РЕШЕНИЕ (ЕС) 2015/494 НА КОМИСИЯТА
от 9 юли 2014 година
относно мерките SA.32715 (2012/C) (ex 2012/NN) (ex 2011/CP), приведени в действие от Словения в полза на Adria Airways d.d.
(нотифицирано под номер C(2014) 4543)
(само текстът на словенски език е автентичен)
(текст от значение за ЕИП)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 108, параграф 2, първа алинея от него,
като взе предвид Споразумението за Европейското икономическо пространство, и по-специално член 62, параграф 1, буква а) от него,
като взе предвид решението, с което Комисията реши да открие процедурата, посочена в член 108, параграф 2 от Договора за функционирането на Европейския съюз по отношение на помощта SA.32715 (2012/C) (ex 2012/NN) (ex 2011/CP) (1),
като покани заинтересованите страни да представят мненията си в съответствие с тези разпоредби и като взе предвид техните мнения,
като има предвид, че:
1. ПРОЦЕДУРА
(1)
С уведомление SANI № 5628 от 11 март 2011 г., заведено като получено на същия ден, Словения уведоми Комисията относно отпускането на помощ за оздравяване на предприятието Adria Airways d.d. (наричано по-нататък „Adria“ или „дружеството“) под формата на държавна гаранция и на кредит при облекчени условия в размер на 6,2 млн. евро.
(2)
Словения предостави допълнителна информация с писма от 31 март 2011 г. и 12 април 2011 г. Комисията поиска допълнителна информация с писмо от 29 април 2011 г., на което не бе получен отговор от словенските органи. На 13 юли 2011 г. бе проведена среща със словенските органи и техните консултанти, на която бе обяснено на Комисията, че помощта за оздравяване, за която е изпратено уведомление, няма да бъде достатъчна с оглед на неблагоприятното финансово състояние на дружеството и че Словения планира да направи капиталова инжекция в размер на 50 млн. евро в полза на Adria. Словения оттегли уведомлението си за помощта за оздравяване на 1 август 2011 г.
(3)
Вследствие на получена от Словения информация, че на 30 септември 2011 г. тя все пак е извършила капиталовата инжекция, посочена по-горе, Комисията реши да продължи предварителното си разследване ex officio и поиска допълнителна информация с писма от 12 септември 2011 г., 28 ноември 2011 г. и 17 април 2012 г., на които Словения отговори с писма от 11 октомври 2011 г., 27 декември 2011 г., 13 януари 2012 г. и 18 май 2012 г. Освен това Словения изпрати меморандум, изготвен от законните представители на Adria, по електронна поща на 7 ноември 2012 г.
(4)
По искане на Словения на 12 юли 2012 г. бе проведена среща с участието на представители на Adria и държавния холдинг PDP (2), който е един от акционерите на Adria. На тази среща Словения и представителите на Adria и PDP представиха разяснения и аргументи по отношение на разглежданите мерки.
(5)
С писмо от 20 ноември 2012 г. Комисията уведоми Словения, че е решила да открие процедурата, предвидена в член 108, параграф 2 от Договора за функционирането на Европейския съюз (ДФЕС), по отношение на помощта (наричано по-нататък „решението за откриване“). Словения представи мнение относно решението за откриване с писмо от 21 януари 2013 г. Комисията поиска допълнителна информация от Словения с писмо от 5 март 2013 г., на което Словения отговори на 19 април 2013 г. Словения предостави допълнителна информация на 16 септември 2013 г. Комисията поиска допълнителна информация от Словения с писмо от 6 ноември 2013 г., на което Словения отговори на 4 декември 2013 г., както и на 6 и 17 януари 2014 г. Срещи със словенските органи и техните законни представители се състояха на 25 март и 5 декември 2013 г. и на 8 януари 2014 г.
(6)
Решението на Комисията за откриване на процедурата беше публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (3) на 8 март 2013 г. Комисията прикани заинтересованите страни да представят своите мнения относно мерките.
(7)
На 8 април 2013 г. в Комисията постъпи становището на една заинтересована страна, Ryanair. Тя го изпрати на Словения, на която бе предоставена възможност за отговор; нейното мнение беше получено с писмо от 13 май 2013 г.
2. ПАЗАРЪТ НА ВЪЗДУШНИЯ ТРАНСПОРТ НА СЛОВЕНИЯ
(8)
Adria е националният въздушен превозвач на Словения и основната авиокомпания на летище Любляна. През 2011 г. дружеството е транспортирало 73,4 % от пътниците, които летят през летище Любляна, а впоследствие тази цифра е спаднала на 71,3 % през 2012 г. и на 69,8 % през 2013 г. (4)
(9)
Въпреки че присъствието на нискотарифни превозвачи в Словения е ограничено (easyJet обслужва само един маршрут от Любляна, а Wizz Air обслужва два), те са поели 12,6 % от пътниците на обществения транспорт през 2013 г. (5) Понастоящем има още пет други конкуренти, които извършват полети от Любляна до техните основни възлови летища, а именно Air France, Finnair, Turkish Airlines, Montenegro Airlines и Air Serbia.
3. ПОЛУЧАТЕЛ НА ПОМОЩТА
(10)
Adria е голямо предприятие с приблизително 450 служители. През 2013 г. то има оборот от 142,3 млн. евро и загуби в размер на 3 млн. евро (по оценки). То има флот от 11 самолета, главно регионални реактивни самолети. Понастоящем дяловете на Adria са собственост inter alia на Република Словения - 69,9 %, на Bank Assets Management Company (BAMC) (на което бяха прехвърлени някои активи от Nova Ljubljanska Banka d.d. (6), наричано по-нататък „NLB“) - 19,6 %, на ABANKA d.d. - 4,7 %, и на PDP - 2,1 %.
(11)
От 2008 г. нататък финансовото състояние на Adria постоянно се влошава, с намалени продажби, отрицателна EBT (печалба преди данъчно облагане) и отрицателен собствен капитал. За допълнителни данни относно финансовото състояние на Adria в периода между 2007 и 2011 г. вж. раздел 7.1 по-долу.
(12)
На 1 август 2012 г. Словения, заедно с PDP, NLB, Abanka Vipa d.d., Hypo Alpe-Adria Bank d.d. и Unicredit Bank of Slovenia d.d., започна процеса на приватизация на Adria, като отправи покана за представяне на оферти за 74,87 % от дяловете на дружеството. На тази дата Агенцията за управление на капиталови активи на Република Словения (Capital Assets Management Agency of the Republic of Slovenia, AUKN) публикува публична покана към инвеститорите за изразяване на интерес с необвързващ характер в рамките на процеса на продажба на мажоритарен пакет акции на дружеството (7). Изглежда обаче тази процедура е била отменена и процедурата за приватизация на Adria ще бъде стартирана наново на по-късен етап.
4. ОПИСАНИЕ НА МЕРКИТЕ И ПЛАНА ЗА ПРЕСТРУКТУРИРАНЕ
4.1. Мярка 1: увеличението на капитала от 2007 г.
(13)
Считано от 31 декември 2006 г. капиталът на Adria има следната акционерна структура:
Таблица 1
Акционерна структура на Adria преди увеличението на капитала от 2007 г.
Име
%
KAD
55,0
SOD
20,0
NFD 1 delniški investicijski sklad d.d. (8)
9,7
NFD Holding d.d. (9)
7,2
Infond d.o.o. (10)
4,9
Други (включително акционери физически лица)
3,2
(14)
На 19 февруари 2007 г. на събрание на акционерите на Adria бе решено да се увеличи капиталът на дружеството с 10,9 млн. евро. Фондът KAD, който е 100 % собственост на държавата, записа приблизително 99,6 % от увеличението, а останалите бяха записани от акционери физически лица. Всички акции бяха записани до 5 април 2007 г.
(15)
Заплатената цена беше 27 EUR на акция. Според доклад за оценка от […] (11) г. стойността на акциите е определена на […] EUR за една акция към месец септември 2006 г.
(16)
Вследствие на увеличението на капитала от 2007 г. собствеността на капитала на Adria е, както следва:
Таблица 2
Акционерна структура на Adria след увеличението на капитала от 2007 г.
Име
%
KAD
77,3
SOD (12)
10,0
NLB (13)
8,5
Infond d.o.o.
2,4
Други (включително акционери физически лица)
1,8
4.2. Мярка 2: увеличението на капитала от 2009 г.
(17)
На 13 януари 2009 г. управителният съвет на Adria реши да увеличи капитала на дружеството чрез емитиране на нови акции. В резултат на това капиталът на Adria бе увеличен с 2,36 млн. евро. Фондът KAD записа приблизително 99,5 % от увеличението, а останалите бяха записани от акционери физически лица. Всички акции бяха записани до 20 юли 2009 г.
(18)
Заплатената цена беше 22 EUR на акция. Според доклад за оценка от […] г. стойността на акциите е определена на […] EUR за една акция към месец септември 2008 г.
(19)
Вследствие на увеличението на капитала от 2009 г. собствеността на капитала на Adria е, както следва:
Таблица 3
Акционерна структура на Adria след увеличението на капитала от 2009 г.
Име
%
KAD
78,6
SOD
8,8
NLB
7,5
Infond d.o.o.
2,2
Други (включително акционери физически лица)
2,9
4.3. Мярка 3: увеличението на капитала от 2010 г.
(20)
На 2 септември 2010 г. на събрание на акционерите на Adria бе решено да се увеличи капиталът на дружеството с 2,5 млн. евро. Холдингът PDP (наследник на KAD и SOD) записа приблизително 80 % от увеличението. Две частни туристически агенции, Kompas d.d. и Palma d.o.o., записаха останалите 20 % (по 10 % всяка). Всички акции бяха записани до 1 октомври 2010 г.
(21)
Заплатената цена беше 12 EUR на акция. Според доклад за оценка от […] г. стойността на акциите е определена на […] EUR за една акция към месец юни 2009 г.
(22)
В следствие на увеличението на капитала от 2010 г. собствеността на капитала на Adria е, както следва:
Таблица 4
Акционерна структура на Adria след увеличението на капитала от 2010 г.
Име
%
PDP
86,0
NLB
6,1
Kompas d.d.
1,9
Palma d.o.o.
1,9
Infond d.o.o.
1,7
Други (включително акционери физически лица)
2,4
4.4. Мярка 4: увеличението на капитала от 2011 г.
(23)
На 21 септември 2011 г. на събрание на акционерите на Adria бе решено да се увеличи капиталът на дружеството с 69,7 млн. евро. Република Словения записа 49,5 млн. евро, а PDP - 0,5 млн. евро, и двете суми в налични средства. Останалата част от увеличението на капитала (т.е. 19,7 млн. евро) бе осъществена под формата на замяна на дълг срещу дялов капитал от няколко банки: а) 13,83 млн. евро от NLB, б) 3,35 млн. евро от Abanka Vipa d.d., в) 1,24 млн. евро от Unicredit Bank of Slovenia d.d., и г) 1,28 млн. евро от Hypo Alpe-Adria Bank d.d. Увеличението на капитала бе осъществено на 30 септември 2011 г.
(24)
Договорената цена е била 1 EUR за акция - позволеният от словенското законодателство минимум. Не е бил изготвен доклад за оценка.
(25)
Вследствие на увеличението на капитала от 2011 г. собствеността на капитала на Adria е, както следва:
Таблица 5
Акционерна структура на Adria след увеличението на капитала от 2011 г.
Име
%
Република Словения
69,9
NLB
19,6
Hypo Alpe-Adria Bank d.d.
1,8
Abanka Vipa d.d.
4,7
Unicredit Bank of Slovenia d.d.
1,8
PDP
2,1
Други (включително акционери физически лица)
0,1
Планът за преструктуриране от септември 2011 г.
(26)
Според Словения държавата, PDP и банките са взели решение за участие в увеличението на капитала от 2011 г. въз основа на план от септември 2011 г., озаглавен „Програма за финансово преструктуриране и преструктуриране на стопанската дейност“ (наричана по-нататък „планът за преструктуриране“). Този план включва необходимите мерки за финансово преструктуриране и преструктуриране на дейността на Adria, които ще позволят на дружеството да възстанови своята жизнеспособност. Видно е, че планът е написан с цел уведомяване относно помощ за преструктуриране, тъй като в него присъстват понятия като „собствен принос“ и „нарушаване на конкуренцията“, които обикновено не се срещат в бизнес план.
(27)
Според първоначално представения план за преструктуриране Adria ще постигне жизнеспособност през 2013 г. (базов и оптимистичен сценарий) или 2014 г. (песимистичен сценарий). Също така, според първоначално представения план за преструктуриране затрудненията на Adria произтичат от: а) […].
(28)
В първоначално представения план за преструктуриране са установени набор от мерки, насочени към преструктуриране на Adria и възстановяване на жизнеспособността на дружеството: а) […].
(29)
Също така според първоначално представения план за преструктуриране увеличението на капитала от 2011 г. в размер на 69,7 млн. евро ще покрие отрицателната стойност на собствения капитал на Adria в размер на […] EUR, погасяването на задължения в размер на […] EUR ([…] EUR просрочени задължения към доставчици и […] EUR за предсрочно погасяване на банкови заеми) и финансирането на мерки за преструктуриране в размер на […] EUR.
(30)
От друга страна, общите разходи за преструктуриране ще възлязат на […] EUR, които са частично финансирани от капиталовата инжекция в размер на 50 млн. евро, направена от словенската държава и PDP. Участието на Adria в разходите за неговото преструктуриране („собствен принос“) ще възлиза на […] EUR от замяната на банкови заеми срещу дялов капитал (19,7 млн. евро), […]. На последно място, в първоначално представения план за преструктуриране продажбата на AAT и отмяната на редовни маршрути се разглеждат като компенсаторни мерки.
(31)
С оглед на съмненията, изразени от Комисията в решението за откриване, Словения представи редица актуализации на плана за преструктуриране. По-специално, планът за преструктуриране в момента предвижда преструктурирането да продължи до 2015 г. и включва няколко допълнителни мерки за преструктуриране, с цел да се гарантира по-устойчива жизнеспособност. Допълнителните мерки за преструктуриране, заедно с тяхното финансово отражение за 2014 и 2015 г., са следните: а) […].
4.5. Мярка 5: придобиването на Adria Airways Tehnika d.d. през 2010 - 2011 г.
(32)
През 2010 г. е учредено AAT, дъщерно дружество 100 % собственост на Adria. Дотогава то е вътрешно подразделение за поддръжка на Adria, известно като SVL. AAT осъществява дейност в сектора на поддържане на въздухоплавателни средства за Adria и други клиенти.
(33)
В периода от ноември 2010 г. до март 2011 г. PDP и Aerodrom Ljubljana - мажоритарен държавен управител на летище Любляна - придобиха от Adria съответно 52,3 % и 47,7 % в AAT на два етапа. На първия етап PDP купи дял в AAT в размер на 18,24 % под формата на 2 676 346 привилегировани акции без право на глас на стойност 1 EUR на акция. По същото време Aerodrom Ljubljana придоби дял от 31,16 % в AAT (4 570 881 акции) чрез преобразуване на дълг в привилегировани акции без право на глас за сума от приблизително 4,6 млн. евро. На втория етап, в началото на 2011 г., Adria продаде останалите свои акции в AAT както следва: PDP придоби 5 000 000 обикновени акции на стойност 1 EUR за акция и увеличи дела си в дружеството на 52,33 %, докато Aerodrom Ljubljana увеличи дела си в AAT на 47,67 %, като преобразува 2,2 млн. евро вземания от Adria.
(34)
Следователно общата цена възлиза на 14,7 млн. евро, т.е. 1 EUR на акция. В доклад за оценка от април 2010 г. стойността на AAT като подразделение за поддръжка на Adria се определя между 14,4 млн. евро и 14,9 млн. евро към месец декември 2009 г.
5. РЕШЕНИЕТО ЗА ОТКРИВАНЕ
(35)
На 20 ноември 2012 г. Комисията реши да открие официалната процедура по разследване. Предварителното становище на Комисията в решението за откриване беше, че към момента на прилагане на установените мерки, или поне от 2008 г. нататък, Adria би могло да се счита за предприятие в затруднение. Комисията също така изрази съмнения по отношение на петте разглеждани мерки и достигна до предварителното заключение, че при всички тях е налице държавна помощ.
(36)
По отношение на мерки 1 и 2 в решението за откриване Комисията изразява мнението, че словенската държава е упражнила видимо и пряко влияние върху KAD и достигна до предварителното заключение, че участието на KAD в увеличенията на капитала от 2007 г. и 2009 г. е осъществено с държавни ресурси и може да бъде приписано на Словения. Макар че действителната цена, платена за акциите от KAD, е под определената стойност в двата доклада за оценка, Комисията изрази съмнение дали докладите са отчели значителния период от време, изтекъл от момента, когато е направена оценката на акциите, до момента на осъществяването на капиталовата инжекция. Като има предвид, че по това време KAD е мажоритарен съдружник в Adria, Комисията счита, че увеличенията на капитала от 2007 г. и 2009 г. са били насочени към финансиране на съществуваща инвестиция на KAD в дружество, което би могло да се счита за предприятие в затруднение.
(37)
При прегледа на мярка 3 Комисията отбеляза, че PDP е наследник на KAD и SOD, чиито действия според предварителната оценка на Комисията могат да бъдат приписани на държавата. Освен това Комисията подчерта факта, че словенската държава притежава непряко 100 % от PDP (чрез KAD, SOD и DSU (100 % държавно предприятие за управление на активи)), като елемент, даващ основание да се припише отговорност на държавата, и се позова на някои косвени доказателства за приписване на отговорност на държавата по смисъла на съдебната практика по делото Stardust Marine (14). Както при мерки 1 и 2, макар действителната цена, платена за акциите от PDP, да е под определената стойност в доклада за оценка, Комисията изрази съмнения дали докладът е отчел значителния период от време от 15 месеца, изтекъл от момента, когато е направена оценката на акциите, до момента на осъществяване на капиталовата инжекция. Комисията също така застъпи предварителното становище, че участието в капиталовата инжекция от 2010 г. на две частни туристически агенции (Kompas d.d. и Palma d.o.o.) заедно с PDP само по себе си не е достатъчно, за да разсее съмненията на Комисията за възможно предимство в полза на Adria (15).
(38)
Във връзка с мярка 4 Комисията отбеляза, че за инвестицията на Словения явно са използвани държавни ресурси, и потвърди предварителното си заключение, че за действията на PDP носи отговорност държавата. Комисията също така изрази съмнения относно участието на NLB в мярка 4, което изглежда може да бъде приписано на държавата предвид факта, че а) по това време NLB е била мажоритарна собственост на държавата, б) държавата е имала мнозинството от гласовете в управителния съвет и надзорния съвет на банката, и в) публични органи могат да упражняват влияние върху поведението на банка, контролирана от държавата.
(39)
При оценката на това дали мярка 4 води до неправомерно избирателно предимство в полза на Adria, Комисията отбелязва в решението за откриване, че фактът, че банките се съгласяват на замяна на дълг срещу дялов капитал само в случай че държавата направи капиталова инжекция в Adria, и по-специално различният характер на приноса на държавата и PDP в сравнение с приноса на банките (замяна на дълг срещу дялов капитал), е достатъчен, за да възникнат основателни съмнения дали увеличението на капитала от 2011 г. е било pari passu. Комисията отбелязва също така, че за разлика от предишните увеличения на капитала, капиталовото увеличение от 2011 г. е било извършено без доклад за оценка.
(40)
По отношение на твърденията на словенските органи, че те са взели решение за участие в мярка 4 въз основа на плана за преструктуриране от месец септември 2011 г., Комисията отбеляза, че планът за преструктуриране по принцип не е бил достатъчен за удовлетворяване на критериите на частен инвеститор, тъй като някои от прогнозите на плана за преструктуриране изглежда са се основавали на несигурни или неясни допускания. Освен това Комисията подчерта, че частен инвеститор би взел предвид риска предходните увеличения на капитала да са съставлявали незаконна държавна помощ и би оценил отражението на риска от възможно нареждане за възстановяване от страна на Комисията върху рентабилността на инвестицията. На последно място, Комисията отбеляза, че банките може да са взели решение за участие в капиталовата инжекция поради интереса, показан към Adria от Словения, много преди датата, на която е взето решението за увеличение на капитала от 2011 г.
(41)
Във връзка с мярка 5 Комисията потвърди своето предварително становище, че за действията на PDP носи отговорност държавата и че са използвани държавни ресурси. По отношение на Aerodrom Ljubljana Комисията достигна до същото предварително заключение с оглед на факта, че то вече е било мажоритарна държавна собственост към момента на придобиване на AAT. Комисията счита също, че е малко вероятно публичните органи да не са участвали във важните решения, вземани от Aerodrom Ljubljana - управителят на летище Ljubljana, поради стратегическото значение на летището за страната като основен входен терминал за международни полети.
(42)
Предвид факта, че първият етап от придобиването на акции в AAT се е състоял непосредствено след увеличението на капитала от 2010 г., Комисията е на мнение, че двете мерки не трябва да се оценяват поотделно, а като част от по-голяма операция, насочена към подпомагане на Adria. При прегледа на доклада, в който е определена стойността на акциите на ATT, Комисията отбеляза, че в него AAT е оценено като част от подразделението за поддръжка на Adria (по това време това е SVL) и при оценяване на стойността на AAT са взети предвид полезните взаимодействия, произтичащи от това. Въпреки това Комисията счита, че докладът е трябвало да оцени стойността на SLV/AAT като самостоятелен субект, без да се отчитат полезните взаимодействия в рамките на групата, тъй като през 2010 г. AAT е отделено от Adria и продадено като отделно предприятие. Освен това Комисията изрази загриженост относно значителния период от време между момента на оценката и момента на продажба на акциите на AAT.
(43)
Комисията също така изрази съмнения относно съвместимостта с вътрешния пазар на петте разглеждани мерки, по-специално поради факта, че Словения не е представила всички възможни основания за съвместимост.
