciumu, kuris turi būti įsteigtas pagal 7 straipsnio 3 dalį. Tuo atveju jis sudaro būtinus įgyvendinimo susitarimus su dalyvaujančiomis valstybėmis narėmis.
9 straipsnis
SST duomenys ir SST informacija
SST informacijos, kurią paskelbia konsorciumas, naudojimui bei keitimusi ja ir SST duomenų naudojimui SST rėmimo programos įgyvendinimo metu 4 straipsnyje nurodytų veiksmų įgyvendinimo tikslais taikomos šios taisyklės:
a)
užkertamas kelias neteisėtam duomenų ir informacijos atskleidimui, kartu sudarant sąlygas veiksmingai vykdyti operacijas ir kuo geriau pasinaudoti sukaupta informacija;
b)
užtikrinamas SST duomenų saugumas;
c)
SST informacija ir paslaugos 5 straipsnio 2 dalyje apibrėžtiems SST paslaugų gavėjams teikiamos pagal principą „būtina žinoti“, vadovaujantis informacijos rengėjo ir atitinkamo kosminio objekto savininko nurodymais ir saugumo taisyklėmis.
10 straipsnis
Veiklos koordinavimas
Paskirti nacionaliniai subjektai, kurie sudaro 7 straipsnio 3 dalyje nurodytą konsorciumą, sudaro susitarimą, kuriuo nustatomos jų bendradarbiavimo įgyvendinant 4 straipsnyje nurodytus veiksmus taisyklės ir mechanizmai. Visų pirma į šį susitarimą įtraukiamos nuostatos dėl:
a)
SST informacijos naudojimo ir keitimosi ja, atsižvelgiant į patvirtintas rekomendacijas „Informuotumo apie padėtį kosmose duomenų politika. Rekomendacijos saugumo aspektais“;
b)
rizikos valdymo struktūros sukūrimo siekiant užtikrinti nuostatų dėl SST duomenų ir SST informacijos naudojimo ir saugaus keitimosi jais įgyvendinimą;
c)
bendradarbiavimo su SATCEN siekiant įgyvendinti 4 straipsnio 1 dalies c punkte nurodytą veiksmą.
11 straipsnis
Stebėsena ir vertinimas
1. Komisija stebi SST rėmimo programos įgyvendinimą.
2. Ne vėliau kaip 2018 m. liepos 1 d. Komisija Europos Parlamentui ir Tarybai pateikia SST rėmimo programos įgyvendinimo ataskaitą dėl šio sprendimo tikslų įgyvendinimo rezultatų ir poveikio atžvilgiu, išteklių panaudojimo efektyvumo ir Europos pridėtinės vertės.
Prireikus prie šios ataskaitos gali būti pridedami pasiūlymai dėl pakeitimų, įskaitant galimybę priimti SST skirtą pagrindinį aktą, kaip apibrėžta Reglamente (ES, Euratomas) Nr. 966/2012.
12 straipsnis
Komiteto procedūra
1. Komisijai padeda komitetas. Tas komitetas - tai komitetas, kaip nustatyta Reglamente (ES) Nr. 182/2011.
2. Kai daroma nuoroda į šią dalį, taikomas Reglamento (ES) Nr. 182/2011 5 straipsnis.
13 straipsnis
Įsigaliojimas
Šis sprendimas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
14 straipsnis
Šis sprendimas skirtas valstybėms narėms.
Priimta Strasbūre 2014 m. balandžio 16 d.