(44)
С оглед на естеството на разглежданите мерки и факта, че Adria би могло да се счита за предприятие в затруднение към момента на привеждане в действие на мерките, Комисията отбеляза, че съвместимостта на мерките може да се оценява само съгласно член 107, параграф 3, буква в) от ДФЕС, и по-специално в контекста на Насоките на Общността за държавните помощи за оздравяване и преструктуриране на предприятия в затруднение (16) (наричани по-нататък „Насоките за ОиП“). Комисията отбеляза първо, че условията за помощ за оздравяване, установени в раздел 3.1 от Насоките за ОиП, изглежда не са изпълнени. Във връзка с помощта за преструктуриране, определена в раздел 3.2 от Насоките за ОиП, Комисията подчерта, че установените мерки са предоставени преди Комисията да бъде уведомена и в отсъствието на надежден план за преструктуриране, който удовлетворява условията, установени в Насоките за ОиП - обстоятелство, което само по себе си ще бъде достатъчно, за да се изключи съвместимост на мерките с вътрешния пазар (17).
(45)
Комисията също така изрази съмнения относно плана за преструктуриране, тъй като той не се оказва достатъчно обоснован, за да се възстанови жизнеспособността на Adria в дългосрочен план, защото някои от неговите прогнози се основават на количествено неопределени, несигурни или неясни допускания. Комисията също така не е убедена дали компенсаторните мерки, предвидени в плана за преструктуриране, може да се считат за подходящи и/или достатъчни, предвид това, че те се оказват необходими за възстановяване на жизнеспособността на Adria. Що се отнася до продажбата на AAT, тя се е състояла няколко месеца преди одобряването на плана за преструктуриране, в края на 2010 г. и началото на 2011 г. - момент, когато Adria очевидно наложително се нуждае от финансиране. Също така отмяната на редовни маршрути не се оказва приемлива като компенсаторна мярка, предвид това, че в плана за преструктуриране повечето от тези маршрути (27 от 31) са посочени като губещи и във всички случаи тяхното закриване ще бъде необходимо за осигуряване на жизнеспособността на дружеството. Комисията също така изрази съмнения относно това дали предложеният собствен принос от Adria в размер на […] EUR е изцяло приемлив, по-специално защото не е ясно дали сумите от продажбата на AAT и замяната на банкови заеми срещу дялов капитал може да се отчитат като собствен принос. Като се има предвид, че Adria изглежда е в затруднено положение към момента на привеждане в действие на мерките и че предприятията в затруднение могат да получат само помощ за оздравяване и/или преструктуриране, Комисията изрази съмнения и относно това дали принципът на еднократната помощ „един път - последен път“ ще бъде спазен, особено по отношение на увеличението на капитала от 2011 г.
6. МНЕНИЯ ОТНОСНО РЕШЕНИЕТО ЗА ОТКРИВАНЕ НА ПРОЦЕДУРА
6.1. Мнения от Словения
(46)
В своите мнения относно решението на Комисията за откриване на процедура Словения твърди, че мерки 1, 2 и 3 не включват държавна помощ, тъй като не може да се счита, че за решенията на KAD и PDP отговорност носи държавата. По-специално Словения отбелязва, че 100 % дялово участие на държавата не е достатъчно, за да се заключи, че мерките могат да бъдат приписани на държавата. Словения освен това отбелязва, че докладите за оценка, в които е определена стойността на акциите, са подходящи и че на тази основа е спазен принципът на инвеститор в условията на пазарна икономика, като по този начин се изключва предимство в полза на Adria. Що се отнася по-специално до мярка 3, Словения твърди, че записването pari passu на 20 % от акциите от две частни туристически агенции заедно с PDP е съществено и показва, че на пазара не са налице съмнения относно жизнеспособността на Adria, което ще изключи наличието на държавна помощ.
(47)
Във връзка с мярка 5 Словения потвърждава, че отговорността за действията на PDP не може да бъде приписана на държавата. По отношение на действията на Aerodrom Ljubljana Словения счита, че влиянието на Словения върху решението на последното да купи AAT не може да бъде изведено от факта, че определени членове на надзорния съвет са били предложени от държавата, KAD и SOD. Освен това Словения счита, че докладът за оценка от месец април 2010 г., в който стойността на AAT като подразделение за поддръжка на Adria се определя между 14,4 млн. евро и 14,9 млн. евро, не може да се счита за остарял и че нищо не показва, че в доклада за оценка са взети предвид полезните взаимодействия с Adria. В допълнение Словения твърди, че от протоколите от заседанията на управителните съвети на PDP и Aerodrom Ljubljana става видно, че решението за придобиване на ATT е взето въз основа на рационални от икономическа гледна точка съображения. По тези причини наличието на държавна помощ в мярка 5 ще бъде изключено.
(48)
Словения също така оспорва определянето на Adria като предприятие в затруднение и счита, че Adria следва да се счита за предприятие в затруднение едва от януари 2011 г., т.е. по времето на мярка 4.
(49)
По отношение на мярка 4 Словения изключва наличието на помощ с аргумента, че замяната на дълг срещу дялов капитал на NLB не може да бъде приписана на държавата. Нещо повече, Словения е на мнение, че непогасените заеми, преобразувани в дялов капитал, са били напълно обезпечени със залози върху самолети и сгради, както и че с преобразуването им в дялов капитал банките са поели нов търговски риск. В този смисъл замяна на дълг срещу дялов капитал ще бъде еквивалентна на финансова инжекция. Словения също така отбелязва, че банките и държавата са упражнили взаимно влияние, за да се вземе решението за инвестиране, което - по мнение на Словения - се основава на надежден план за преструктуриране, и заключава, че инвестиционните решения са взети по едно и също време, като по този начин се изключва всякакво неправомерно предимство в полза на Adria.
(50)
Тъй като Словения счита, че мерки 1, 2, 3 и 5 не включват държавни ресурси, тя не е представила основания за съвместимост на тези мерки. Тя обаче представи основания за съвместимост на мярка 4, в случай че Комисията заключи, че мярката съставлява държавна помощ. Тъй като според Словения Adria следва да се счита за предприятие в затруднение едва от януари 2011 г. (виж съображение 48), мярка 4 ще представлява съвместима помощ за преструктуриране съгласно раздел 3.2 от Насоките за ОиП въз основа на представения план за преструктуриране.
(51)
Що се отнася до възстановяването на жизнеспособността, Словения счита, че планът за преструктуриране гарантира дългосрочната жизнеспособност на Adria и подчертава, че в съответствие с Насоките за ОиП планът за преструктуриране включва проучване на пазара и анализ на причините, които са довели до затрудненията на предприятието, и предвижда изоставяне на дейностите, които биха продължили да генерират загуби и след преструктурирането. Както е посочено в съображение 31, Словения е представила редица актуализации на плана за преструктуриране, който в момента предвижда преструктурирането да продължи до 2015 г. и включва няколко допълнителни мерки за преструктуриране, с цел да се гарантира по-устойчива жизнеспособност. Словения също така подчертава, че актуализираният план за преструктуриране гарантира дългосрочна жизнеспособност на предприятието до края на 2015 г. дори и при песимистичен сценарий, с възвръщаемост на собствения капитал (RoE) от […] % през 2014 г. и […] % през 2015 г., по-висока от нивата, приети от Комисията в решението относно Air Malta (18).
(52)
Словения е на мнение, че намаляването на капацитета (под формата на отмяна на услуги по разписание) в размер на […] % и […] % съответно през зимния и през летния сезон, освобождаването на слотове на определени летища, включително координирани (претоварени) летища, и продажбата на AAT са подходящи и пропорционални компенсаторни мерки. Словения също така твърди, че отменените маршрути всъщност са били рентабилни въз основа на т.нар. „брутен марж“ (положителен принос С1), който Комисията е приела в делата за Air Malta и Czech Airlines (19).
(53)
По отношение на помощта, ограничена до минимум (собствен принос), в съответствие с обясненията по-горе, Словения твърди, че продажбата на AAT не съдържа помощ и следователно постъпленията от нея в размер на 14,7 млн. евро следва да се приемат като собствен принос. Словения също така счита, че замените на дълг срещу дялов капитал, направени от банките, следва да се отчитат като собствен принос по отношение на цялата сума, т.е. 19,7 млн. евро. Освен това Словения предостави стойностите на самолетите, заложени по въпросните заеми, заедно със съответния доклад на AVAC (20), в който се посочват стойностите на тези самолети. Когато към това се прибави продажбата на редица активи […], размерът на собствения принос ще надхвърли [50-54] % въз основа на актуализирания план за преструктуриране.
(54)
На последно място, що се отнася до принципа на еднократната помощ („един път - последен път“), Словения е на мнение, че той е бил спазен, тъй като мерки 1, 2, 3 и 5 - които предшестват мярка 4 - не включват държавна помощ в полза на Adria.
6.2. Мнения от заинтересовани страни
(55)
По време на официалната процедура по разследване в Комисията бяха получени мнения само от Ryanair, като дружеството подкрепя предварителните заключения на Комисията, че мерките предмет на оценка включват помощ и са несъвместими с вътрешния пазар.
(56)
Същевременно обаче Ryanair твърди, че в решението за откриване оценката на Комисията въз основа на принципа на инвеститор в условията на пазарна икономика не е пълна, тъй като Комисията е трябвало да прецени дали един частен инвеститор би избрал направо ликвидацията на Adria, вместо да му осигурява допълнителен капитал (21). Ryanair твърди, че Комисията е трябвало да прецени в решенията си за откриване дали ликвидацията на Adria е по-рентабилна за държавата от предоставянето на допълнителни средства. Макар да счита, че не е разполагало с достатъчно информация, за да даде мнение по плана за преструктуриране, Ryanair отбеляза съмненията си, че рентабилността на Adria ще бъде възстановена.
(57)
Ryanair също така твърди, че всяка помощ в полза на Adria би засегнала позицията на пазара на Ryanair, тъй като тя би подронила усилията на Ryanair да развие своя пазар и би причинила загуба на приходи за Ryanair.
6.3. Становище на Словения по мненията на трети заинтересовани страни
(58)
В становището си Словения разгледа подробно аргументите, изтъкнати от Ryanair. По-специално Словения отбеляза, че в капиталовите инжекции в полза на Adria е участвала не само държавата, но също и частни инвеститори, както и субекти, чиито действия според Словения не могат да бъдат вменени на държавата. Освен това Словения счита, че Ryanair тълкува погрешно съдебната практика, когато твърди, че държавата е трябвало да предпочете несъстоятелност пред преструктурирането и дългосрочната жизнеспособност на Adria. Според Словения тестът, представен от Ryanair, е погрешен, тъй като ще може да се приложи само към кредиторите, но не и към инвеститорите на Adria: Словения не може да поиска ликвидирането на Adria, тъй като няма несъбрани заеми от дружеството.
(59)
Словения отбеляза, че Комисията е разгледала допускането, на което се основава планът за преструктуриране на Adria, и подчерта, че съмненията на Ryanair относно това дали жизнеспособността на Adria може да бъде възстановена са неоснователни. И накрая, Словения изтъкна, че твърдяната вреда за позицията на пазара на Ryanair не е обоснована.
7. ОЦЕНКА НА МЕРКИТЕ
(60)
Настоящото решение разглежда като предварителна точка въпроса дали Adria е предприятие в затруднение по смисъла на Насоките за ОиП (раздел 7.1 по-долу). След това се анализира въпросът дали разглежданите мерки включват държавна помощ в полза на Adria по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС (раздел 7.2 по-долу) и след това дали помощта, ако такава е налице, е законосъобразна (раздел 7.4 по-долу) и съвместима с вътрешния пазар (раздел 7.5 по-долу).
7.1. Затрудненията на Adria
(61)
От 2008 г. нататък финансовото състояние на Adria постоянно се влошава, с намалени продажби, отрицателна EBT (печалба преди данъчно облагане) и отрицателен собствен капитал. Според информацията, предоставена от Словения, основните финансови параметри на Adria между 2007 г. и 2011 г. са следните:
Таблица 6
Основни финансови данни на Adria за периода 2007 г. - юни 2011 г. (в млн. евро)
2007 г.
2008 г.
2009 г.
2010 г.
Юни 2011 г.
Оборот
179,2
205,4
161,4
148,7
71,1
Нетен резултат
0,4
- 3,2
- 14,0
- 63,1
- 2,2
EBT+DA
0,4 (22)
10,9
1,6
- 50,9
1,8
Регистриран капитал
6,8
6,8
7,7
9,4
9,4
Собствен капитал
41,8
32,5
29,3
- 35,4
- 35,9
Дълг/собствен капитал (коефициент)
2,8
3,7
4,0
- 3,9
- 3,6
Парични потоци от оперативна дейност
16,9
18,5
6,1
1,7
- 21,6 (23)
(62)
Adria приключи финансовата 2011 година със загуби в размер на 12 млн. евро (24), докато през 2012 г. загубите достигнаха 10,8 млн. евро (25). Също така изглежда през 2013 г. Adria ограничава загубите до 3,1 млн. евро (26).
(63)
В точка 10, буква а) от Насоките за ОиП се посочва, че дружество се счита за предприятие в затруднение, когато „първоначално регистрираният му капитал е намалял с повече от половината и повече от една четвърт от този капитал е бил загубен през предходните 12 месеца“. Тази разпоредба отразява допускането, че дадено предприятие, което понася тежки загуби в своя регистриран капитал, ще бъде неспособно да се справи със загубите, които почти сигурно го обричат да се оттегли от бизнеса в кратък или средносрочен период от време (съгласно точка 9 от Насоките за ОиП).
(64)
Както е посочено в решението за откриване, между 2007 г. и юни 2011 г. не са налице загуби в регистрирания капитал, а той на практика е увеличен. Комисията обаче отбелязва, че собственият капитал на дружеството е станал отрицателен през 2010 г. и 2011 г. По същото време предприятието не е предприело подходящи мерки, за да се справи с намалението на собствения капитал. По предходни случаи (27) Комисията е заключавала, че ако едно дружество има отрицателен собствен капитал, тогава a priori се допуска, че са изпълнени критериите по точка 10, буква а) от Насоките за ОиП, какъвто е случаят с Adria поне от 2010 г. нататък. Общият съд в свое скорошно решение (28) също стигна до заключението, че едно дружество с отрицателен собствен капитал е предприятие в затруднение.
(65)
Освен това изглежда до края на 2010 г. затрудненията на Adria достигат връхната си точка. Пресата по това време споменава възможността на Adria да бъде назначен синдик или дори да бъде предявен иск за обявяване в несъстоятелност (29). Това може да се разглежда като признак, че поне по това време Adria отговаря на критериите за прилагане на обща процедура по обявяване в несъстоятелност съгласно словенското законодателство по смисъла на точка 10, буква в) от Насоките за ОиП.
(66)
Поради причините, изложени по-горе, в съответствие с решението за откриване, Комисията стига до заключението, че Adria е предприятие в затруднение по смисъла на точка 10, буква а) и/или в) от Насоките за ОиП през 2010 и 2011 г., т.е. по времето, когато са приведени в действие мерки 3, 4 и 5.
(67)
Освен това таблица 6 в съображение 61 сочи, че през 2010 и 2011 г. Adria също може да се счита за предприятие в затруднение по смисъла на точка 11 от Насоките за ОиП, която гласи, че едно предприятие може да бъде считано за намиращо се в затруднение, „когато са налице обичайните признаци […] като например - нарастващи загуби, намаляващ оборот, увеличаваща се нереализирана продукция, свръхпроизводство, намаляващ паричен поток, нарастващи дългове, нарастващи лихвени проценти и намаляващи или нулеви нетни стойности на активите“.
(68)
Комисията обаче е на мнение, че в периода между 2007 г. и 2009 г. Adria не показва обичайните признаци на предприятие в затруднение по смисъла на точка 11 от Насоките за ОиП. По отношение на 2008 г., Adria е претърпяло загуби в размер на 3,2 млн. евро за първи път през разглеждания период. Както Словения правилно изтъква, през 2008 г. приходите и паричните потоци на Adria се увеличават в сравнение с предходните години (съответно от 179,2 млн. евро на 205,4 млн. евро и от 16,9 млн. евро на 18,5 млн. евро). Освен това регистрираният капитал на дружеството се запазва на 6,8 млн. евро.
(69)
Комисията също така отбелязва, че през 2008 г. и 2009 г. Adria има нетна EBT в размер на 3,2 млн. евро и 14 млн. евро. През същите години, като се изключат амортизациите, икономическият резултат на предприятието е положителен и достига EBT+DA (печалбата преди лихви, данъци и амортизации) съответно от 10,9 млн. евро и 1,6 млн. евро (виж таблица 6 в съображение (61)). От 2010 г. нататък стойността на EBT+DA на Adria става отрицателна. Тъй като решението за мярка 2 е взето през януари 2009 г. и всички акции са записани през юли 2009 г., Комисията не може да заключи със сигурност, че към този момент е имало ясно забележима тенденция към отрицателни резултати, която позволява да се направи заключението, че Adria е било предприятие в затруднение по смисъла на Насоките за ОиП.
(70)
Следователно Комисията е на мнение, че през 2007-2009 г., т.е. по времето на прилагане на мерки 1 и 2, Adria не отговаря на критериите за предприятие в затруднение.
7.2. Наличие на държавна помощ
(71)
Съгласно член 107, параграф 1 от ДФЕС всяка помощ, предоставена от държава членка или чрез ресурси на държава членка, под каквато и да било форма, която нарушава или заплашва да наруши конкуренцията чрез поставяне в по-благоприятно положение на определени предприятия или производството на някои стоки, доколкото засяга търговията между държавите членки, е несъвместима с вътрешния пазар.
(72)
С цел да определи дали е налице държавна помощ, Комисията трябва да оцени дали кумулативните критерии на член 107, параграф 1 от ДФЕС (т.е. прехвърляне на държавни ресурси, избирателно предимство, потенциално нарушаване на конкуренцията и засягане на търговията в рамките на ЕС) са изпълнени за всяка от петте мерки предмет на оценка.
7.2.1. Мерки 1 и 2: увеличенията на капитала от 2007 и 2009 г.
(73)
Комисията първо ще анализира дали мерки 1 и 2 са предоставили избирателно неправомерно предимство на Adria.
(74)
В своето решение за откриване Комисията отбеляза в този контекст, че цената на акциите, платена от KAD, е под определената стойност в двата доклада за оценка. KAD е придобило новите акции на Adria през февруари 2007 г. на цена 27 EUR на акция, под стойността в размер на […] EUR на акция, определена в доклада за оценка към […] г. (виж съображение 15). През януари 2009 г. KAD е придобило акциите на цена 22 EUR на акция, под стойността в размер на […] EUR на акция, определена в доклада за оценка към […] г. (виж съображение 18). Комисията обаче изрази съмнения относно надеждността на тези доклади, inter alia поради значителния период от време между момента на увеличаване на капитала (съответно февруари 2007 г. и януари 2009 г.) и момента на оценяване на акциите на дружеството (съответно към […] г. и […] г.).
(75)
Комисията оцени информацията и доказателствата, представени от Словения относно тези доклади след откриване на официалната процедура по разследване. По отношение на мярка 1 Словения обяснява, че данните, на които се основава докладът, са от 30 септември 2006 г. и са най-новите налични данни към момента, когато оценителят е изготвил доклада. По отношение на мярка 2 става ясно, че докладът за оценка е възложен по същото време, когато общото събрание на Adria е взело решение да се пристъпи към увеличаване на капитала. Освен това Комисията няма основание да счита, че оценителят (P&S Capital) не е напълно независим.
(76)
В допълнение, макар да е вярно, че е изтекъл период от […] месеца от момента на оценяване на акциите на дружеството до момента, когато са извършени увеличенията на капитала, Комисията не е установила данни, които доказват, че този период действително е повлиял върху прогнозната стойност на акциите на Adria.
(77)
Комисията отбелязва, че методът на оценяване, използван в докладите (нетна настояща стойност на очакваните свободни парични потоци (30)), е общоприет в случаи на придобиване. Освен това от задълбочения анализ на докладите става видно, че формулите, използвани в тях, са адекватни за целите на оценката и са били приложени по подходящ начин, както и че допусканията и прогнозите за растежа на оборота и рентабилността изглеждат реалистични. По-специално, в доклада за оценка за капиталовата инжекция от 2007 г. (мярка 1) прогнозираните средни темпове на растеж на приходите и рентабилността са в диапазона от наблюдавани приходи и рентабилност за минали периоди. В доклада за оценка за капиталовата инжекция от 2009 г. (мярка 2) прогнозираните средни темпове на растеж на приходите и рентабилността са по-ниски от наблюдаваните такива за минали периоди, а) тъй като високият икономически растеж през 2008 г. е най-вече резултат от словенското председателство на ЕС; б) поради бавния ръст на икономиката в световен план; и в) поради обтегнатото положение на финансовите пазари. Останалите допускания, използвани в доклада, също изглеждат реалистични. Нещо повече, Комисията отбелязва, че KAD е било мажоритарен акционер в Adria още преди увеличенията на капитала (31) и че увеличенията на капитала са имали за цел финансиране на вече съществуваща (и рентабилна) инвестиция за KAD.
(78)
Въз основа на изложеното по-горе Комисията отбелязва, че увеличенията на капитала от 2007 и 2009 г. може да се считат за съобразени с пазара и не водят до неправомерно предимство в полза на Adria.
(79)
Поради това Комисията стига до заключението, че мерки 1 и 2 представляват инвестиции, които инвеститорът в условия на пазарна икономика би направил при сравними обстоятелства (32), и следователно изключва наличието на държавна помощ, без да е необходимо да оценява допълнително дали са изпълнени останалите кумулативни условия на член 107, параграф 1 от ДФЕС.
7.2.2. Мярка 3: увеличението на капитала от 2010 г.
(80)
Както е отбелязано в съображение 73, едно от необходимите условия за наличие на държавна помощ е това мярката да предоставя неправомерно избирателно предимство на бенефициера. По-долу Комисията ще оцени дали това условие е изпълнено по отношение на мярка 3.
(81)
В своето решение за откриване Комисията отбеляза, че въпреки че цената от 12 EUR на акция, която PDP и частните туристически агенции са платили за акциите на Adria, е под цената от […] EUR на акция, определена в доклада за оценка. Както при мерки 1 и 2, Комисията изрази съмнения относно надеждността на този доклад, главно поради значителния период от […] месеца между момента на увеличаване на капитала (септември 2010 г.) и момента на оценяване на акциите в доклада ([…] г.).
(82)
Информацията, предоставена от Словения, до известна степен разпръсна съмненията на Комисията в това отношение. Независимо от това обаче Комисията припомня, че въз основа на същата информация и оценка две частни туристически агенции (Kompas d.d. и Palma d.o.o.) са участвали в увеличението на капитала от 2010 г. с дял от 20 %, докато останалите 80 % от капитала са влени от PDP. Частните туристически агенции и PDP са участвали при едни и същи условия и са записали акциите на същата дата. Освен това и частното участие, и приносът на PDP са осъществени чрез вливане на парични средства. В решението си за откриване Комисията подчерта, че частно участие в размер на 20 % по принцип може да се разглежда като знак, че въпросната инвестиция е подкрепена от пазара, въпреки че операцията е следвало да се разглежда в по-широкия контекст на ситуацията на Adria по това време и на факта, че мярка 3 е третото увеличение на капитала за период от приблизително 3,5 години.
(83)
На първо място Комисията отбелязва, че Словения е предоставила доказателства, които показват, че Kompas d.d. и Palma d.o.o. са изцяло частни дружества, в които държавата не упражнява някакъв вид контрол или влияние. В допълнение, както е посочено в съображение 79, мерки 1 и 2 не съставляват държавна помощ. Въз основа на това изглежда не може да се счита, че инвестиционните решения, които би взел частен инвеститор, оказват влияние върху решенията на частните туристически агенции да инвестират в Adria. Комисията също така отбелязва, че частните туристически агенции записват акциите на Adria на същата дата като PDP, платили са същата цена, тяхната инвестиция се извършва при същите срокове и условия, както и че увеличението на капитала от PDP и частните туристически агенции е направено в парични средства.
(84)
Във всеки случай, дори ако Комисията стигне до заключението, че за участието на PDP са използвани държавни ресурси и отговорност носи държавата (виж в този смисъл съображения 89 - 91), частно участие в размер на 20 % не може да се счита за незначително, съпоставено с публичната интервенция, по смисъла на установената съдебна практика (33). Нещо повече, с оглед на изложеното по-горе Комисията не може да заключи, че решението на частните туристически агенции да инвестират в Adria действително е повлияно от поведението на PDP. Фактът, че Adria се счита за предприятие в затруднение през 2010 г. (виж раздел 7.1), не променя това заключение.
(85)
Освен това от представените от Словения доказателства не проличава частните туристически агенции да имат друга мотивация да инвестират в Adria, освен търсене на печалба. В това отношение Комисията посочва доклад, предоставен от Словения, относно стратегическите насоки на Adria за периода 2009 - 2014 г. (който очевидно е бил на разположение на инвеститорите по времето, когато са взели инвестиционното решение), според който Adria се очаква да реализира печалба между 2010 и 2014 г. въз основа на капиталова инжекция от около 2,5 млн. евро и прилагането от страна на Adria на някои мерки, включително по-висок среден доход от пътник и намаляване на разходите. Този доклад може да се разглежда като допълнителен знак, че частните туристически агенции наистина са били убедени относно рентабилността на инвестицията си.
(86)
Поради това Комисията е на мнение, че решението на частните туристически агенции да инвестират в Adria е взето при равни условия (pari passu) с това на PDP и че тяхната инвестиция е значителна. Освен това Комисията няма основания да се съмнява, че частните туристически агенции са решили да инвестират в Adria поради мотиви за търсене на печалба. На тази основа Комисията стига до заключението, че мярка 3 не предполага неправомерно предимство в полза на Adria и следователно изключва наличието на държавна помощ, без да е необходимо да се преценява допълнително дали са изпълнени останалите кумулативни условия съгласно член 107, параграф 1 от ДФЕС.
7.2.3. Мярка 4: увеличението на капитала от 2011 г.
(87)
На 30 септември 2011 г. Словения записа 70 % от увеличението на капитала на Adria от 2011 г. в парични средства (49,5 млн. евро). Словения инвестира парите чрез Словенската агенция за управление на капиталови активи (AUKN). Освен това PDP записа допълнителен 1 % в парични средства (0,5 млн. евро). Останалата част от увеличението на капитала (т.е. 19,7 млн. евро) е извършено под формата на замяна на дълг срещу дялов капитал от няколко банки: 20 % от NLB, 5 % от Abanka Vipa d.d., 2 % от Unicredit Bank of Slovenia d.d. и 2 % от Hypo Alpe-Adria Bank d.d.
(88)
AUKN е създадена със Закона за корпоративното управление на капиталовите инвестиции на Република Словения (34), управителният съвет на агенцията се избира от Народното събрание, финансирана е пряко от бюджета на Република Словения и персоналът ѝ е съставен от служители на държавната администрация (35). Следователно е ясно, че за действията на AUKN отговорност носи държавата и са използвани държавни ресурси, което впрочем не се оспорва от Словения. Като допълнителен елемент Комисията изтъква прессъобщение на кабинета на министър-председателя на Словения от 23 юни 2011 г.: „На днешното си заседание правителството […] реши, че [AUKN] ще влее 49,5 млн. евро в собствения капитал на Adria Airways d. d., а акционерното дружество [PDP] ще плати 500 000 EUR […]. С активното си участие в този процес Република Словения желае и в бъдеще да обезпечи своите интереси в областта на редовните въздухоплавателни услуги, предоставяни от въздушен превозвач със седалище в Словения“ (36).
(89)
Във връзка с PDP Комисията счита, че има редица признаци в контекста на съдебната практика по делото Stardust Marine (37), които ѝ позволяват да заключи, че PDP е създадено за целите на осъществяването на политиките, приети от словенските държавни органи, и че решението на PDP да инвестира в мярка 4 може да бъде приписано на държавата и включва държавни ресурси. На първо място Комисията отбелязва, че словенската държава е непряк собственик на 100 % от PDP (чрез KAD, SOD и DSU). В този смисъл Комисията припомня своето решение по делото ELAN (38), в което тя заключава, че действията на KAD и DSU, двама от собствениците на PDP, могат да бъдат приписани на държавата. Освен това държавата държи всички гласове в събранието на акционерите, което от своя страна назначава съвета на директорите на дружеството. В съответствие с член 19 от устава на PDP съветът на директорите трябва да разреши закупуването на ценни книжа, когато стойността на сделката надхвърля 500 000 EUR.
(90)
Комисията също така припомня, в съответствие със своето решение за откриване, изказването на бившия словенски министър на финансите в края на мандата му на 28 октомври 2011 г. (т.е. след прилагането на мярка 4): „Със създаването на специалното преструктуриращо дружество (PDP) ние осигурихме на словенските фирми нови източници на финансиране, ноу-хау и експертен опит въз основа на случаи на добри практики при преструктурирането на дружества. Adria Airways и Unior определено са примери за забележителен успех.“ (39). Това изказване може да се счита за косвено доказателство за приписване на отговорност на държавата в контекста на съдебната практика по делото Stardust Marine. Аргументите, представени от Словения, че това изказване следва да се разглежда в политическия контекст на края на мандата на министъра на финансите като „[изявление], достатъчно смело и разбираемо, за да бъде успешно разпространено чрез медиите“, не изглеждат убедителни. И накрая, Комисията добавя като допълнително косвено доказателство прессъобщението на кабинета на министър-председателя на Словения от 23 юни 2011 г. (виж съображение 88), което показва, че правителството на Словения е решило PDP да влее 500 000 EUR в увеличението на капитала от 2011 г.
(91)
Предвид гореизложеното Комисията счита, че за участието на PDP в увеличението на капитала от 2010 г. са използвани държавни ресурси и че за действията на PDP отговорност носи държавата.
(92)
По отношение на банките Комисията счита, в съответствие със своето решение за откриване, че Abanka Vipa d.d., Unicredit Bank of Slovenia d.d. и Hypo Alpe-Adria Bank d.d. са изцяло частни субекти. Във връзка с NLB, по времето, когато е приложена мярка 4, банката е мажоритарна собственост на държавата, пряко (45,62 % от акциите) или косвено чрез SOD (4,07 %) и KAD (4,03 %) (40), като единственият друг значителен акционер (с 25 %) е KBC Bank. Мажоритарното участие на държавата в NLB, което означава мнозинство на гласовете в съвета на директорите и надзорния съвет, е индикация, че мерките могат да бъдат приписани на държавата. Въпреки това от учредителния договор на NLB Комисията не може да заключи със сигурност, че нейното решение да инвестира в Adria може да бъде приписано на държавата. Освен това Комисията не е установила от структурата на управление на NLB каквато и да е намеса от страна на публичните органи. Комисията също така не откри никакви косвени доказателства в това отношение по смисъла на съдебната практика по делото Stardust Marine. Поради изложените по-горе причини Комисията счита, че решението на NLB да участва в мярка 4 не може да бъде приписано на Словения.
(93)
След като бе изяснено, че действията на AUKN и PDP могат да бъдат приписани на държавата, Комисията трябва да прецени дали те водят до избирателно неправомерно предимство в полза на Adria.
(94)
Словения на първо място твърди, че решението на банките да инвестират в Adria е взето едновременно с решението на държавата, което само по себе си изключва наличието на предимство.
(95)
Комисията на първо място припомня своето заключение, че Adria е предприятие в затруднение през 2011 г., т.е. по времето, когато е приведена в действие мярка 4 (виж съображение 66).
(96)
В допълнение Комисията отбелязва, че участието на банките в капиталовата инжекция от 2011 г. е под формата на замяна на 26 % от съществуващите вземания от Adria срещу собствен капитал. Държавата и PDP, от друга страна, вливат парични средства. Словения твърди, че от общата сума от 19,7 млн. евро, преобразувани в акции, [10 - 20] млн. евро са равнозначни на финансова инжекция, защото тази част от заемите е напълно обезпечена. Според Словения с преобразуването банките ще поемат нов риск, което би могло да се разглежда като равнозначно на вливане на свежи пари в размер на [10 - 20] млн. евро.
(97)
Комисията направи оценка на информацията, предоставена от Словения, и заключава, че действително [10 - 20] млн. евро от общо 19,7 млн. евро, преобразувани в акции, са напълно и адекватно обезпечени със залози основно върху самолети, собственост на Adria. За да определи стойността на тези самолети, Adria се позовава на доклада „Aircraft Value Reference“, публикуван през април 2011 г. от независимото дружество за анализ на стойността на самолетите (AVAC). В доклада се посочват настоящите и бъдещите стойности и вноски за лизинг на множество видове самолети с посочени горни и долни граници на стойността. С цел да се направи оценка на самолетите, заложени като обезпечения, са използвани стойности значително под горните граници на посочената от AVAC стойност. Комисията е на мнение, че докладът представлява надеждна основа за определяне на стойността на самолетите, като се има предвид независимият характер на AVAC и неговото широко използване в сектора.
(98)
Същевременно обаче дълг на стойност [0 - 10] млн. евро, преобразуван в акции, не е напълно обезпечен. По отношение на тази част Комисията не може да заключи, че тя е равнозначна на финансова инжекция и че банките са поели нов риск. Освен това условията на оставащия дълг са били подобрени и общото ниво на риск е намаляло значително с оглед на това, че непогасената (непреобразувана) част от дълговете запазва същото ниво на обезпечение както преди преобразуването. Този общ риск се намалява допълнително от факта, че като предварително условие за замяната на дълг срещу дялов капитал Adria трябва да […]. Освен това в някои случаи условията на неизплатения дълг (лихви, погасителен план и т.н.) […].
(99)
От друга страна, Словения поема целия риск за най-малко 49,5 млн. евро, тъй като тя става акционер на Adria едва при инжектирането на капитал през 2011 г. Банките поемат нов риск, но не на същото ниво като Словения, предвид подобряването на тяхната позиция в резултат на преобразуването на дълга. Въз основа на това се оказва, че когато банките решават да инвестират в Adria, тяхната позиция не е сравнима с тази на държавата.
(100)
Освен това не може да се изключи възможността решението на банките да инвестират в Adria да е било повлияно от действията на държавата. В годишния доклад за дейността на Adria се посочва, че „[п]равителството […] на Словения ясно формулира своята позиция на 20 януари 2011 г. и подкрепи значението на Adria Airways като национален въздушен превозвач за словенската икономика, словенските граждани и чуждестранните гости. В решението си правителството изложи своя план Adria Airways да остане национален въздушен превозвач на Словения […]“. Това решение, взето много преди приемането на плана за преструктуриране през септември 2011 г., може да е улеснило решението на банките да инвестират с оглед на това, че държавата вече е дала сигнали за сериозния си интерес за подпомагане на Adria (41).
(101)
Въз основа на аргументите, изложени по-горе, Комисията отхвърля доводите на Словения, че държавата и банките са инвестирали при равни условия (pari passu).
(102)
Комисията обаче трябва да анализира дали инвестициите на Словения в Adria са съобразени с пазара. Словения твърди, че е взела решение да участва в мярка 4 въз основа на плана за преструктуриране от септември 2011 г., който следва да се разглежда като съобразен с принципа на инвеститор в условията на пазарна икономика.
(103)
Комисията отбелязва на предварителен етап, че за разлика от предходните увеличения на капитала, увеличението на капитала от 2011 г. е извършено без доклад за оценка. В допълнение, според съдебната практика частният инвеститор, който планира рекапитализация на предприятие със значителен дълг, ще изисква план за преструктуриране, който може да възстанови жизнеспособността на предприятието (42). В разглеждания случай словенските органи твърдят, че са взели решение да участват в увеличението на капитала от 2011 г. въз основа на плана за преструктуриране от месец септември 2011 г.
(104)
Комисията обаче вече заключи, че Adria е била в затруднено положение през 2011 г. (виж съображение 66). Поради това възможността държавата да очаква от Adria нормална възвръщаемост на инвестирания капитал в разумен срок е малко вероятна. Освен това Комисията поддържа своето становище, изразено в решението за откриване, че планът за преструктуриране не може да се счита за достатъчно основание увеличението на капитала от 2011 г. да се разглежда като съобразено с принципа на инвеститор в условията на пазарна икономика. Първо, планът за преструктуриране (в първоначалния си вид от месец септември 2011 г.) предвижда жизнеспособност през 2013 г. с много нисък марж на печалбата (EBT) (реалистичният сценарий предвижда маржове на печалба от […] % през 2013 г., […] % през 2014 г. и […] % през 2015 г.). Недостатъчната възвръщаемост за акционерите се доказва и от факта, че планът прогнозира особено ниски нива на собствения капитал за същия период, в диапазона от […] EUR през 2011 г. до […] EUR през 2015 г. Това ще означава, че капиталът, влят през септември 2011 г. - 69,7 млн. евро, значително е намалял през периода на преструктуриране и следователно няма да донесе никаква реална възвръщаемост.
(105)
Словения предостави редица междинни доклади, изготвени от Airconomy и Adria между април и септември 2011 г. (т.е. предхождащи плана за преструктуриране от месец септември 2011 г.), които би трябвало да съдържат количествените данни, липсващи в плана за преструктуриране, и които очевидно са били предоставени на всички акционери на Adria по това време, както и на държавата. Комисията обаче отбелязва, че междинните доклади се отнасят за периода 2011 - 2012 г., докато планът за преструктуриране включва прогнози до 2015 г., […]. Въз основа на това Комисията е на мнение, че междинните доклади не осигуряват необходимата липсваща информация, за да може планът за преструктуриране да изпълни теста за принципа на инвеститор в условията на пазарна икономика.
(106)
Въз основа на гореспоменатото Комисията стига до заключението, че увеличението на капитала от 2011 г. предоставя неправомерно предимство на Adria. Това предимство е избирателно по своя характер с оглед на това, че негов единствен бенефициер е Adria.
(107)
И накрая, Комисията трябва да прецени дали мярка 4 би могла да наруши конкуренцията и да засегне търговията между държавите членки, като осигури на Adria предимство спрямо другите конкуренти, които не получават публично подпомагане. Изглежда ясно, че мярка 4 е в състояние да повлияе на търговията и конкуренцията в рамките на ЕС, тъй като Adria се конкурира с други въздушни превозвачи от ЕС, по-специално след влизането в сила на третия етап на либерализирането на въздушния транспорт („трети пакет“) на 1 януари 1993 г. В допълнение, за пътувания на сравнително къси разстояния в рамките на ЕС пътуването със самолет е в конкуренция с автомобилния и железопътния транспорт и следователно може да бъдат засегнати и сухопътните и железопътните превозвачи.
(108)
Мярка 4 е позволила на Adria да продължи да функционира, така че тя не е била принудена да се изправи пред последиците, които обичайно произтичат от лоши финансови резултати, за разлика от други конкуренти.
(109)
Въз основа на аргументите, изложени по-горе, Комисията заключава, че мярка 4 включва държавна помощ в полза на Adria по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС.
7.2.4. Мярка 5: продажбата на AAT през 2010 - 2011 г.
(110)
Поради причините, посочени в съображения 41 и 42, в решението си за откриване на процедурата Комисията стигна до предварителното заключение, че придобиването на акции на AAT от PDP и Aerodrom Ljubljana предоставя неправомерно предимство на Adria.
(111)
Като се има предвид различният характер на приноса на PDP и Aerodrom Ljubljana (парични средства спрямо замяна на дълг срещу собствен капитал) и с оглед на мотивите във връзка с мярка 4 (виж съображения 94 - 101), Комисията заключава, че линията на обосновка на основание pari passu може да се изключи mutatis mutandis за мярка 5.
(112)
Независимо от това Комисията трябва да прецени дали инвестиционните решения на PDP и Aerodrom Ljubljana са икономически рационални, т.е. дали при подобни обстоятелства един разумен оператор в условията на пазарна икономика би действал по същия начин. В това отношение Комисията на първо място отбелязва, че общата цена, платена от Aerodrom Ljubljana и PDP, т.е. 14,7 млн. евро, попада в диапазона на стойността, определен в доклада за оценка на AAT. Въпреки това Комисията изрази съмнение относно доклада за оценка, като посочи, че той е трябвало да оцени стойността на AAT (по това време това е подразделението за поддръжка на Adria, известно като SVL) като самостоятелен субект, без да се отчитат полезните взаимодействия в рамките на групата. Комисията също така отбеляза, че има значителен период от време между момента на оценяване на AAT/SVL ([…]) и продажбата на AAT (ноември 2010 г. - март 2011 г.).
(113)
Комисията трябва първо да отбележи, че докладът за оценка е изготвен от независим експерт (KPMG) и няма основания да се счита, че експертът не е изпълнил задачите си напълно независимо. Що се отнася до разликата във времето между момента на оценка и момента на продажба на акциите, Словения обясни, че докладът за оценка се основава на финансовото състояние на Adria към 31 декември 2009 г., т.е. най-новите данни предмет на външен одит. Комисията отбелязва, че мярка 5 е приложена за пръв път през ноември 2010 г., т.е. по-малко от една година след датата на оценяване на AAT според експертната оценка. Освен това, въпреки че в доклада за оценка на AAT се отчитат отрицателните прогнози за Adria, в него подробно е оценен стопанският сегмент на услугите по поддръжка, текущ и основен ремонт, и е направено заключението, че отрицателната тенденция на предприятието не се отнася до AAT и че ATT представлява рентабилна стопанска единица. Освен това подробен анализ на доклада за оценка показва, че в него AAT/SVL е оценено като отделна стопанска единица, без на практика да се отчитат потенциалните полезни взаимодействия с Adria. В тази връзка се оказва, че докладът за оценка е изготвен по време, когато е било известно, че AAT ще започне да извършва услуги по поддръжка, текущ и основен ремонт за други външни клиенти, а именно Spanair, което в крайна сметка ще замени Adria като основен клиент на AAT. Въз основа на изложеното по-горе, предвид факта, че в доклада са включени най-новите налични одитирани финансови данни за AAT, че той е бил подготвен от независим експерт и че се основава убедително на всички съответни аспекти на стопанската дейност, неговото използване като отправна точка за въпросната мярка е приемливо. И накрая, макар да е вярно, че кризата все още не е преминала, се оказва, че 2009 г. е годината, в която словенската икономика е засегната най-тежко. През ноември 2010 г., когато PDP и Aerodrom Ljubljana решават да купят AAT, прогнозите за растеж на БВП за Словения за 2010, 2011 и 2012 г. се връщат към положителните стойности (съответно 1,1 %, 1,9 % и 2,6 %) (43). При тези обстоятелства частният инвеститор не би извършил непременно нова оценка, тъй като може да приеме, че докладът за оценка, основан на цифрите за 2009 г., дава точен поглед върху бизнеса.
(114)
По-важното е, че Словения е предоставила доказателства, които показват, че AAT е рентабилно, няма просрочени дългове и може да обслужва задълженията си със собствена печалба по времето, когато се прилага мярка 5. Освен това Словения е предоставила прогнозите за AAT до 2014 г., които показват, че AAT ще реализира печалба след данъчно облагане в размер на […] EUR през 2010 г. и след това ще остане рентабилно, достигайки печалба от приблизително […] EUR през 2014 г. Изглежда тези прогнози са били на разположение на PDP и Aerodrom Ljubljana, когато са вземали своите инвестиционни решения.
(115)
Словения също така е предоставила доказателства, че Aerodrom Ljubljana е взело своето решение да инвестира в AAT въз основа на икономически съображения. През август и септември 2010 г. управителният и надзорният съвет на Aerodrom Ljubljana оценяват възможността за придобиване на акции в AAT. Aerodrom Ljubljana оценява удобството редица неуредени вземания от Adria да бъдат уредени с оглед на условията на преобразуването, които включват фиксирана доходност на привилегированите акции на ААТ от 8 %, […]. Въпреки че друга оценка предлага по-ниска цена за акциите, надзорният съвет на Aerodrom Ljubljana стига до извода, че условията на преобразуването ([…]) оправдават по-високата цена на акциите.
(116)
Що се отнася до втория етап от продажбата на AAT, протоколите от заседанието на надзорния съвет на Aerodrom Ljubljana на 21 януари 2011 г. показват, че са били обсъдени предимствата и недостатъците на различните цени на акциите и прекратяването на пут опцията на Aerodrom Ljubljana. По-специално пут опцията е отменена към момента на придобиване на обикновените акции в началото на 2011 г., но надзорният съвет на Aerodrom Ljubljana все пак заключава, че тази стъпка е икономически обоснована, защото в замяна на отказа от пут опцията Aerodrom Ljubljana успява да получи равно участие в съвместното управление на AAT, въпреки че има по-малко акции от PDP. В допълнение надзорният съвет отбелязва, че купуването на AAT ще има положително въздействие за Aerodrom Ljubljana: ако Adria би прекратило дейността си, това би намалило очакваните приходи на летището през 2011 г. с […] %.
(117)
Словения също така предостави доказателства, че ръководството на PDP е взело решение за закупуване на привилегировани и обикновени акции на AAT въз основа на икономически рационални основания. В действителност протоколите от заседанията на ръководството на PDP показват, че то е направило своя собствена оценка на AAT, в която се предлага цена между […] EUR и […] EUR, т.е. в диапазона на доклада за оценка, посочен в съображение 34. Въпреки че вътрешната норма на възвръщаемост на инвестициите на PDP би възлязла на […] %, PDP успява да получи по-добри условия от AAT, включително фиксиран дивидент от 8 %.
(118)
Поради това Комисията заключава, че решенията на PDP и Aerodrom Ljubljana да участват в мярка 5 не водят до неправомерно предимство в полза на Adria, тъй като и двамата инвеститори са действали като разумни пазарни оператори и са взели своите инвестиционни решения по икономически обосновани причини. Ето защо не е необходимо да се преценява дали са изпълнени останалите кумулативни условия на член 107, параграф 1 от ДФЕС.
7.3. Заключение относно наличието на помощ
(119)
От една страна, поради причините, посочени по-горе, Комисията заключава, че мерки 1, 2, 3 и 5 не включват държавна помощ в полза на Adria.
(120)
От друга страна, както е обяснено в раздел 7.2.3, Комисията счита, че мярка 4 включва държавна помощ и следователно ще оцени нейната законосъобразност и съвместимост с вътрешния пазар.
7.4. Законосъобразност на помощта - мярка 4
(121)
В член 108, параграф 3 от ДФЕС се посочва, че държава членка не може да започне прилагането на мярка за помощ преди Комисията да е приела решение за разрешаване на мярката. Комисията отбелязва, че Словения е участвала в капиталовата инжекция от 2011 г. (мярка 4) без да уведоми предварително Комисията за нея с цел получаване на одобрение. Комисията изразява съжаление, че Словения не е спазила задължението за изчакване и по този начин е нарушила задължението си съгласно член 108, параграф 3 от ДФЕС.
7.5. Съвместимост на помощта - мярка 4
(122)
Словения счита, че ако Комисията установи наличие на държавна помощ по мярка 4, то тя ще е съвместима с вътрешния пазар въз основа на член 107, параграф 3, буква в) от ДФЕС, по-специално като помощ за преструктуриране съгласно Насоките за ОиП.
(123)
В член 107, параграф 3, буква в) от ДФЕС е предвидено, че държавната помощ може да бъде разрешена, ако е предоставена с цел да улесни развитието на някои икономически сектори и доколкото тази помощ не засяга по неблагоприятен начин условията на търговия до степен, която противоречи на общия интерес. Както е посочено в решението за откриване, Комисията счита, че съвместимостта на мярка 4 може да се оценява само по силата на член 107, параграф 3, буква в) от ДФЕС, по-специално съгласно разпоредбите за предоставяне на помощ за преструктуриране, предвидени в Насоките за ОиП.
7.5.1. Допустимост
(124)
Съгласно точка 33 от Насоките за ОиП право да получават помощ за преструктуриране имат само предприятия в затруднение по смисъла на точки 9 - 13 от тези насоки. В този смисъл Комисията вече стигна до заключението, че Adria е предприятие в затруднение през 2011 г., т.е. по времето, когато е предоставена мярка 4 (вж. съображение 66).
(125)
В точка 12 от Насоките за ОиП се посочва, че едно новосъздадено предприятие не отговаря на условията за предоставяне на помощ за оздравяване или преструктуриране, дори и ако първоначалното му финансово положение е несигурно. По принцип едно предприятие се смята за новосъздадено през първите три години след започването на дейност в съответната област. Adria е учредено през 1961 г. и не може да се разглежда като новосъздадено предприятие. Adria също така не принадлежи към икономическа група по смисъла на точка 13 от Насоките за ОиП.
(126)
Поради това Комисията заключава, че Adria отговаря на условията за предоставяне на помощ за преструктуриране.
7.5.2. Възстановяване на дългосрочната жизнеспособност
(127)
В съответствие с точка 34 от Насоките за ОиП предоставянето на помощ за преструктуриране трябва да става, при условие че съществува план за преструктуриране, който трябва да е одобрен от Комисията във всички случаи на конкретна помощ. В точка 35 е обяснено, че планът за преструктуриране, продължителността на който трябва да е възможно най-кратка, трябва да възстановява дългосрочната жизнеспособност на предприятието в рамките на един разумен срок и въз основа на разумни допускания за бъдещите условия за дейност.
(128)
Съгласно точка 36 от Насоките за ОиП планът трябва да описва обстоятелствата, които са довели до затрудненията на дружеството, и да вземе предвид настоящото състояние и бъдещите перспективи на пазара, като включва оптимистичен, песимистичен и базов сценарий.
(129)
Планът трябва да предвижда финансово оздравяване, което след края на преструктурирането да позволи на дружеството да покрие своите разходи, включително амортизационните разходи и финансовите задължения. Очакваната възвръщаемост на капитала трябва да е достатъчна, за да позволи на преструктурираното предприятие да се конкурира на пазара със свои собствени сили (точка 37 от Насоките за ОиП).
(130)
Както е посочено в решението за откриване, Комисията изрази съмнения относно това дали планът за преструктуриране е достатъчно обоснован, за да се възстанови жизнеспособността на Adria в дългосрочен план, тъй като някои от неговите прогнози изглежда се основават на количествено неопределени, несигурни или неясни предположения. В допълнение Комисията изрази несигурност относно това дали дружеството ще достигне жизнеспособност до края на 2013 г., както е посочено в първоначалния план за преструктуриране.
(131)
По време на официалната процедура по разследване Словения е представила редица промени на плана за преструктуриране. Според актуализирания план Adria ще възстанови своята жизнеспособност през 2014 или 2015 г. Така продължителността на преструктурирането ще бъде най-много пет години, в съответствие с досегашната практика в сектора на пътническия въздушен транспорт (44). Наред с това Комисията отбелязва, че в настоящата икономическа обстановка трябва да се постигне стабилизиране на ефективността на работата и на услугите, особено в сектора на въздушния транспорт, за да се гарантира дългосрочна жизнеспособност като стабилна основа за бъдещия растеж, а не само краткосрочно финансово оздравяване, което по своето естество отнема няколко години.
(132)
В плана за преструктуриране се подчертава, че основната цел на процеса на преструктуриране на Adria е дългосрочната жизнеспособност, като основната задача е да се приеме ясна стратегия и пазарна ориентираност с няколко основни цели: увеличаване на финансовата стабилност и недопускане на загуби от 2013 г. нататък, намаляване на разходите поради сложност и постигане на ясно, конкурентоспособно и устойчиво уникално продуктово предлагане. Според плана, чрез постигането на тези цели дружеството […].
(133)
Планът за преструктуриране описва и обстоятелствата, довели до затрудненията на Adria, които произтичат главно от глобалната финансова криза, малкия размер на първичния пазар на Adria (Словения и съседните страни), ниския капацитет на неговия флот (предимно самолети CRJ200), […].
(134)
В допълнение планът за преструктуриране включва оптимистичен, песимистичен и базов сценарии, както и анализ на рисковете, които могат да окажат въздействие върху преструктурирането на Adria, като например промени в цените на горивата, риск, произтичащ от промените на валутния курс, или потенциални рискове по отношение на флотата. Във всички случаи се очаква Adria да възстанови своята жизнеспособност до края на периода на преструктуриране. Според базовия сценарий се очаква Adria да достигне марж на нетната печалба от […] % през 2014 г. и от […] % през 2015 г., съотношение дълг/собствен капитал от […] през 2014 г. и от […] през 2015 г.; и съотношение на възвръщаемост на собствения капитал от […] % през 2014 г. и от […] % през 2015 г. При песимистичния сценарий маржовете на нетната печалба ще намалеят до […] % през 2014 г. и до […] % през 2015 г., съотношението дълг/собствен капитал ще достигне […] през 2014 г. и […] през 2015 г., докато съотношението на възвръщаемост на собствения капитал ще достигне […] % през 2014 г. и […] % през 2015 г.
(135)
Основната насоченост на плана е преструктуриране и стесняване на мрежата на Adria, която носи загуби поради свръхкапацитет на флотата, летателния персонал и другите служители. За да се направи това, планът за преструктуриране предвижда значително намаляване на маршрутите и честотите на извършване на полети, както и намален флот с по-ефективно разходване на гориво, състоящ се от […] самолета, до 2015 г. ([…]), главно […].
(136)
Планът за преструктуриране предвижда закриването на […] маршрута и допълнително намаление на честотата на извършване на полети. Броят на редовните маршрути също ще намалее значително, за да достигне […] през 2015 г. Като цяло през периода на преструктуриране Adria ще намали капацитета си с [11 - 14] % по отношение на ASK (45).
(137)
Мерките за преструктуриране, предвидени в плана по отношение на намаляването на разходите (например […] и т.н.) и увеличението на приходите (например […] и т.н.), са допълнителна стъпка в правилната посока, за да се постигне по-устойчива жизнеспособност. Освен това допълнителните мерки за преструктуриране (виж съображение 31) предвиждат увеличаване на приходите и намаляване на разходите с общ положителен ефект в размер на […] EUR през 2014 г. и […] EUR през 2015 г., като по този начин укрепват възстановяването на жизнеспособността на Adria. Ето защо Комисията е на мнение, че инициативите за намаляване на разходите и увеличаване на приходите може да създадат възможност Adria да постигне възстановяване на жизнеспособността в дългосрочен план до 2015 г.
(138)
В допълнение, предоставените от Словения доказателства показват, че Adria в момента е на път да изпълни повечето от целите, определени в плана за преструктуриране, което е допълнителен показател за надеждността на плана.
(139)
По отношение на възстановяване на жизнеспособността, въз основа на актуализациите на плана за преструктуриране, представен от Словения, Комисията стигна до заключението, че въздействието на различните мерки за преструктуриране е надлежно количествено определено и във всички сценарии се предвиждат разумни нива на жизнеспособност за целия период на преструктуриране до 2014 и 2015 г. Следователно, с оглед на предприетите значителни мерки за преструктуриране и постигнатия напредък, Комисията смята, че планът за преструктуриране ще позволи на Adria да възстанови дългосрочната си жизнеспособност в рамките на разумен срок.
7.5.3. Избягване на неоправдано нарушаване на конкуренцията (компенсаторни мерки)
(140)
В съответствие с точка 38 от Насоките за ОиП трябва да се предприемат компенсаторни мерки, за да се гарантира намаляването на неблагоприятните въздействия върху условията на търговия във възможно най-голяма степен. Тези мерки могат да включват прехвърляне на активи, намаляване на капацитета или на пазарното присъствие и снижаване на бариерите за навлизане на съответните пазари (точка 39 от Насоките за ОиП).
(141)
В това отношение закриването на дейности, носещи загуби, което при всички случаи би било необходимо за възстановяване на жизнеспособността, няма да се разглежда като намаляване на капацитета или на присъствието на пазара за целите на оценката на компенсаторните мерки (точка 40 от Насоките за ОиП).
(142)
Словения предлага следните компенсаторни мерки за Adria: а) […] редовни маршрути, б) освобождаване на слотове на няколко летища, включително координирани летища, в) намаляване на големината на флота, и г) продажбата на AAT.
(143)
Словения е представила доказателства, които показват, че отменените маршрути съгласно плана за преструктуриране всъщност са били рентабилни, въз основа на маржа на приноса C1, в съответствие с практиката на Комисията по предходни дела (46). Приносът С1 отчита разходите за полета, пътниците и разпределението (т.е. променливите разходи) за всеки отделен маршрут. Следователно всички маршрути, които имат положителен принос С1, генерират достатъчно приходи, не само за да покрият променливите разходи на маршрута, но и за да допринесат за фиксираните разходи на дружеството. От гледна точка на Комисията маржът на приноса C1 изглежда е подходяща величина за оценяване на това дали определен маршрут допринася за рентабилността на въздушния превозвач.
(144)
По отношение на капацитета планът за преструктуриране предвижда, че общият капацитет на дружеството е […] ASK през 2011 г., като в края на периода на преструктуриране през 2015 г. капацитетът на Adria се очаква да бъде около […] ASK, т.е. намалението е от порядъка на [11 - 14] %. Когато маршрутите с отрицателен принос C1 са изключени, тази цифра спада до [6 - 8] %.
(145)
Комисията освен това отбелязва, че в резултат на измененията в мрежата от маршрути Adria е освободила слотове на няколко летища, някои от които са координирани летища (47), като например Дъблин и Копенхаген. Тези слотове позволяват конкурентни въздушни превозвачи да обслужват определени маршрути и да повишат своя капацитет.
(146)
На последно място, що се отнася до намаляването на флота, Комисията отбелязва, че Adria е намалило своя флот от […] самолета през 2011 г. на […] самолета, които според плана за преструктуриране следва да се запазят без промяна до края на периода на преструктуриране през 2015 г. Във връзка с продажбата на AAT Комисията счита, че тази мярка е приемлива като компенсаторна мярка, по-специално като се има предвид заключението, направено в съображение 118, че тя не включва държавна помощ.
(147)
Когато преценява дали компенсаторните мерки са подходящи, Комисията ще взема предвид структурата на пазара и условията на конкуренция, за да е сигурна, че каквато и да било подобна мярка не води до нарушаване на структурата на пазара (точка 39 от Насоките за ОиП). Компенсаторните мерки трябва да са пропорционални на нарушаващото въздействие на помощта, и по-специално на размера и относителното значение на предприятието на неговия(те) пазар(и). Степента на намаляване трябва да бъде установявана в рамките на конкретния случай (точка 40 от Насоките относно ОиП).
(148)
На първо място Комисията отбелязва, че Adria има пазарен дял от производствения капацитет на целия авиационен сектор на Съюза и резултат (от гледна точка на пътниците) от само 0,15 % (1,17 милиона пътници през 2011 г.). За малък превозвач като Adria допълнителното намаляване на размера и капацитета на флота може да има отрицателен ефект върху жизнеспособността, без да предостави значими пазарни възможности за неговите конкуренти.
(149)
По отношение на най-важната част от компенсаторните мерки - намаляването на капацитета - Комисията смята, че намаление на рентабилните маршрути с [6 - 8] % между 2011 и 2015 г. е достатъчно, особено в сравнение с други случаи на преструктуриране на въздушни превозвачи (48). Това намаление на капацитета на рентабилните маршрути надвишава намалението в случая на Air Malta. Освен това общото намаление на капацитета от [11 - 14] % е близко до намалението от 15 %, прието в случая на Austrian Airlines (49).
(150)
На последно място, Комисията отбелязва, че Словения е подпомагана област за целите на регионалната инвестиционна помощ по силата на член 107, параграф 3, буква а) от ДФЕС (50). Съгласно точка 56 от Насоките за ОиП „условията за разрешаване на помощ [в подпомаганите райони] може да бъдат по-малко строги по отношение на прилагането на компенсаторни мерки. Ако потребностите на регионалното развитие оправдават това, в случаи когато намаляването на капацитета или присъствието на пазара изглеждат като най-подходящи мерки за избягване нарушаването на конкуренцията, изискваното намаляване за подпомаганите области ще бъде по-малко отколкото в онези, които не са подпомагани“.
(151)
В този контекст Комисията смята, че компенсаторните мерки, предложени от Словения, са достатъчни и пропорционални съгласно Насоките за ОиП, за да се гарантира, че неблагоприятните ефекти по отношение условията на търговия от предоставянето на помощ за преструктуриране в полза на Adria са минимизирани във възможно най-голяма степен.
7.5.4. Ограничена до минимум помощ (собствен принос)
(152)
Съгласно точка 43 от Насоките за ОиП, за да се ограничи помощта до минимума необходими разходи за преструктуриране, е необходимо получателите на помощ да направят значителен принос към преструктурирането от техните собствени ресурси. Това може да включва продажбата на активи, които не са съществено важни за оцеляването на предприятието, или външно финансиране при пазарни условия.
(153)
Собственият принос трябва да бъде действителен, т.е. наличен, без да включва очаквани бъдещи печалби като парични потоци (точка 43 от Насоките за ОиП). Собственият принос не трябва да включва в себе си каквато и да било допълнителна държавна помощ. За големите предприятия обикновено Комисията смята, че принос от най-малко 50 % от разходите за преструктуриране е подходящ. При изключителни обстоятелства обаче и в случаи на особено големи трудности Комисията може да приеме по-малък принос (точка 44 от Насоките за ОиП).
(154)
Предвид общите разходи за преструктуриране в размер на […] EUR, предложеният собствен принос на Adria се състои от […] EUR, т.е. приблизително [50 - 54] % от общите разходи за преструктуриране. Собственият принос се разпределя, както следва в съответствие с плана за преструктуриране:
а)
[…].
б)
Съвкупната сума от продажбата на AAT (т.е. 14,7 млн. евро).
в)
Съвкупната сума от замяната на дълг срещу собствен капитал, извършена от страна на банките по мярка 4 (19,7 млн. евро).
(155)
По отношение на съображение 154, буква а), Комисията счита, че тези мерки са приемливи и са обосновани като собствен принос. Повечето от активите са били действително продадени и поради това постъпленията в резултат на продажбата явно могат да се считат за собствен принос. Освен това Словения е представила доказателства, че в момента е в ход продажбата на оставащите активи и тяхната стойност е определена в съответствие с външни оценки, включително оценката AVAC за самолетите (виж съображение 97).
(156)
Във връзка със съображение 154, буква б), тъй като Комисията заключава в съображение 118, че мярка 5 не представлява държавна помощ, изглежда оправдано да се счита, че приходите от продажбата на AAT следва да се разглеждат като елемент на собствен принос.
(157)
На последно място, що се отнася до замяната на дълг срещу собствен капитал, посочена в съображение 154, буква в), Словения счита, че съвкупната сума от замяната на дълг срещу собствен капитал, извършена от страна на банките по мярка 4, трябва да се отчита като собствен принос. Във връзка с това Комисията е на мнение, че замяната на необезпечен дълг обикновено не показва доверието на пазара в предприятието, тъй като необезпечените кредитори не поемат нови рискове във връзка с изпълнението на плана за преструктуриране. Въпреки това, в случая на Adria Словения показа, че дългът, преобразуван в собствен капитал, е напълно обезпечен в значителна степен, т.е. [10 - 20] млн. евро от общо 19,7 млн. евро (виж съображение 97). По този начин, в случай на ликвидация на Adria, банките биха били в състояние да възстановят сумата на напълно обезпечения дълг. От това следва, че банките са се отказали от напълно обезпечено вземане, което биха могли да възстановят напълно, и са го заменили със собствен капитал на Adria на същата стойност. Следователно банките са поели нов риск чрез замяната на дълг срещу собствен капитал в размер на най-малко [10 - 20] млн. евро, тъй като те нямат сигурност, че инвестицията им в Adria ще бъде печеливша.
(158)
Въз основа на това Комисията счита, че замяната на дълг срещу собствен капитал за напълно обезпечени заеми, т.е. [10 - 20] млн. евро, е приемлива като собствен принос.
(159)
Предвид изложеното по-горе нивото на собствения принос на Adria ще достигне […] EUR или [46 - 48] % от разходите за преструктуриране. За голяма фирма като Adria нивото на собствения принос следва обичайно да бъде 50 %. В съответствие с точка 56 от Насоките за ОиП обаче Комисията може да бъде по-малко строга по отношение на размера на собствения принос в подпомагани райони, какъвто е случаят на Словения по времето, когато са предоставени мерките (виж съображение 150). При предишни случаи като Air Malta Комисията приема равнище на собствения принос от около 45 %.
(160)
Следователно Комисията счита, че изискванията съгласно точка 43 от Насоките за ОиП са изпълнени.
7.5.5. Принцип на еднократната помощ („един път - последен път“)
(161)
И накрая, в точка 72 от Насоките за ОиП се предвижда, че предприятие, което вече е получило помощ за оздравяване или преструктуриране през последните десет години, не може да бъде допуснато до помощ за оздравяване или преструктуриране (принципът „един път - последен път“).
(162)
Тъй като мерки 1, 2, 3 и 5 не включват държавна помощ и тъй като се оказва, че Adria не се е възползвало от каквато и да е помощ за оздравяване или преструктуриране през последните 10 години, Комисията заключава, че принципът на еднократната помощ „един път - последен път“ е спазен по отношение на мярка 4.
7.6. Заключение по отношение на мярка 4
(163)
С оглед на гореизложеното Комисията счита, че през 2011 г. Словения неправомерно е приложила капиталова инжекция в полза на Adria в нарушение на член 108, параграф 3 от Договора за функционирането на Европейския съюз. Въпреки това Комисията счита, че мярката и планът за преструктуриране отговарят на условията, изисквани от Насоките за ОиП. Следователно Комисията счита, че помощта е съвместима с вътрешния пазар.
ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
Член 1
Увеличенията на капитала на Adria Airways d.d. през 2007, 2009 и 2010 г., които Република Словения е приложила в полза на Adria Airways d.d., не представляват помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора за функционирането на Европейския съюз.
Придобиването на Adria Airways Tehnika d.d. от PDP и Aerodrom Ljubljana d.d. през 2010 г. и 2011 г. не представлява помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора за функционирането на Европейския съюз.
Член 2
Капиталовата инжекция в размер на 50 млн. евро в полза на Adria Airways d.d., която Република Словения прилага през 2011 г., представлява помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора за функционирането на Европейския съюз.
Тази помощ е съвместима с вътрешния пазар по смисъла на член 107, параграф 3, буква в) от Договора за функционирането на Европейския съюз.
Член 3
Адресат на настоящото решение е Република Словения.
Съставено в Брюксел на 9 юли 2014 година.
KOMISIJOS SPRENDIMAS (ES) 2015/494
2014 m. liepos 9 d.
dėl priemonių SA.32715 (2012/C) (ex 2012/NN) (ex 2011/CP), kurias Slovėnija įgyvendino bendrovės „Adria Airways d.d.“ naudai
(pranešta dokumentu Nr. C(2014) 4543)
(Tekstas autentiškas tik slovėnų kalba)
(Tekstas svarbus EEE)
EUROPOS KOMISIJA,
atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 108 straipsnio 2 dalies pirmą pastraipą,
atsižvelgdama į Europos ekonominės erdvės susitarimą, ypač į jo 62 straipsnio 1 dalies a punktą,
atsižvelgdama į sprendimą, kuriuo Komisija nusprendė pradėti Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 108 straipsnio 2 dalyje nustatytą procedūrą dėl pagalbos SA.32715 (2012/C) (ex 2012/NN) (ex 2011/CP) (1),
pakvietusi suinteresuotąsias šalis pateikti savo pastabas pagal tas nuostatas ir atsižvelgdama į jų pastabas,
kadangi:
1. PROCEDŪRA
(1)
2011 m. kovo 11 d. Interaktyviosios pranešimų apie valstybės pagalbą teikimo sistemos (SANI) pranešimu Nr. 5628 (pranešimas užregistruotas tą pačią dieną) Slovėnija pranešė Komisijai apie bendrovės „Adria Airways d.d.“ (toliau - bendrovė „Adria“ arba bendrovė) suteiktą 6,2 mln. EUR sanavimo pagalbą valstybės garantijos ir lengvatinės paskolos forma.
(2)
Slovėnijos valdžios institucijos 2011 m. kovo 31 d. ir 2011 m. balandžio 12 d. raštais pateikė papildomos informacijos. Komisija 2011 m. balandžio 29 d. raštu paprašė papildomos informacijos; Slovėnijos valdžios institucijos atsakymo nepateikė. 2011 m. liepos 13 d. įvyko susitikimas su Slovėnijos valdžios institucijomis ir jų patarėjais; jame Komisijai buvo paaiškinta, kad, atsižvelgiant į nepalankią bendrovės finansinę būklę, sanavimo pagalbos nepakaks ir kad Slovėnija bendrovei „Adria“ planuoja skirti 50 mln. EUR grynųjų pinigų injekciją. 2011 m. rugpjūčio 1 d. Slovėnija atsiėmė savo pranešimą apie sanavimo pagalbą.
(3)
Gavusi informaciją apie tai, kad Slovėnija 2011 m. rugsėjo 30 d. vis tiek atliko minėtą grynųjų pinigų injekciją, Komisija nusprendė tęsti pirminį tyrimą ex officio ir 2011 m. rugsėjo 12 d., 2011 m. lapkričio 28 d. ir 2012 m. balandžio 17 d. raštais paprašė pateikti papildomos informacijos; Slovėnijos valdžios institucijos atsakymus pateikė 2011 m. spalio 11 d., 2011 m. gruodžio 27 d., 2012 m. sausio 13 d. ir 2012 m. gegužės 18 d. raštais. Be to, 2012 m. lapkričio 7 d. elektroniniu laišku Slovėnijos valdžios institucijos pateikė bendrovės „Adria“ teisinių atstovų parengtą memorandumą.
(4)
Slovėnijos valdžios institucijų prašymu 2012 m. liepos 12 d. buvo surengtas susitikimas, kuriame dalyvavo bendrovės „Adria“ ir valstybės valdomos kontroliuojančiosios bendrovės PDP (2), vienos iš bendrovės „Adria“ akcininkių, atstovai. Tame susitikime Slovėnijos valdžios institucijos ir bendrovių „Adria“ bei PDP atstovai pateikė paaiškinimus ir argumentus dėl nagrinėjamų priemonių.
(5)
2012 m. lapkričio 20 d. raštu Komisija informavo Slovėniją apie savo sprendimą dėl pagalbos pradėti Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 108 straipsnio 2 dalyje nustatytą procedūrą (toliau - sprendimas pradėti procedūrą). Slovėnija pastabas dėl sprendimo pradėti procedūrą pateikė 2013 m. sausio 21 d. raštu. Komisija 2013 m. kovo 5 d. raštu paprašė Slovėniją suteikti papildomos informacijos; Slovėnija atsakymą pateikė 2013 m. balandžio 19 d.2013 m. rugsėjo 16 d. Slovėnija suteikė papildomos informacijos. 2013 m. lapkričio 6 d. raštu Komisija paprašė Slovėniją suteikti papildomos informacijos; Slovėnija atsakymą pateikė 2013 m. gruodžio 4 d., 2014 m. sausio 6 ir 17 d. Susitikimai su Slovėnijos valdžios institucijomis ir jų teisiniais atstovais įvyko 2013 m. kovo 25 d. ir gruodžio 5 d. bei 2014 m. sausio 8 d.
(6)
2013 m. kovo 8 d. Komisijos sprendimas pradėti procedūrą buvo paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje (3). Komisija pakvietė suinteresuotąsias šalies pateikti savo pastabas dėl priemonių.
(7)
2013 m. balandžio 8 d. Komisija gavo vienos suinteresuotosios šalies, t. y. bendrovės „Ryanair“, pastabas. Komisija jas perdavė Slovėnijai, kad ji galėtų į jas atsakyti; Slovėnija savo pastabas pateikė 2013 m. gegužės 13 d. raštu.
2. SLOVĖNIJOS ORO TRANSPORTO RINKA
(8)
Bendrovė „Adria“ yra Slovėnijos nacionalinis oro vežėjas ir pagrindinė oro transporto bendrovė Liublianos oro uoste. 2011 m. bendrovė pervežė 73,4 % keleivių, skrendančių per Liublianos oro uostą, o nuo tada šis skaičius sumažėjo iki 71,3 % 2012 m. ir 69,8 % 2013 m. (4)
(9)
Nors pigių skrydžių bendrovių skaičius Slovėnijoje yra ribotas („easyJet“ vykdo skrydžius iš Liublianos tik vienu maršrutu, o „Wizz Air“ - dviem maršrutais), 2013 m. jos pervežė 12,6 % viešojo transporto keleivių (5). Šiuo metu skrydžius iš Liublianos į savo pagrindinius oro uostus vykdo dar penkios konkuruojančios bendrovės: „Air France“, „Finnair“, „Turkish Airlines“, „Montenegro Airlines“ ir „Air Serbia“.
3. PAGALBOS GAVĖJA
(10)
„Adria“ yra didelė bendrovė, kurioje dirba maždaug 450 darbuotojų. 2013 m. jos apyvarta buvo 142,3 mln. EUR, o nuostoliai sudarė 3 mln. EUR (apskaičiuoti duomenys). Bendrovė turi 11 orlaivių, daugiausia vietinių skrydžių reaktyvinių lėktuvų. Dabar, inter alia, 69,9 % bendrovės „Adria“ priklauso Slovėnijos Respublikai, 19,6 % - Bankų turto valdymo įmonei (toliau - BTVĮ) (jai perduotas tam tikras banko „Nova Ljubljanska Banka d.d.“ (6) (toliau - NLB) turtas), 4,7 % - bankui „ABANKA d.d.“ ir 2,1 % - PDP.
(11)
Bendrovės „Adria“ finansinė būklė nuo 2008 m. nuolat blogėjo - sumažėjo pardavimo mastas, buvo neigiamas EBT (pajamų neatskaičius mokesčių) rodiklis ir neigiamas nuosavas kapitalas. Išsamiau apie „Adria“ finansinę būklę 2007-2011 m. žr. 7.1 skirsnyje.
(12)
2012 m. rugpjūčio 1 d. Slovėnija kartu su PDP, NLB, bankais „Abanka Vipa d.d.“, „Hypo Alpe-Adria Bank d.d.“ ir „Unicredit Bank of Slovenia d.d.“ pradėjo bendrovės „Adria“ privatizavimo procesą, laukdama pasiūlymų dėl 74,87 % bendrovės akcijų. Tą dieną Slovėnijos Respublikos ilgalaikio turto valdymo agentūra (toliau - AUKN) paskelbė viešą kvietimą investuotojams pareikšti neįpareigojantį susidomėjimą dalyvauti bendrovės kontrolinio akcijų paketo pardavimo procese (7). Tačiau atrodo, kad šis procesas buvo atšauktas, o „Adria“ privatizavimo procesas vėliau bus pradėtas iš naujo.
4. PRIEMONIŲ IR RESTRUKTŪRIZAVIMO PLANO APRAŠYMAS
4.1. 1 priemonė: 2007 m. kapitalo padidinimas
(13)
2006 m. gruodžio 31 d.„Adria“ akcinio kapitalo struktūra buvo tokia:
1 lentelė
Bendrovės „Adria“ akcininkų struktūra prieš 2007 m. kapitalo padidinimą
Pavadinimas
%
KAD
55,0
SOD
20,0
„NFD 1 delniški investicijski sklad d.d.“ (8)
9,7
„NFD Holding d.d.“ (9)
7,2
„Infond d.o.o.“ (10)
4,9
Kiti akcininkai (įskaitant fizinius asmenis)
3,2
(14)
2007 m. vasario 19 d. bendrovės „Adria“ akcininkų susirinkimas nusprendė padidinti bendrovės kapitalą 10,9 mln. EUR. Maždaug 99,6 % kapitalo didinimo sumos pasirašė valstybės valdomas fondas KAD, o likusią dalį pasirašė akcininkai fiziniai asmenys. Visos akcijos buvo pasirašytos iki 2007 m. balandžio 5 d.
(15)
Sumokėta kaina - 27 EUR už akciją. […] (11) vertinimo ataskaitoje nurodyta akcijų vertė 2006 m. rugsėjo mėn. buvo […] EUR už akciją.
(16)
Po 2007 m. kapitalo padidinimo bendrovės „Adria“ kapitalo nuosavybės struktūra buvo tokia:
2 lentelė
Bendrovės „Adria“ akcininkų struktūra po 2007 m. kapitalo padidinimo
Pavadinimas
%
KAD
77,3
SOD (12)
10,0
NLB (13)
8,5
„Infond d.o.o.“
2,4
Kiti akcininkai (įskaitant fizinius asmenis)
1,8
4.2. 2 priemonė: 2009 m. kapitalo padidinimas
(17)
2009 m. sausio 13 d. bendrovės „Adria“ valdyba nusprendė padidinti bendrovės kapitalą išleidžiant naujų akcijų. Taigi bendrovės „Adria“ kapitalas buvo padidintas 2,36 mln. EUR. Maždaug 99,5 % kapitalo didinimo sumos pasirašė KAD, o likusią dalį pasirašė akcininkai fiziniai asmenys. Visos akcijos buvo pasirašytos iki 2009 m. liepos 20 d.
(18)
Sumokėta kaina - 22 EUR už akciją. […] vertinimo ataskaitoje nurodyta akcijų vertė 2008 m. rugsėjo mėn. buvo […] EUR už akciją.
(19)
Po 2009 m. kapitalo padidinimo bendrovės „Adria“ kapitalo nuosavybės struktūra buvo tokia:
3 lentelė
Bendrovės „Adria“ akcininkų struktūra po 2009 m. kapitalo padidinimo
Pavadinimas
%
KAD
78,6
SOD
8,8
NLB
7,5
„Infond d.o.o.“
2,2
Kiti akcininkai (įskaitant fizinius asmenis)
2,9
4.3. 3 priemonė: 2010 m. kapitalo padidinimas
(20)
2010 m. rugsėjo 2 d. bendrovės „Adria“ akcininkų susirinkimas nusprendė padidinti bendrovės kapitalą 2,5 mln. EUR. Kontroliuojančioji bendrovė PDP (KAD ir SOD perėmėja) pasirašė maždaug 80 % kapitalo didinimo sumos. Likusią 20 % dalį (po 10 %) pasirašė dvi privačios turizmo agentūros - „Kompas d.d.“ ir „Palma d.o.o.“ Visos akcijos buvo pasirašytos iki 2010 m. spalio 1 d.
(21)
Sumokėta kaina - 12 EUR už akciją. […] vertinimo ataskaitoje nurodyta akcijų vertė 2009 m. birželio mėn. buvo […] EUR už akciją.
(22)
Po 2010 m. kapitalo padidinimo bendrovės „Adria“ kapitalo nuosavybės struktūra buvo tokia:
4 lentelė
Bendrovės „Adria“ akcininkų struktūra po 2010 m. kapitalo padidinimo
Pavadinimas
%
PDP
86,0
NLB
6,1
„Kompas d.d.“
1,9
„Palma d.o.o.“
1,9
„Infond d.o.o.“
1,7
Kiti akcininkai (įskaitant fizinius asmenis)
2,4
4.4. 4 priemonė: 2011 m. kapitalo padidinimas
(23)
2011 m. rugsėjo 21 d. bendrovės „Adria“ akcininkų susirinkimas nusprendė padidinti bendrovės kapitalą 69,7 mln. EUR. Slovėnijos Respublika suteikė 49,5 mln. EUR grynaisiais pinigais, o PDP - 0,5 mln. EUR grynaisiais pinigais. Kitą kapitalo didinimo dalį (t. y. 19,7 mln. EUR) sudarė kelių bankų atliktas skolos konvertavimas į nuosavybės vertybinius popierius: a) NLB -13,83 mln. EUR, b) „Abanka Vipa d.d.“ - 3,35 mln. EUR, c) „Unicredit Bank of Slovenia d.d.“ - 1,24 mln. EUR, d) „Hypo Alpe-Adria Bank d.d.“ - 1,28 mln. EUR. Kapitalas buvo padidintas 2011 m. rugsėjo 30 d.
(24)
Sutarta kaina - 1 EUR už akciją, t. y. pagal Slovėnijos teisės aktus leidžiama mažiausia vertė. Vertinimo ataskaita parengta nebuvo.
(25)
Po 2011 m. kapitalo padidinimo bendrovės „Adria“ kapitalo nuosavybės struktūra buvo tokia:
5 lentelė
Bendrovės „Adria“ akcininkų struktūra po 2011 m. kapitalo padidinimo
Pavadinimas
%
Slovėnijos Respublika
69,9
NLB
19,6
„Hypo Alpe-Adria Bank d.d.“
1,8
„Abanka Vipa d.d.“
4,7
„Unicredit Bank of Slovenia d.d.“
1,8
PDP
2,1
Kiti akcininkai (įskaitant fizinius asmenis)
0,1
2011 m. rugsėjo mėn. restruktūrizavimo planas
(26)
Slovėnijos valdžios institucijų teigimu, valstybė, PDP ir bankai nusprendė dalyvauti 2011 m. didinant kapitalą remdamiesi 2011 m. rugsėjo mėn. planu „Finansinio ir verslo restruktūrizavimo programa“ (toliau - restruktūrizavimo planas). Tame plane numatytos priemonės, būtinos bendrovės „Adria“ finansiniam ir verslo restruktūrizavimui įgyvendinti, leisiančios bendrovei atkurti gyvybingumą. Planas neabejotinai buvo parengtas pranešimo apie restruktūrizavimo pagalbą tikslu, nes jame minimos tokios sąvokos, kaip „nuosavas įnašas“ ir „konkurencijos iškraipymas“, kurios verslo plane paprastai nevartojamos.
(27)
Kaip nurodyta pateiktame pradiniame restruktūrizavimo plane, bendrovė „Adria“ gyvybingumą atkurtų 2013 m. (pagrindinis ir optimistinis scenarijai) arba 2014 m. (pesimistinis scenarijus). Be to, pateiktame pradiniame restruktūrizavimo plane nurodyta, kad bendrovės „Adria“ sunkumai kilo dėl: a) […].
(28)
Pateiktame pradiniame restruktūrizavimo plane numatyta priemonių, kuriomis siekiama restruktūrizuoti bendrovę „Adria“ ir atkurti jos gyvybingumą: a) […].
(29)
Be to, kaip nurodyta pateiktame pradiniame restruktūrizavimo plane, 2011 m. kapitalo padidinimo suma, kuri sudarė 69,7 mln. EUR, būtų padengtas […] EUR bendrovės „Adria“ neigiamas nuosavas kapitalas, padengti […] EUR įsipareigojimai ([…] EUR laiku neįvykdytų įsipareigojimų tiekėjams ir […] EUR už išankstinį banko paskolų grąžinimą) ir finansuotos […] EUR vertės restruktūrizavimo priemonės.
(30)
Kita vertus, visos restruktūrizavimo išlaidos sudarytų […] EUR; ši suma iš dalies finansuota 50 mln. EUR grynųjų pinigų injekcija, kurią skyrė Slovėnijos valstybė ir PDP. Bendrovės „Adria“ įnašas restruktūrizavimo išlaidoms padengti (nuosavas įnašas) sudarytų […] EUR iš banko paskolų konvertavimo į nuosavybės vertybinius popierius operacijos (19,7 mln. EUR), […]. Galiausiai pateiktame pradiniame restruktūrizavimo plane kaip kompensacinės priemonės svarstomas AAT pardavimas ir reguliariųjų maršrutų panaikinimas.
(31)
Atsižvelgdama į sprendime pradėti procedūrą Komisijos išreikštas abejones, Slovėnija pateikė keletą restruktūrizavimo plano pakeitimų. Visų pirma, šiuo metu restruktūrizavimo plane numatyta, kad restruktūrizavimo laikotarpis tęsis iki 2015 m., taip pat numatyta keletas papildomų restruktūrizavimo priemonių, kad būtų užtikrintas ilgalaikis gyvybingumas. Papildomos restruktūrizavimo priemonės (kartu su finansiniu jų poveikiu 2014-2015 m.) yra tokios: a) […].
4.5. 5 priemonė: bendrovės „Adria Airways Tehnika d.d.“ įsigijimas 2010-2011 m.
(32)
AAT, bendrovei „Adria“ 100 % priklausanti patronuojamoji įmonė, įsteigta 2010 m. Iki tol AAT buvo bendrovės „Adria“ techninės priežiūros vidaus padalinys, žinomas kaip SVL. AAT veikia orlaivių techninės priežiūros sektoriuje, teikdama paslaugas bendrovei „Adria“ ir kitiems klientams.
(33)
Nuo 2010 m. lapkričio mėn. iki 2011 m. kovo mėn. PDP ir „Aerodrom Ljubljana“ (Liublianos oro uosto valdytojas, kurio kontrolinį akcijų paketą valdo valstybė) iš bendrovės „Adria“ dviem etapais įsigijo atitinkamai 52,3 % ir 47,7 % AAT akcijų. Pirmajame etape PDP įsigijo 18,24 % AAT dalį, t. y. 2 676 346 privilegijuotąsias akcijas be balsavimo teisės, kurių kaina - 1 EUR už akciją. Tuo pat metu, konvertavus skolą į privilegijuotąsias akcijas be balsavimo teisės už maždaug 4,6 mln. EUR, „Aerodrom Ljubljana“ įsigijo 31,16 % AAT dalį (4 570 881 akcija). Antrajame etape 2011 m. pradžioje bendrovė „Adria“ pardavė likusias AAT akcijas: PDP įsigijo 5 000 000 paprastųjų akcijų, kurių kaina - 1 EUR už akciją, ir savo turimą įmonės dalį padidino iki 52,33 %, o konvertavus 2,2 mln. EUR iš bendrovės „Adria“ gautinų sumų, bendrovė „Aerodrom Ljubljana“ savo turimą AAT dalį padidino iki 47,67 %.
(34)
Taigi iš viso buvo sumokėta 14,7 mln. EUR, t. y. 1 EUR už akciją. 2010 m. balandžio mėn. vertinimo ataskaitoje nurodyta AAT, kaip bendrovės „Adria“ techninės priežiūros padalinio, vertė 2009 m. gruodžio mėn. buvo 14,4-14,9 mln. EUR.
5. SPRENDIMAS PRADĖTI PROCEDŪRĄ
(35)
2012 m. lapkričio 20 d. Komisija nusprendė pradėti oficialią tyrimo procedūrą. Savo sprendime pradėti procedūrą Komisija laikėsi pirminės nuomonės, kad tuo metu, kai bendrovei buvo suteiktos nurodytos priemonės, arba bent jau nuo 2008 m. bendrovė „Adria“ galėtų būti laikoma sunkumų patiriančia įmone. Komisija taip pat išreiškė abejonių dėl penkių vertinamų priemonių ir priėjo prie preliminarios išvados, kad visos priemonės yra valstybės pagalba.
(36)
Dėl 1 ir 2 priemonių Komisija savo sprendime pradėti procedūrą laikėsi nuomonės, kad Slovėnijos valstybė turėjo aiškų ir tiesioginį poveikį KAD, ir padarė preliminarią išvadą, kad KAD dalyvavimas 2007 m. ir 2009 m. didinant kapitalą susijęs su valstybės išteklių naudojimu, todėl tos operacijos priskirtinos Slovėnijai. Nors KAD faktiškai sumokėta akcijų kaina buvo mažesnė už dviejose vertinimo ataskaitose nustatytą vertę, Komisija pareiškė abejojanti, ar ataskaitose atsižvelgiama į didelį laiko tarpą nuo to momento, kai akcijos buvo įvertintos, iki to momento, kai kapitalo injekcijos buvo atliktos. Atsižvelgdama į tai, kad tuo metu KAD buvo didžiausias bendrovės „Adria“ akcininkas, Komisija laikėsi nuomonės, kad 2007 m. ir 2009 m. didinant kapitalą buvo siekiama finansuoti esamą KAD investiciją į bendrovę, kuri galėtų būti laikoma patiriančia sunkumų.
(37)
Vertindama 3 priemonę Komisija pažymėjo, kad PDP yra KAD ir SOD, kurių veiksmai, pirmine Komisijos nuomone, priskirtini valstybei, perėmėja. Be to, kaip priskyrimo valstybei požymius Komisija nurodė tai, kad Slovėnijos valstybė netiesiogiai valdo 100 % PDP (per KAD, SOD ir DSU (100 % valstybės valdoma turto valdymo įmonė)), ir rėmėsi tam tikrais netiesioginiais priskyrimo valstybei įrodymais, kaip tai aiškinama bylos Stardust Marine sprendime (14). Kaip 1 ir 2 priemonių atveju, nors PDP faktiškai sumokėta akcijų kaina buvo mažesnė už vertinimo ataskaitoje nustatytą vertę, Komisija pareiškė abejojanti, ar ataskaitoje atsižvelgiama į didelį 15 mėnesių laiko tarpą nuo to momento, kai akcijos buvo įvertintos, iki to momento, kai buvo atlikta kapitalo injekcija. Komisija taip pat laikėsi pirminės nuomonės, kad dviejų privačių turizmo agentūrų („Kompas d.d.“ ir „Palma d.o.o.“) dalyvavimas 2010 m. didinant kapitalą kartu su PDP nėra per se pakankamas Komisijos abejonėms dėl bendrovei „Adria“ galimai suteikto pranašumo išsklaidyti (15).
(38)
Dėl 4 priemonės Komisija pažymėjo, kad Slovėnijos investicijai aiškiai panaudoti valstybės ištekliai, ir pakartojo savo preliminarią išvadą, kad PDP veiksmai priskirtini valstybei. Komisija taip pat išreiškė abejonių dėl NLB dalyvavimo įgyvendinant 4 priemonę, nes toks dalyvavimas galėtų būti laikomas priskirtinu valstybei atsižvelgiant į tai, kad a) tuo metu NLB kontrolinį akcijų paketą valdė valstybė, b) valstybė turėjo daugumą balsų banko valdyboje ir stebėtojų taryboje ir c) valdžios institucijos galėtų daryti poveikį valstybės kontroliuojamo banko elgesiui.
(39)
Vertindama, ar 4 priemone bendrovei „Adria“ buvo suteiktas nepagrįstas atrankusis pranašumas, Komisija sprendime pradėti procedūrą pažymėjo, kad tai, jog bankai sutiko konvertuoti skolą į nuosavybės vertybinius popierius tik tuo atveju, jei valstybė bendrovei „Adria“ skirtų grynųjų pinigų injekciją, ir ypač skirtingas valstybės ir PDP įnašų pobūdis, palyginti su bankų įnašu (t. y. grynieji pinigai, palyginti su skolos konvertavimu), yra pakankamas pagrindas pagrįstoms abejonėms dėl to, ar 2011 m. kapitalo padidinimas buvo pari passu, atsirasti. Komisija taip pat pažymėjo, kad, kitaip nei ankstesnių kapitalo didinimo operacijų atveju, 2011 m. kapitalas buvo padidintas neparengus vertinimo ataskaitos.
(40)
Dėl Slovėnijos valdžios institucijų tvirtinimo, kad jos nusprendė dalyvauti įgyvendinant 4 priemonę remdamosi 2011 m. rugsėjo mėn. restruktūrizavimo planu, Komisija pareiškė, jog restruktūrizavimo plano iš esmės nepakanka privataus investuotojo kriterijams patenkinti, nes, pasirodo, kai kurios restruktūrizavimo plano prognozės pagrįstos neapibrėžtomis ar neaiškiomis prielaidomis. Be to, Komisija pabrėžė, kad privatus investuotojas būtų atsižvelgęs į riziką, kad ankstesnės kapitalo didinimo operacijos yra neteisėta valstybės pagalba, ir būtų įvertinęs galimo Komisijos vykdomojo rašto sumoms išieškoti rizikos poveikį investicijos pelningumui. Galiausiai Komisija pareiškė, kad bankai galėjo nuspręsti dalyvauti didinant kapitalą dėl Slovėnijos parodyto susidomėjimo bendrove „Adria“ gerokai prieš tą dieną, kai buvo nuspręsta dėl 2011 m. kapitalo padidinimo.
(41)
Dėl 5 priemonės Komisija pakartojo savo pirminę nuomonę, kad PDP veiksmai priskirtini valstybei ir kad panaudoti valstybės ištekliai. Dėl bendrovės „Aerodrom Ljubljana“ Komisija priėjo prie tokios pat preliminarios išvados atsižvelgdama į tai, kad jau AAT įsigijimo metu įmonės kontrolinį akcijų paketą valdė valstybė. Komisija taip pat laikėsi nuomonės, jog mažai tikėtina, kad valdžios institucijos nedalyvavo bendrovės „Aerodrom Ljubljana“, Liublianos oro uosto valdytojui, priimant svarbius sprendimus, atsižvelgiant į strateginę įmonės, kaip pagrindinių tarptautinių skrydžių vartų, svarbą šaliai.
(42)
Atsižvelgdama į tai, kad pirmasis AAT akcijų įsigijimo etapas vyko iškart po 2010 m. kapitalo padidinimo, Komisija laikėsi nuomonės, kad abi priemonės turėtų būti vertinamos ne atskirai, bet kaip didesnės operacijos, kuria buvo siekiama paremti bendrovę „Adria“, dalis. Nagrinėdama ataskaitą, kurioje nustatyta AAT akcijų vertė, Komisija pažymėjo, kad ataskaitoje AAT vertinama kaip bendrovės „Adria“ techninės priežiūros padalinio dalis (tuo metu vadinosi SVL) ir kad AAT vertė nustatyta atsižvelgiant į tuo pasiektą sąveiką. Tačiau Komisija laikėsi nuomonės, kad ataskaitoje turėjo būti nustatyta SLV/AAT, kaip savarankiško subjekto, vertė, neatsižvelgiant į grupės vidaus sąveiką, nes AAT 2010 m. buvo atskirta nuo bendrovės „Adria“ ir parduota kaip atskiras subjektas. Be to, Komisija išreiškė susirūpinimą dėl didelio laiko tarpo nuo AAT akcijų vertinimo iki jų pardavimo.
(43)
Komisija taip pat pareiškė abejojanti dėl penkių vertinamų priemonių suderinamumo su vidaus rinka, visų pirma todėl, kad Slovėnijos valdžios institucijos nepateikė jokio galimo suderinamumo pagrindo.
(44)
Atsižvelgdama į svarstomų priemonių pobūdį ir į tai, kad tuo metu, kai buvo suteiktos priemonės, bendrovė „Adria“ galėtų būti laikoma sunkumų patiriančia įmone, Komisija pažymėjo, kad priemonių suderinamumas galėtų būti vertinamas tik pagal SESV 107 straipsnio 3 dalies c punktą, visų pirma atsižvelgiant į Bendrijos gaires dėl valstybės pagalbos sunkumus patiriančioms įmonėms sanuoti ir restruktūrizuoti (16) (toliau - Sanavimo ir restruktūrizavimo gairės). Komisija pirmiausia pažymėjo, kad Sanavimo ir restruktūrizavimo gairių 3.1 skirsnyje nustatytos sanavimo pagalbos sąlygos, panašu, nebuvo įvykdytos. Dėl restruktūrizavimo pagalbos, kaip apibrėžta Sanavimo ir restruktūrizavimo gairių 3.2 skirsnyje, Komisija pabrėžė, kad nurodytos priemonės buvo suteiktos prieš tai apie jas nepranešus Komisijai ir neturint patikimo restruktūrizavimo plano, atitinkančio Sanavimo ir restruktūrizavimo gairėse nustatytas sąlygas; vien šios aplinkybės pakaktų, kad priemonės būtų laikomos nesuderinamomis su vidaus rinka (17).
(45)
Komisija taip pat išreiškė abejonių dėl restruktūrizavimo plano, nes jis pasirodė esąs nepakankamai patikimas ilgalaikiam bendrovės „Adria“ gyvybingumui atkurti, kadangi kai kurios jo prognozės pagrįstos kiekybiškai neįvertintomis, neapibrėžtomis ar neaiškiomis prielaidomis. Komisija taip pat abejojo, ar restruktūrizavimo plane numatytos kompensacinės priemonės galėtų būti laikomos tinkamomis ir (arba) pakankamomis, nes jos pasirodė esą būtinos „Adria“ gyvybingumui atkurti. Kalbant apie AAT pardavimą, jis įvyko prieš kelis mėnesius iki restruktūrizavimo plano patvirtinimo, t. y. tokiu metu (2010 m. pabaigoje, 2011 m. pradžioje), kai bendrovei „Adria“ akivaizdžiai žūtbūt reikėjo finansavimo. Be to, reguliariųjų maršrutų panaikinimas neatrodė priimtinas kaip kompensacinės priemonės, atsižvelgiant į tai, kad restruktūrizavimo plane dauguma tų maršrutų (27 iš 31) buvo nurodyti kaip nuostolingi ir, siekiant užtikrinti bendrovės gyvybingumą, juos bet kokiu atveju reikėtų nutraukti. Komisija taip pat abejojo, ar būtų galima visiškai sutikti su siūlomu […] EUR bendrovės „Adria“ įnašu, visų pirma todėl, kad neaišku, ar sumos, gautos pardavus AAT ir banko paskolas konvertavus į nuosavybės vertybinius popierius, galėtų būti laikomos nuosavu įnašu. Kadangi tuo metu, kai buvo suteiktos priemonės, bendrovė „Adria“, panašu, patyrė sunkumų, o sunkumų patiriančios įmonės gali gauti tik sanavimo ir (arba) restruktūrizavimo pagalbą, Komisija taip pat išreiškė abejonių, ar būtų laikomasi principo „pirmą ir paskutinį kartą“, ypač kalbant apie 2011 m. kapitalo padidinimą.
6. PASTABOS DĖL SPRENDIMO PRADĖTI PROCEDŪRĄ
6.1. Slovėnijos pastabos
(46)
Savo pastabose dėl Komisijos sprendimo pradėti procedūrą Slovėnija teigia, kad 1, 2 ir 3 priemonės nėra valstybės pagalba, nes KAD ir PDP sprendimai negali būti laikomi priskirtinais valstybei. Visų pirma Slovėnija pažymėjo, kad tai, jog valstybė turi 100 % akcijų, nėra pakankamas pagrindas daryti išvadą, kad priemonės priskirtinos valstybei. Be to, Slovėnija pažymi, kad vertinimo ataskaitos, kuriose nustatyta akcijų vertė, buvo tinkamos, todėl buvo laikomasi rinkos ekonomikos investuotojo principo, taigi atmetama prielaida, kad bendrovei „Adria“ suteiktas pranašumas. Kalbant konkrečiai apie 3 priemonę, Slovėnija teigia, jog tai, kad kartu su PDP 20 % akcijų pari passu pasirašė dvi privačios turizmo agentūros, buvo reikšminga ir parodė, kad rinkoje neabejojama bendrovės „Adria“ gyvybingumu, ir tai leistų atmesti prielaidą, kad buvo suteikta valstybės pagalba.
(47)
Dėl 5 priemonės Slovėnija pakartoja, kad PDP veiksmai negali būti laikomi priskirtinais valstybei. Kalbant apie bendrovės „Aerodrom Ljubljana“ veiksmus, Slovėnija mano, kad negalima daryti išvados dėl valstybės poveikio įmonės sprendimui pirkti AAT remiantis tuo, kad tam tikrus stebėtojų tarybos narius pasiūlė valstybė, KAD ir SOD. Slovėnija taip pat mano, kad 2010 m. balandžio mėn. vertinimo ataskaita, kurioje nurodyta AAT, kaip bendrovės „Adria“ techninės priežiūros padalinio, vertė buvo 14,4-14,9 mln. EUR, negali būti laikoma pasenusia ir kad nėra jokių požymių, jog vertinimo ataskaitoje būtų atsižvelgta į sąveiką su bendrove „Adria“. Be to, Slovėnija tvirtina, kad bendrovių PDP ir „Aerodrom Ljubljana“ valdybų protokolai įrodo, jog sprendimas įsigyti ATT buvo priimtas remiantis ekonomiškai racionaliais sumetimais. Dėl šių priežasčių prielaida, kad 5 priemone suteikta valstybės pagalba, būtų atmesta.
(48)
Slovėnija taip pat ginčija tai, kad bendrovė „Adria“ laikoma sunkumų patiriančia įmone, ir mano, kad bendrovę „Adria“ būtų galima laikyti patiriančia sunkumų tik 2011 m. sausio mėn., t. y. tuo metu, kai taikyta 4 priemonė.
(49)
Dėl 4 priemonės Slovėnija atmeta prielaidą, kad buvo suteikta pagalba, teigdama, kad NLB skolos konvertavimas į nuosavybės vertybinius popierius nėra priskirtinas valstybei. Be to, Slovėnija mano, kad į nuosavybės vertybinius popierius konvertuotos negrąžintos paskolos buvo visiškai užtikrintos įkeistais orlaiviais ir pastatais, o bankai, konvertuodami jas į nuosavybės vertybinius popierius, prisiėmė naują verslo riziką. Šiuo požiūriu skolos konvertavimas į nuosavybės vertybinius popierius atitiktų grynųjų pinigų injekciją. Slovėnija taip pat pažymi, jog bankai ir valstybė vieni kitiems darė įtaką siekdami priimti sprendimą dėl investicijų, kuris, Slovėnijos nuomone, buvo pagrįstas patikimu restruktūrizavimo planu, ir daro išvadą, kad sprendimai dėl investicijų buvo priimami vienu metu, taigi atmetama prielaida, kad bendrovei „Adria“ suteiktas koks nors nepagrįstas pranašumas.
(50)
Kadangi Slovėnija mano, kad 1, 2, 3 ir 5 priemonėms valstybės ištekliai nenaudoti, ji nepateikė jokio šių priemonių suderinamumo pagrindo. Tačiau ji pateikė 4 priemonės suderinamumo pagrindą, jeigu Komisija padarytų išvadą, kad ta priemonė yra valstybės pagalba. Kadangi, Slovėnijos teigimu, bendrovę „Adria“ būtų galima laikyti patiriančia sunkumų tik 2011 m. sausio mėn. (žr. (48) konstatuojamąją dalį), 4 priemonė, remiantis pateiktu restruktūrizavimo planu, būtų su vidaus rinka suderinama restruktūrizavimo pagalba, kaip nustatyta Sanavimo ir restruktūrizavimo gairių 3.2 skirsnyje.
(51)
Kalbant apie gyvybingumo atkūrimą, Slovėnija mano, kad restruktūrizavimo planu užtikrinamas ilgalaikis bendrovės „Adria“ gyvybingumas, ir pabrėžia, kad, remiantis Sanavimo ir restruktūrizavimo gairėmis, restruktūrizavimo plane pateikiamas rinkos tyrimas ir bendrovės sunkumų atsiradimo priežasčių analizė, taip pat numatyta atsisakyti veiklos, kuri, atlikus restruktūrizavimą, tebebūtų struktūriškai nuostolinga. Kaip nurodyta 31 konstatuojamojoje dalyje, Slovėnija pateikė keletą restruktūrizavimo plano pakeitimų, ir šiuo metu restruktūrizavimo plane numatyta, kad restruktūrizavimo laikotarpis tęsis iki 2015 m., taip pat numatyta keletas papildomų restruktūrizavimo priemonių, kad būtų užtikrintas ilgalaikis gyvybingumas. Slovėnija taip pat pabrėžia, kad atnaujintu restruktūrizavimo planu užtikrinama, jog ilgalaikis bendrovės gyvybingumas bus atkurtas iki 2015 m. pabaigos net ir pagal blogiausio atvejo scenarijų, o nuosavo kapitalo grąža sieks […] % 2014 m. ir […] % 2015 m., t. y. daugiau nei lygiai, kuriems Komisija pritarė sprendime dėl „Air Malta“ (18).
(52)
Slovėnija laikosi nuomonės, kad pajėgumų sumažinimas (nutraukiant reguliariojo oro susisiekimo paslaugas) […] % ir […] % žiemos ir vasaros sezonais, laiko tarpsnių perdavimas tam tikruose oro uostuose, įskaitant koordinuojamus (perpildytus) oro uostus, ir AAT pardavimas yra tinkamos ir proporcingos kompensacinės priemonės. Slovėnija taip pat tvirtina, kad panaikinti maršrutai iš tikrųjų buvo pelningi remiantis vadinamąja bendrąja marža (teigiama C1 išlaidas padengiančių pajamų suma), kuriai Komisija pritarė bylose Air Malta ir Czech Airlines (19).
(53)
Kalbant apie pagalbos apribojimą iki mažiausios sumos (nuosavas įnašas), Slovėnija, atsižvelgdama į tai, kas paaiškinta pirmiau, tvirtina, kad AAT pardavimas nesusijęs su valstybės pagalba, todėl pardavimo pajamos, sudarančios 14,7 mln. EUR, turėtų būti pripažintos nuosavu įnašu. Slovėnija taip pat mano, kad nuosavu įnašu turėtų būti laikoma visa bankų skolos konvertavimo į nuosavybės vertybinius popierius operacijų suma, t. y. 19,7 mln. EUR. Be to, Slovėnija pateikė informaciją apie orlaivių, įkeistų už atitinkamas paskolas, vertes, kartu su atitinkama AVAC ataskaita (20), kurioje nurodytos tų orlaivių vertės. Prie to pridėjus tam tikro turto pardavimą […], remiantis atnaujintu restruktūrizavimo planu, nuosavo įnašo dydis viršytų [50-54] %.
(54)
Galiausiai, kalbant apie principą „pirmą ir paskutinį kartą“, Slovėnija laikosi nuomonės, kad šio principo buvo laikomasi, nes 1, 2, 3 ir 5 priemonės (pastaroji įgyvendinta prieš 4 priemonę) nebuvo valstybės pagalba bendrovei „Adria“.
6.2. Suinteresuotųjų šalių pastabos
(55)
Vykstant oficialiai tyrimo procedūrai Komisija gavo tik „Ryanair“ pastabas; „Ryanair“ pritaria preliminarioms Komisijos išvadoms, kad vertinamos priemonės yra valstybės pagalba ir yra nesuderinamos su vidaus rinka.
(56)
Tačiau „Ryanair“ teigė, kad sprendime pradėti procedūrą Komisijos pateiktas rinkos ekonomikos investuotojo principo vertinimas nėra išsamus, nes Komisija turėjo išnagrinėti, ar privatus investuotojas būtų nusprendęs iš anksto likviduoti bendrovę „Adria“, o ne suteikti jai papildomo kapitalo (21). „Ryanair“ teigia, kad Komisija savo sprendimuose pradėti procedūrą turėjo įvertinti, ar valstybei naudingiau likviduoti bendrovę „Adria“ nei suteikti papildomų lėšų. Nors „Ryanair“, jos manymu, neturėjo pakankamai informacijos, kad pateiktų pastabų dėl restruktūrizavimo plano, ji nurodė abejojanti, kad bendrovė „Adria“ vėl dirbs pelningai.
(57)
„Ryanair“ taip pat teigė, kad dėl bet kokios pagalbos bendrovei „Adria“ nukentėtų „Ryanair“ padėtis rinkoje, nes taip žlugdomos „Ryanair“ pastangos plėtoti savo rinką, o „Ryanair“ praranda pajamas.
6.3. Slovėnijos pastabos dėl suinteresuotųjų trečiųjų šalių pastabų
(58)
Slovėnija išsamiai atsakė į „Ryanair“ pastabose išdėstytus argumentus. Visų pirma Slovėnija pažymėjo, kad bendrovei „Adria“ kapitalo injekcijas skyrė ne tik valstybė, bet ir privatūs investuotojai, taip pat subjektai, kurių veiksmų, Slovėnijos teigimu, negalima priskirti valstybei. Be to, Slovėnija mano, kad „Ryanair“, tvirtindama, jog valstybė turėjo teikti pirmenybę bankrotui, o ne bendrovės „Adria“ restruktūrizavimui ir ilgalaikiam gyvybingumui, klaidingai aiškino teismų praktiką. Slovėnijos teigimu, bendrovės „Ryanair“ nurodytas kriterijus buvo netinkamas, nes jis būtų taikytinas tik bendrovės „Adria“ kreditoriams, o ne investuotojams: kadangi Slovėnija paskolų bendrovei nebuvo suteikusi, ji negali reikalauti likviduoti bendrovę.
(59)
Slovėnija pažymėjo, kad Komisija aptarė bendrovės „Adria“ restruktūrizavimo plano prielaidą, ir pabrėžė, kad „Ryanair“ abejonės dėl to, ar bendrovė „Adria“ galėtų atkurti gyvybingumą, yra nepagrįstos. Galiausiai Slovėnija teigė, kad tariama žala „Ryanair“ padėčiai rinkoje yra nepagrįsta.
7. PRIEMONIŲ VERTINIMAS
(60)
Šiame sprendime visų pirma nagrinėjamas klausimas, ar bendrovė „Adria“ yra sunkumų patirianti įmonė pagal Sanavimo ir restruktūrizavimo gaires (7.1 skirsnis). Toliau tiriama, ar nagrinėjamos priemonės yra valstybės pagalba bendrovei „Adria“ pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį (7.2 skirsnis) ir ar tokia pagalba, jei ji buvo suteikta, yra teisėta (7.4 skirsnis) ir suderinama su vidaus rinka 7.5 skirsnis).
7.1. Bendrovės „Adria“ patiriami sunkumai
(61)
Bendrovės „Adria“ finansinė būklė nuo 2008 m. nuolat blogėjo - sumažėjo pardavimo mastas, buvo neigiamas EBT (pajamų neatskaičius mokesčių) rodiklis ir neigiamas nuosavas kapitalas. Remiantis Slovėnijos valdžios institucijų pateikta informacija, pagrindiniai bendrovės „Adria“ finansiniai rodikliai 2007-2011 m. buvo tokie:
6 lentelė
Pagrindiniai bendrovės „Adria“ finansiniai duomenys 2007 m.-2011 m. birželio mėn. (mln. EUR)
2007 m.
2008 m.
2009 m.
2010 m.
2011 m. birželio mėn.
Apyvarta
179,2
205,4
161,4
148,7
71,1
Grynasis rezultatas
0,4
- 3,2
- 14,0
- 63,1
- 2,2
EBT+DA (pajamos neatskaičius mokesčių, nusidėvėjimo ir amortizacijos)
0,4 (22)
10,9
1,6
- 50,9
1,8
Registruotasis kapitalas
6,8
6,8
7,7
9,4
9,4
Nuosavas kapitalas
41,8
32,5
29,3
- 35,4
- 35,9
Svertas
2,8
3,7
4,0
- 3,9
- 3,6
Pagrindinės veiklos grynųjų pinigų srautai
16,9
18,5
6,1
1,7
- 21,6 (23)
(62)
2011 finansinius metus bendrovė „Adria“ baigė turėdama 12 mln. EUR nuostolių (24), o 2012 m. nuostoliai siekė 10,8 mln. EUR (25). Taip pat atrodo, kad 2013 m. bendrovė „Adria“ nuostolius sumažino iki 3,1 mln. EUR (26).
(63)
Sanavimo ir restruktūrizavimo gairių 10 punkto a papunktyje nustatyta, kad bendrovė patiria sunkumų, jei „ji yra praradusi daugiau kaip pusę savo registruoto kapitalo ir daugiau kaip vieną jo ketvirtadalį - per pastaruosius 12 mėnesių“. Šia nuostata išreiškiama prielaida, kad netekusi didelės registruotojo kapitalo dalies bendrovė nesugebės sumažinti nuostolių, todėl artimiausiu arba vidutinės trukmės laikotarpiu ji beveik neabejotinai bus priversta nutraukti veiklą (kaip nurodyta Sanavimo ir restruktūrizavimo gairių 9 punkte).
(64)
Kaip nurodyta sprendime pradėti procedūrą, nuo 2007 m. iki 2011 m. birželio mėn. registruotojo kapitalo prarasta nebuvo ir jis net padidėjo. Tačiau Komisija pažymi, kad 2010 m. ir 2011 m. bendrovės nuosavas kapitalas tapo neigiamas. Tuo pat metu bendrovė nesiėmė atitinkamų priemonių nuosavo kapitalo sumažėjimo klausimui spręsti. Ankstesnėse bylose (27) Komisija padarė išvadą, kad tuo atveju, kai bendrovės nuosavas kapitalas yra neigiamas, daroma a priori prielaida, kad Sanavimo ir restruktūrizavimo gairių 10 punkto a papunktyje nustatyti kriterijai yra tenkinami - taip būtų bendrovės „Adria“ atveju bent nuo 2010 m. Bendrasis Teismas neseniai priimtame sprendime (28) taip pat padarė išvadą, kad bendrovė, kurios nuosavas kapitalas yra neigiamas, yra sunkumų patirianti bendrovė.
(65)
Be to, pasirodo, kad iki 2010 m. pabaigos bendrovės „Adria“ patiriami sunkumai pasiekė aukščiausią lygį. Tuo metu spaudoje buvo minima galimybė, kad bendrovė „Adria“ bus perduota likvidavimo administratoriui arba net bus skelbiamas bankrotas (29). Tai galėtų būti vertinama kaip požymis, kad bendrovė „Adria“ bent jau tuo metu atitiko Slovėnijos teisės aktuose nustatytus kriterijus, kad jai būtų taikoma kolektyvinė nemokumo procedūra, kaip numatyta Sanavimo ir restruktūrizavimo gairių 10 punkto c papunktyje.
(66)
Dėl pirmiau nurodytų priežasčių Komisija, atsižvelgdama į sprendimą pradėti procedūrą, daro išvadą, kad 2010 m. ir 2011 m., t. y. tuo metu, kai buvo suteiktos 3, 4 ir 5 priemonės, bendrovė „Adria“ buvo sunkumų patirianti įmonė pagal Sanavimo ir restruktūrizavimo gairių 10 punkto a papunktį ir (arba) 10 punkto c papunktį.
(67)
Be to, iš (61) konstatuojamojoje dalyje pateiktos 6 lentelės matyti, kad 2010 m. ir 2011 m. bendrovė „Adria“ taip pat galėtų būti laikoma patiriančia sunkumų pagal Sanavimo ir restruktūrizavimo gairių 11 punktą, kuriame nurodyta, kad įmonė gali būti laikoma patiriančia sunkumų, „jei jai būdingi įprasti … bruožai, pvz., augantys nuostoliai, mažėjanti apyvarta, didėjančios atsargos, pajėgumų perteklius, mažėjantys grynųjų pinigų srautai, augančios skolos, didėjančios palūkanos ir mažėjanti arba nulinė grynojo turto vertė“.
(68)
Tačiau Komisija laikosi nuomonės, kad 2007-2009 m. bendrovei „Adria“ nebuvo būdingi įprasti sunkumų patiriančių įmonių bruožai, kaip numatyta Sanavimo ir restruktūrizavimo gairių 11 punkte. Kalbant apie 2008 m., bendrovė „Adria“ pirmą kartą nagrinėjamu laikotarpiu patyrė 3,2 mln. EUR nuostolių. Kaip Slovėnija teisingai nurodo, 2008 m. bendrovės „Adria“ pajamos ir grynųjų pinigų srautai išaugo, palyginti su ankstesniais metais (atitinkamai nuo 179,2 mln. EUR iki 205,4 mln. EUR ir nuo 16,9 mln. EUR iki 18,5 mln. EUR). Be to, jos registruotasis kapitalas išliko toks pat - 6,8 mln. EUR.
(69)
Komisija taip pat pažymi, kad 2008 m. ir 2009 m. grynosios bendrovės „Adria“ pajamos neatskaičius mokesčių sudarė 3,2 mln. EUR ir 14 mln. EUR. Tais pačiais metais, bendrovės ekonominiai rezultatai, neįtraukiant nusidėvėjimo, buvo teigiami - EBT+DA siekė atitinkamai 10,9 mln. EUR ir 1,6 mln. EUR (žr. (61) konstatuojamojoje dalyje pateiktą 6 lentelę). Nuo 2010 m. bendrovės „Adria“ EBT+DA tapo neigiamas. Kadangi dėl 2 priemonės buvo nuspręsta 2009 m. sausio mėn., o visos akcijos pasirašytos 2009 m. liepos mėn., Komisija negali padaryti tvirtos išvados, kad tuo metu buvo matyti aiški neigiamų rezultatų tendencija, leidžianti daryti išvadą, kad „Adria“ buvo sunkumų patirianti įmonė pagal Sanavimo ir restruktūrizavimo gaires.
(70)
Todėl Komisija laikosi nuomonės, kad 2007-2009 m., t. y. kai buvo suteiktos 1 ir 2 priemonės, bendrovė „Adria“ negalėtų būti laikoma sunkumų patiriančia įmone.
7.2. Valstybės pagalbos buvimas
(71)
Remiantis SESV 107 straipsnio 1 dalimi, valstybės narės arba iš jos valstybinių išteklių bet kokia forma suteikta pagalba, kuri, palaikydama tam tikras įmones arba tam tikrų prekių gamybą, iškraipo konkurenciją arba gali ją iškraipyti, yra nesuderinama su vidaus rinka, kai ji daro įtaką valstybių narių tarpusavio prekybai.
(72)
Kad galėtų padaryti išvadą, ar buvo suteikta valstybės pagalba, Komisija turi įvertinti, ar kiekviena iš penkių vertinamų priemonių atitinka visus SESV 107 straipsnio 1 dalyje nustatytus kriterijus (t. y. valstybės išteklių perdavimo, atrankiojo pranašumo, galimo konkurencijos iškraipymo ir poveikio ES vidaus prekybai).
7.2.1. 1 ir 2 priemonės: 2007 m. ir 2009 m. kapitalo padidinimas
(73)
Komisija pirmiausia išnagrinės, ar 1 ir 2 priemonėmis bendrovei „Adria“ buvo suteiktas nepagrįstas atrankusis pranašumas.
(74)
Šiuo atžvilgiu Komisija savo sprendime pradėti procedūrą pažymėjo, kad KAD sumokėta akcijų kaina buvo mažesnė už dviejose vertinimo ataskaitose nustatytą vertę. 2007 m. vasario mėn. KAD įsigijo naujų bendrovės „Adria“ akcijų po 27 EUR už akciją, t. y. už mažesnę kainą nei vertinimo ataskaitoje nustatyta vertė, kuri […] buvo […] EUR už akciją (žr. 15 konstatuojamąją dalį). 2009 m. sausio mėn. KAD įsigijo akcijų po 22 EUR už akciją, t. y. už mažesnę kainą nei vertinimo ataskaitoje nustatyta vertė, kuri […] buvo […] EUR už akciją (žr. 18 konstatuojamąją dalį). Tačiau Komisija išreiškė abejonių dėl šių ataskaitų patikimumo, inter alia, nes nuo to momento, kai kapitalas buvo padidintas (atitinkamai 2007 m. vasario mėn. ir 2009 m. sausio mėn.), iki to momento, kai bendrovės akcijos buvo įvertintos (atitinkamai […] ir […]), praėjo daug laiko.
(75)
Komisija įvertino duomenis ir įrodymus, kuriuos Slovėnija pateikė apie šias ataskaitas pradėjus oficialią tyrimo procedūrą. Dėl 1 priemonės Slovėnija paaiškino, kad ataskaita pagrįsta 2006 m. rugsėjo 30 d. duomenimis, ir tuo metu, kai vertintojas rengė ataskaitą, tai buvo naujausi turimi duomenys. Kalbant apie 2 priemonę, matyti, kad vertinimo ataskaita buvo užsakyta tuo pat metu, kai bendrovės „Adria“ visuotinis akcininkų susirinkimas nusprendė padidinti kapitalą. Be to, Komisija neturi pagrindo manyti, kad vertintojas („P&S Capital“) nebuvo visiškai nepriklausomas.
(76)
Be to, nors nuo to momento, kai bendrovės akcijos buvo įvertintos, iki to momento, kai kapitalas buvo padidintas, iš tikrųjų praėjo […] mėnesiai, Komisija nerado jokių įrodymų, patvirtinančių, kad šis laiko tarpas tikrai turėjo poveikį apskaičiuotai bendrovės „Adria“ akcijų vertei.
(77)
Komisija pažymi, kad ataskaitose naudotas vertinimo metodas (numatomų laisvų grynųjų pinigų srautų (30) grynoji dabartinė vertė) yra plačiai pripažintas įsigijimo atvejais. Be to, išsami ataskaitų analizė rodo, kad jose naudotos formulės vertinimo tikslais buvo tinkamos ir buvo taikytos tinkamai, o prielaidos ir prognozės dėl apyvartos augimo ir pelningumo atrodė realios. Visų pirma, dėl 2007 m. kapitalo injekcijos (1 priemonė) parengtoje vertinimo ataskaitoje numatytos vidutinės pajamų augimo ir pelningumo normos atitinka nustatytų ankstesnių normų intervalą. Dėl 2009 m. kapitalo injekcijos (2 priemonė) parengtoje vertinimo ataskaitoje numatytos pajamų augimo ir pelningumo normos yra mažesnės nei nustatytos ankstesnės normos dėl šių priežasčių: a) didelį ekonomikos augimą 2008 m. daugiausia lėmė Slovėnijos pirmininkavimas ES; b) lėtas pasaulio ekonomikos augimas; ir c) įtempta padėtis finansų rinkose. Kitos ataskaitose naudojamos prielaidos taip pat atrodo realios. Be to, Komisija pažymi, kad jau prieš kapitalo padidinimą KAD buvo didžiausias bendrovės „Adria“ akcininkas (31), o didinant kapitalą buvo siekiama finansuoti esamą (ir pelningą) KAD investiciją.
(78)
Remdamasi tuo, kas išdėstyta pirmiau, Komisija pažymi, kad 2007 m. ir 2009 m. kapitalo didinimo operacijos gali būti laikomos suderinamomis su rinka ir jomis bendrovei „Adria“ nebuvo suteiktas nepagrįstas pranašumas.
(79)
Todėl Komisija daro išvadą, kad 1 ir 2 priemonės yra investicijos, kurias rinkos ekonomikos investuotojas panašiomis aplinkybėmis (32) būtų atlikęs, todėl atmetama prielaida, kad buvo suteikta valstybės pagalba, taigi nereikia toliau vertinti, ar būtų įvykdytos kitos kartu taikomos SESV 107 straipsnio 1 dalyje nustatytos sąlygos.
7.2.2. 3 priemonė: 2010 m. kapitalo padidinimas
(80)
Kaip nurodyta (73) konstatuojamojoje dalyje, viena iš būtinų valstybės pagalbos buvimo sąlygų yra ta, kad priemone pagalbos gavėjui suteikiamas nepagrįstas atrankusis pranašumas. Toliau Komisija įvertins, ar 3 priemonė šią sąlygą atitinka.
(81)
Savo sprendime pradėti procedūrą Komisija pažymėjo, kad PDP ir privačių turizmo agentūrų už bendrovės „Adria“ akcijas sumokėta kaina, t. y. 12 EUR už akciją, buvo mažesnė už vertinimo ataskaitoje nustatytą kainą, t. y. […] EUR už akciją. Kaip 1 ir 2 priemonių atveju, Komisija išreiškė abejonių dėl šios ataskaitos patikimumo, daugiausia dėl didelio […] mėnesių laiko tarpo tarp to momento, kai kapitalas buvo padidintas (2010 m. rugsėjo mėn.), ir to momento, kuriuo ataskaitoje akcijos buvo įvertintos ([…]).
(82)
Slovėnijos valdžios institucijų pateikta informacija Komisijos abejones šiuo atžvilgiu iš dalies išsklaidė. Tačiau, neatsižvelgdama į tai, Komisija primena, kad remdamosi ta pačia informacija ir vertinimu dvi privačios turizmo agentūros („Kompas d.d.“ ir „Palma d.o.o.“) dalyvavo 2010 m. didinant kapitalą pasirašydamos 20 % kapitalo didinimo sumos, o PDP skyrė likusią 80 % dalį. Privačios turizmo agentūros ir PDP dalyvavo tomis pačiomis sąlygomis ir akcijas pasirašė tą pačią dieną. Be to, tiek privačių investuotojų dalyvavimo, tiek PDP įnašo atveju buvo skirtos grynųjų pinigų injekcijos. Savo sprendime pradėti procedūrą Komisija pabrėžė, kad privačios investicijos, sudarančios 20 %, iš esmės galėtų būti vertinamos kaip požymis, jog atitinkama investicija rinkoje buvo palaikoma, nors operacija turėjo būti vertinama atsižvelgiant ir į bendrovės „Adria“ padėtį tuo metu, ir į tai, kad 3 priemonė buvo trečias kapitalo padidinimas per maždaug 3,5 metų laikotarpį.
(83)
Komisija pirmiausia pažymi, kad Slovėnija pateikė įrodymų, patvirtinančių, jog „Kompas d.d.“ ir „Palma d.o.o.“ yra visiškai privačios bendrovės, kurių valstybė niekaip nekontroliuoja ar kurioms nedaro jokio poveikio. Be to, kaip nurodyta (79) konstatuojamojoje dalyje, 1 ir 2 priemonės nebuvo valstybės pagalba. Atsižvelgiant į tai, atrodo, kad sprendimai dėl investicijų, kuriuos privatus investuotojas būtų priėmęs, negali būti vertinami kaip darantys poveikį privačių turizmo agentūrų sprendimams investuoti į bendrovę „Adria“. Komisija taip pat pažymi, kad privačios turizmo agentūros bendrovės „Adria“ akcijas pasirašė tą pačią dieną kaip PDP, jos sumokėjo tokią pat kainą, jų investicija atlikta tomis pačiomis sąlygomis, o PDP ir privačios turizmo agentūros kapitalo didinimo sumą padengė grynųjų pinigų injekcijomis.
(84)
Bet kokiu atveju, net jei Komisija padarytų išvadą, kad PDP dalyvavimas būtų susijęs su valstybės išteklių naudojimu ir priskirtinas valstybei (šiuo klausimu žr. 89-91 konstatuojamąsias dalis), privačios investicijos, sudarančios 20 %, negali būti laikomos nereikšmingomis, palyginti su valstybės intervencija pagal nusistovėjusią Teismo praktiką (33). Be to, atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta pirmiau, Komisija negali padaryti išvados, kad PDP elgesys tikrai turėjo poveikį privačių turizmo agentūrų sprendimui investuoti į bendrovę „Adria“. Tai, kad 2010 m. bendrovė „Adria“ buvo laikoma patiriančia sunkumų (žr. 7.1 skirsnį), šios išvados nekeičia.
(85)
Be to, remiantis Slovėnijos pateiktais įrodymais, neatrodo, kad privačios turizmo agentūros turėjo kitų motyvų investuoti į bendrovę „Adria“, išskyrus pelno siekimą. Šiuo atžvilgiu Komisija atkreipia dėmesį į Slovėnijos pateiktą ataskaitą dėl strateginių bendrovės „Adria“ krypčių 2009-2014 m. laikotarpiu (šią ataskaitą investuotojai, atrodo, turėjo priimdami sprendimą dėl investicijų); ataskaitoje numatoma, kad, gavusi maždaug 2,5 mln. EUR kapitalo injekciją ir įgyvendinusi tam tikras priemones, įskaitant didesnes vidutines už keleivį gaunamas pajamas ir sąnaudų mažinimą, nuo 2010 m. iki 2014 m. bendrovė „Adria“ dirbs pelningai. Ši ataskaita galėtų būti laikoma papildomu rodikliu, kad privačios turizmo agentūros iš tikrųjų buvo įsitikinusios savo investicijos pelningumu.
(86)
Todėl Komisija laikosi nuomonės, kad privačių turizmo agentūrų sprendimas investuoti į bendrovę „Adria“ buvo priimtas pari passu su PDP sprendimu, o jų investicija buvo reikšminga. Be to, Komisija neturi pagrindo abejoti, kad privačios turizmo agentūros investuoti į bendrovę „Adria“ nusprendė siekdamos pelno. Tuo remdamasi Komisija daro išvadą, kad 3 priemone bendrovei „Adria“ nebuvo suteiktas nepagrįstas pranašumas, todėl atmetama prielaida, kad buvo suteikta valstybės pagalba, taigi nereikia toliau vertinti, ar būtų įvykdytos kitos kartu taikomos SESV 107 straipsnio 1 dalyje nustatytos sąlygos.
7.2.3. 4 priemonė: 2011 m. kapitalo padidinimas
(87)
2011 m. rugsėjo 30 d. Slovėnija grynųjų pinigų injekcija pasirašė 70 % (49,5 mln. EUR) 2011 m. bendrovės „Adria“ kapitalo didinimo sumos. Slovėnija pinigus investavo per Slovėnijos ilgalaikio turto valdymo agentūrą (toliau - AUKN). Be to, PDP grynųjų pinigų injekcija pasirašė dar 1 % (0,5 mln. EUR) kapitalo didinimo sumos. Kitą kapitalo didinimo dalį (t. y. 19,7 mln. EUR) sudarė kelių bankų atliktas skolos konvertavimas į nuosavybės vertybinius popierius: NLB -20 %, „Abanka Vipa d.d.“ - 5 %, „Unicredit Bank of Slovenia d.d.“ - 2 % ir „Hypo Alpe-Adria Bank d.d.“ - 2 %.
(88)
AUKN buvo įsteigta Slovėnijos Respublikos institucinio kapitalo investicijų valdymo įstatymu (34), jos valdybą paskyrė Nacionalinė Asamblėja, ji buvo tiesioginė Slovėnijos Respublikos biudžeto naudotoja, o joje dirbo valstybės tarnautojai (35). Taigi aišku, kad AUKN veiksmai priskirtini valstybei ir jiems panaudoti valstybės ištekliai, be to, Slovėnija to neginčija. Kaip papildomą požymį Komisija nurodo 2011 m. birželio 23 d. Slovėnijos Ministro Pirmininko tarnybos pranešimą spaudai: „Šiandien vykusiame posėdyje Vyriausybė […] nusprendė, kad [AUKN] suteiks 49,5 mln. EUR investiciją į bendrovės“ Adria Airways d.d. „nuosavą kapitalą, o akcinė bendrovė [PDP] sumokės 500 000 EUR […]. Aktyviai dalyvaudama šiame procese, Slovėnijos Respublika ir ateityje norėtų patenkinti savo interesus reguliariojo oro susisiekimo paslaugų, kurias teikia buveinę Slovėnijoje turintis vežėjas, srityje.“ (36)
(89)
Kalbant apie PDP, Komisija mano, kad esama požymių pagal bylos Stardust Marine sprendimą (37), leidžiančių Komisijai padaryti išvadą, kad PDP buvo įsteigta vykdyti politiką, dėl kurios sprendžia Slovėnijos valdžios institucijos, o jos sprendimas investuoti į 4 priemonę priskirtinas valstybei ir tam naudojami valstybės ištekliai. Pirmiausia Komisija pažymi, kad Slovėnijos valstybė netiesiogiai valdo 100 % PDP (per KAD, SOD ir DSU). Šiuo požiūriu Komisija primena byloje ELAN priimtą sprendimą (38), kuriame ji padarė išvadą, kad KAD ir DSU, dviejų iš PDP savininkių, veiksmai priskirtini valstybei. Be to, valstybė turi visus balsus akcininkų komitete, kuris, savo ruožtu, skiria bendrovės direktorių valdybą. Pagal PDP įstatų 19 straipsnį direktorių valdyba turi leisti pirkti vertybinius popierius, kai sandorio vertė viršija 500 000 EUR.
(90)
Komisija, atsižvelgdama į savo sprendimą pradėti procedūrą, taip pat primena buvusio Slovėnijos finansų ministro pareiškimą jo kadencijos pabaigoje 2011 m. spalio 28 d. (t. y. po to, kai buvo įgyvendinta 4 priemonė): „Įsteigę specialią restruktūrizavimo bendrovę (PDP), Slovėnijos įmonėms suteikėme naujų finansavimo šaltinių, praktinės patirties ir žinių, pagrįstų gerosios įmonių restruktūrizavimo patirties pavyzdžiais. Bendrovės „Adria Airways“ ir „Unior“ neabejotinai yra didžiausios sėkmės pavyzdžiai.“ (39). Šis pareiškimas gali būti laikomas netiesioginiu priskyrimo valstybei įrodymu, kaip tai aiškinama bylos Stardust Marine sprendime. Slovėnijos pateikti argumentai, kad šis pareiškimas turėtų būti vertinamas atsižvelgiant į politines finansų ministro kadencijos pabaigos aplinkybes kaip „drąsus ir gana paprastas [pareiškimas], kurį norima sėkmingai perduoti žiniasklaidos priemonėmis“, neatrodo įtikinami. Galiausiai kaip dar vieną netiesioginį įrodymą Komisija įtraukia 2011 m. birželio 23 d. Slovėnijos Ministro Pirmininko tarnybos pranešimą spaudai (žr. (88) konstatuojamąją dalį), iš kurio matyti, jog Slovėnijos Vyriausybė nusprendė, kad 2011 m. didinant kapitalą PDP suteiks 0,5 mln. EUR.
(91)
Atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta pirmiau, Komisija laikosi nuomonės, kad PDP dalyvavimas 2010 m. didinant kapitalą susijęs su valstybės išteklių naudojimu, o PDP veiksmai priskirtini valstybei.
(92)
Kalbant apie bankus, Komisija, atsižvelgdama į savo sprendimą pradėti procedūrą, pažymi, kad bankai „Abanka Vipa d.d.“, „Unicredit Bank of Slovenia d.d.“ ir „Hypo Alpe-Adria Bank d.d.“ yra visiškai privatūs subjektai. Kalbant apie NLB, tuo metu, kai buvo įgyvendinta 4 priemonė, banko kontrolinį akcijų paketą tiesiogiai (45,62 % akcijų) arba netiesiogiai per SOD (4,07 %) ir KAD (4,03 %) valdė valstybė (40), o vienintelis kitas stambusis akcininkas buvo bankas „KBC Bank“ (25 %). Tai, kad valstybė valdo NLB kontrolinį akcijų paketą, o tai reiškia daugumą balsų valdyboje ir stebėtojų taryboje, rodo, kad priemonės yra priskirtinos valstybei. Tačiau, remdamasi NLB įstatais, Komisija negali padaryti tvirtos išvados, kad jo sprendimas investuoti į bendrovę „Adria“ priskirtinas valstybei. Be to, iš NLB valdymo struktūros Komisija nenustatė jokio valdžios institucijų kišimosi. Komisija šiuo atžvilgiu taip pat nenustatė jokių netiesioginių įrodymų, kaip tai aiškinama bylos Stardust Marine sprendime. Dėl pirmiau nurodytų priežasčių Komisija mano, kad NLB sprendimas dalyvauti įgyvendinant 4 priemonę nėra priskirtinas Slovėnijai.
(93)
Išaiškinusi, kad AUKN ir PDP veiksmai yra priskirtini valstybei, Komisija turi įvertinti, ar dėl jų bendrovei „Adria“ buvo suteiktas nepagrįstas atrankusis pranašumas.
(94)
Slovėnija pirmiausia tvirtina, kad bankų sprendimas investuoti į bendrovę „Adria“ buvo priimamas vienu metu su valstybės sprendimu, todėl per se turėtų būti atmesta prielaida, kad buvo suteiktas pranašumas.
(95)
Komisija pirmiausia primena savo išvadą, kad 2011 m., t. y. tuo metu, kai buvo suteikta 4 priemonė, bendrovė „Adria“ buvo sunkumų patirianti įmonė (žr. 66 konstatuojamąją dalį).
(96)
Be to, Komisija pažymi, kad 2011 m. didinant kapitalą bankai dalyvavo konvertuodami 26 % esamų reikalavimų bendrovės „Adria“ atžvilgiu į nuosavybės vertybinius popierius. Kita vertus, valstybė ir PDP skyrė grynųjų pinigų injekcijas. Slovėnija teigia, kad iš visos 19,7 mln. EUR sumos, konvertuotos į nuosavybės vertybinius popierius, [10-20] mln. EUR atitiktų grynųjų pinigų injekciją, nes ta paskolų dalis buvo visiškai užtikrinta. Slovėnijos teigimu, bankai konvertavimo operacija, kuri galėtų būti laikoma lygiaverte [10-20] mln. EUR naujų lėšų injekcijai, būtų prisiėmę naują riziką.
(97)
Komisija įvertino Slovėnijos pateiktą informaciją ir daro išvadą, kad iš tikrųjų [10-20] mln. EUR iš 19,7 mln. EUR sumos, konvertuotos į nuosavybės vertybinius popierius, buvo visiškai ir tinkamai užtikrinta, daugiausia įkeistais bendrovės „Adria“ turimais orlaiviais. Norėdama nustatyti šių orlaivių vertę „Adria“ rėmėsi 2011 m. balandžio mėn. nepriklausomos bendrovės „Aircraft Value Analysis Company“ (toliau - AVAC) paskelbta ataskaita „Aircraft Value Reference“ („Orlaivių verčių žinynas“). Šioje ataskaitoje pateikiamos įvairių tipų orlaivių dabartinės bei būsimos vertės ir nuomos mokesčiai, nurodant didžiausių ir mažiausių verčių ribas. Siekiant įvertinti kaip užtikrinimo priemonę įkeistus orlaivius naudotos gerokai už AVAC nurodytą didžiausią vertę mažesnės vertės. Komisija laikosi nuomonės, kad, atsižvelgiant į tai, jog AVAC yra nepriklausoma bendrovė ir jos paslaugomis sektorius plačiai naudojasi, ataskaita yra patikimas orlaivių vertės nustatymo pagrindas.
(98)
Tačiau [0-10] mln. EUR skolos, konvertuotos į nuosavybės vertybinius popierius, nebuvo visiškai užtikrinta. Dėl šios dalies Komisija negali daryti išvados, kad tai atitiko grynųjų pinigų injekciją ir kad bankai prisiėmė naują riziką. Be to, likusios skolos sąlygos pagerėjo, o bendras rizikos lygis gerokai sumažėjo, nes negrąžintai (nekonvertuotai) skolos daliai ir toliau nustatytas toks pat įkaito lygis, kaip ir prieš konvertavimo operaciją. Ši bendra rizika dar sumažėja dėl to, kad kaip išankstinę skolos konvertavimo į nuosavybės vertybinius popierius sąlygą bendrovė „Adria“ turėjo […]. Be to, kai kuriais atvejais negrąžintos skolos sąlygos (palūkanų norma, grąžinimo grafikas ir t. t.) […].
(99)
Kita vertus, Slovėnija prisiėmė visą riziką už mažiausiai 49,5 mln. EUR, nes bendrovės „Adria“ akcininke ji tapo tik atlikus 2011 m. kapitalo injekciją. Bankai prisiėmė naują riziką, tačiau ne tokio pat lygio kaip Slovėnija, atsižvelgiant į tai, kad konvertavus skolą jų padėtis pagerėjo. Remiantis tuo, paaiškėjo, kad kai bankai nusprendė investuoti į bendrovę „Adria“, jų padėtis nebuvo panaši į valstybės padėtį.
(100)
Be to, negalima atmesti, kad bankų sprendimui investuoti į bendrovę „Adria“ įtakos turėjo valstybės elgesys. 2011 m. bendrovės „Adria“ metinėje ataskaitoje nurodoma, kad „2011 m. sausio 20 d. Slovėnijos […] Vyriausybė aiškiai suformulavo savo nuomonę ir išsakė poziciją dėl bendrovės „Adria Airways“, kaip nacionalinio oro vežėjo, svarbos Slovėnijos ekonomikai, Slovėnijos piliečiams ir svečiams iš užsienio. Savo sprendime Vyriausybė išdėstė savo planus, kad bendrovė „Adria Airways“ išliktų Slovėnijos nacionaliniu oro vežėju […].“ Kadangi šis sprendimas buvo priimtas gerokai prieš priimant restruktūrizavimo planą 2011 m. rugsėjo mėn., jis galėjo padėti bankams lengviau apsispręsti investuoti, atsižvelgiant į tai, kad valstybė jau parodė didelį suinteresuotumą remti bendrovę „Adria“ (41).
(101)
Remdamasi pirmiau išdėstytais argumentais Komisija atmeta Slovėnijos argumentus, kad valstybė ir bankai investavo pari passu sąlygomis.
(102)
Tačiau Komisija turi išnagrinėti, ar Slovėnijos investicija į bendrovę „Adria“ būtų suderinama su rinka. Slovėnija tvirtina, kad ji nusprendė dalyvauti įgyvendinant 4 priemonę remdamasi 2011 m. rugsėjo mėn. restruktūrizavimo planu, ir toks dalyvavimas turėtų būti laikomas atitinkančiu rinkos ekonomikos investuotojo principą.
(103)
Komisija preliminariai pažymi, kad, kitaip nei ankstesnių kapitalo didinimo operacijų atveju, 2011 m. kapitalas buvo padidintas neparengus vertinimo ataskaitos. Be to, pagal Teismo praktiką privatus investuotojas, svarstantis didelių skolų turinčios įmonės rekapitalizavimą, būtų pareikalavęs restruktūrizavimo plano, kurį įgyvendinus būtų atkurtas bendrovės gyvybingumas (42). Nagrinėjamu atveju Slovėnijos valdžios institucijos tvirtina, kad jos nusprendė dalyvauti 2011 m. didinant kapitalą remdamosi 2011 m. rugsėjo mėn. restruktūrizavimo planu.
(104)
Tačiau Komisija jau padarė išvadą, kad 2011 m. bendrovė „Adria“ buvo sunkumų patirianti įmonė (žr. 66 konstatuojamąją dalį). Todėl nepanašu, kad valstybė iš bendrovės „Adria“ galėtų per pagrįstą laikotarpį tikėtis įprastos investuoto kapitalo grąžos. Be to, Komisija toliau laikosi sprendime pradėti procedūrą išdėstytos nuomonės, jog restruktūrizavimo planas negali būti laikomas pakankamu pagrindu pripažinti, kad 2011 m. kapitalo padidinimas atitinka rinkos ekonomikos investuotojo principą. Pirma, pagal restruktūrizavimo planą (2011 m. rugsėjo mėn. pradinę versiją) gyvybingumą numatyta atkurti 2013 m., o pelno (EBT) marža bus labai maža (pagal realistinį scenarijų numatyta, kad pelno marža bus […] % 2013 m., […] % 2014 m. ir […] % 2015 m.). Nepakankamą grąža akcininkams taip pat rodo tai, kad plane tuo pačiu laikotarpiu prognozuojamas ypač mažas nuosavo kapitalo lygis - nuo […] EUR 2011 m. iki […] EUR 2015 m. Tai reikštų, kad 2011 m. suteiktas kapitalas, t. y. 69,7 mln. EUR, restruktūrizavimo laikotarpiu gerokai sumažėjo, todėl neduos jokios faktinės grąžos.
(105)
Slovėnija pateikė keletą 2011 m. balandžio-rugsėjo mėn. (t. y. prieš 2011 m. rugsėjo mėn. restruktūrizavimo planą) bendrovių „Airconomy“ ir „Adria“ parengtų tarpinių ataskaitų; jose turėjo būti pateikti kiekybiniai rodikliai, kurių nebuvo restruktūrizavimo plane ir kurie, regis, buvo pateikti visiems tuometiniams bendrovės „Adria“ akcininkams ir valstybei. Tačiau Komisija pažymi, kad tarpinės ataskaitos yra susijusios su 2011-2012 m. laikotarpiu, o restruktūrizavimo planas apima prognozes iki 2015 m., […]. Tuo remdamasi Komisija laikosi nuomonės, jog tarpinėse ataskaitose nepateikta būtinos trūkstamos informacijos, kad restruktūrizavimo planas atitiktų rinkos ekonomikos investuotojo principo kriterijų.
(106)
Remdamasi tuo, kas išdėstyta pirmiau, Komisija daro išvadą, kad 2011 m. padidinus kapitalą bendrovei „Adria“ buvo suteiktas nepagrįstas pranašumas. Šis pranašumas buvo atrankaus pobūdžio, nes bendrovė „Adria“ buvo vienintelė priemonės naudos gavėja.
(107)
Galiausiai Komisija turi apsvarstyti, ar, suteikus bendrovei „Adria“ pranašumą valstybės paramos negaunančių konkuruojančių bendrovių atžvilgiu, 4 priemonė galėjo iškraipyti konkurenciją ir daryti poveikį valstybių narių tarpusavio prekybai. Aišku, kad 4 priemonė galėjo daryti poveikį ES vidaus prekybai ir konkurencijai, nes bendrovė „Adria“ konkuruoja su kitomis ES oro transporto bendrovėmis, ypač nuo tada, kai 1993 m. sausio 1 d. įsigaliojo trečiasis oro transporto liberalizavimo etapas (trečiasis teisės aktų rinkinys). Be to, santykinai trumpesnių atstumų kelionių Europos Sąjungoje atveju oro transportas konkuruoja su kelių ir geležinkelių transportu, todėl poveikis gali būti daromas ir kelių bei geležinkelių transporto vežėjams.
(108)
Taigi 4 priemonė leido bendrovei „Adria“ tęsti veiklą, kad jai netektų taip, kaip kitoms konkuruojančioms bendrovėms, patirti pasekmių, kurias paprastai sukelia prasti finansiniai rezultatai.
(109)
Atsižvelgdama į pirmiau išdėstytus argumentus Komisija daro išvadą, kad 4 priemonė buvo valstybės pagalba bendrovei „Adria“ pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį.
7.2.4. 5 priemonė: AAT pardavimas 2010-2011 m.
(110)
Savo sprendime pradėti procedūrą dėl 41 ir 42 konstatuojamosiose dalyse nurodytų priežasčių Komisija priėjo prie preliminarios išvados, kad bendrovėms PDP ir „Aerodrom Ljubljana“ įsigijus AAT akcijas bendrovei „Adria“ buvo suteiktas nepagrįstas pranašumas.
(111)
Atsižvelgdama į skirtingą bendrovių PDP ir „Aerodrom Ljubljana“ įnašų pobūdį (grynieji pinigai, palyginti su skolos konvertavimu į nuosavybės vertybinius popierius) ir į argumentus dėl 4 priemonės (žr. 94-101 konstatuojamąsias dalis), Komisija daro išvadą, kad pari passu argumentai 5 priemonės atveju gali būti atmesti mutatis mutandis.
(112)
Nepaisant to, Komisija turi įvertinti, ar bendrovių PDP ir „Aerodrom Ljubljana“ sprendimai dėl investicijų buvo ekonomiškai racionalūs, t. y. kad apdairus rinkos ekonomikos sąlygomis veikiantis subjektas panašiomis aplinkybėmis būtų veikęs taip pat. Šiuo atžvilgiu Komisija pirmiausia pažymi, kad bendra bendrovės „Aerodrom Ljubljana“ ir PDP sumokėta kaina, t. y. 14,7 mln. EUR, atitinka AAT vertinimo ataskaitoje nustatytą verčių intervalą. Tačiau Komisija išreiškė abejonių dėl vertinimo ataskaitos, tvirtindama, kad ataskaitoje turėjo būti nustatyta AAT (tuo metu - bendrovės „Adria“ techninės priežiūros padalinys, žinomas kaip SVL), kaip savarankiško subjekto, vertė, neatsižvelgiant į grupės vidaus sąveiką. Komisija taip pat pažymėjo, kad nuo to momento, kai AAT/SVL buvo įvertinta ([…]), iki AAT pardavimo (2010 m. lapkričio mėn.-2011 m. kovo mėn.), praėjo daug laiko.
(113)
Komisija pirmiausia turi pažymėti, kad vertinimo ataskaitą parengė nepriklausomas ekspertas (KPMG), ir nėra jokio pagrindo manyti, kad ekspertas savo užduoties neatliko visiškai nepriklausomai. Kalbant apie laiko tarpą nuo akcijų vertinimo momento iki jų pardavimo, Slovėnija paaiškino, kad vertinimo ataskaita buvo parengta remiantis bendrovės „Adria“ finansine būkle 2009 m. gruodžio 31 d., t. y. naujausiais išorės audito patvirtintais duomenimis. Komisija pažymi, kad 5 priemonė pirmą kartą įgyvendinta 2010 m. lapkričio mėn., t. y. praėjus mažiau nei metams nuo AAT vertinimo dienos, kaip nurodyta vertinimo ataskaitoje. Be to, nors AAT vertinimo ataskaitoje atsižvelgiama į neigiamas bendrovės „Adria“ prognozes, joje išsamiai įvertintas techninės priežiūros, remonto ir kapitalinio remonto paslaugų veiklos segmentas ir padaryta išvada, kad neigiamos bendrovės tendencijos netaikomos AAT, o AAT yra pelningas padalinys. Be to, išsamiai išnagrinėjus vertinimo ataskaitą matyti, kad AAT/SVL buvo vertinama kaip atskiras verslo padalinys, faktiškai neatsižvelgiant į galimą sąveiką su bendrove „Adria“. Šiuo atžvilgiu pasirodo, kad vertinimo ataskaita buvo parengta tuo metu, kai buvo žinoma, jog AAT pradės teikti techninės priežiūros, remonto ir kapitalinio remonto paslaugas kitiems išorės klientams, būtent bendrovei „Spanair“, kuri ilgainiui pakeis bendrovę „Adria“ kaip pagrindinį AAT klientą. Remiantis tuo, kas išdėstyta pirmiau, atsižvelgiant į tai, kad ataskaitoje pateikti naujausi turimi audito patvirtinti AAT finansiniai duomenys, ataskaitą parengė nepriklausomas ekspertas ir ji patikimai paremta visais svarbiais verslo aspektais, jos naudojimas kaip atitinkamos priemonės atskaitos taškas yra priimtinas. Galiausiai, nors tiesa, kad krizė dar nebuvo pasibaigusi, atrodo, kad Slovėnijos ekonomika labiausiai nukentėjo 2009 m. Iš tikrųjų, 2010 m. lapkričio mėn., kai PDP ir „Aerodrom Ljubljana“ nusprendė pirkti AAT, Slovėnijos BVP augimo prognozės 2010 m., 2011 m. ir 2012 m. vėl buvo teigiamos (atitinkamai 1,1 %, 1,9 % ir 2,6 %) (43). Šiomis aplinkybėmis privatus investuotojas nebūtinai būtų atlikęs naują vertinimą, nes jis galėtų manyti, kad 2009 m. duomenimis pagrįstoje vertinimo ataskaitoje pateikta tiksli verslo apžvalga.
(114)
Dar svarbiau, Slovėnija pateikė įrodymų, patvirtinančių, kad tuo metu, kai buvo įgyvendinta 5 priemonė, AAT buvo pelninga, neturėjo pradelstų skolų, o jos skolos tvarkymas galėjo būti padengtas iš pelno. Be to, Slovėnija pateikė AAT prognozes iki 2014 m., pagal kurias 2010 m. AAT gaus […] EUR pelno atskaičius mokesčius ir toliau dirbs pelningai, o 2014 m. jos pelnas sieks maždaug […] EUR. Pasirodo, kad PDP ir „Aerodrom Ljubljana“ priimant sprendimus dėl investicijų šios prognozės joms buvo prieinamos.
(115)
Slovėnija taip pat pateikė įrodymų, kad bendrovės „Aerodrom Ljubljana“ sprendimą investuoti į AAT priėmė remdamasi ekonominiais sumetimais. 2010 m. rugpjūčio ir rugsėjo mėn.„Aerodrom Ljubljana“ valdyba ir stebėtojų taryba įvertino AAT akcijų įsigijimo galimybę.„Aerodrom Ljubljana“ įvertino dalies bendrovės „Adria“ neįvykdytų įsipareigojimų sureguliavimo naudą atsižvelgiant į operacijos sąlygas, kurios apėmė fiksuotą 8 % AAT privilegijuotųjų akcijų grąžą, […]. Nors pagal kitą vertinimą nurodyta mažesnė akcijų kaina, bendrovės „Aerodrom Ljubljana“ stebėtojų taryba padarė išvadą, kad didesnė akcijų kaina pateisinama konvertavimo sąlygomis ([…]).
(116)
Kalbant apie antrąjį AAT pardavimo etapą, iš 2011 m. sausio 21 d. bendrovės „Aerodrom Ljubljana“ stebėtojų tarybos posėdžio protokolo matyti, kad buvo aptarti skirtingų akcijų kainų ir bendrovės „Aerodrom Ljubljana“ pasirinkimo parduoti sandorio nutraukimo privalumai ir trūkumai. Visų pirma, pasirinkimo parduoti sandorio buvo atsisakyta 2011 m. pradžioje įsigyjant paprastąsias akcijas, tačiau bendrovės „Aerodrom Ljubljana“ stebėtojų taryba vis tiek padarė išvadą, kad tai buvo ekonomiškai racionalu, nes mainais už pasirinkimo parduoti sandorio atsisakymą bendrovei „Aerodrom Ljubljana“ pavyko pasiekti vienodą bendrą AAT valdymą, nors ji ir turi mažiau akcijų negu PDP. Be to, stebėtojų taryba pažymėjo, kad AAT pirkimas turės teigiamos įtakos bendrovei „Aerodrom Ljubljana“: bendrovei „Adria“ nutraukus veiklą, apskaičiuotos oro uosto pajamos 2011 m. būtų sumažėjusios […] %.
(117)
Slovėnija taip pat pateikė įrodymų, kad PDP vadovybė sprendimą įsigyti AAT privilegijuotųjų akcijų ir paprastųjų akcijų priėmė dėl ekonomiškai racionalių priežasčių. Iš tikrųjų, iš PDP vadovybės posėdžių protokolų matyti, kad ji pati atliko AAT vertinimą, pagal kurį nurodyta kaina buvo […]-[…] EUR, o tai atitinka 34 konstatuojamojoje dalyje nurodytos vertinimo ataskaitos intervalą. Nors PDP investicijų vidinė grąžos norma siektų […] %, PDP pavyko su AAT susitarti dėl geresnių sąlygų, įskaitant fiksuotus 8 % dividendus.
(118)
Todėl Komisija daro išvadą, kad dėl PDP ir „Aerodrom Ljubljana“ sprendimų dalyvauti įgyvendinant 5 priemonę bendrovei „Adria“ nebuvo suteiktas nepagrįstas pranašumas, nes abu investuotojai elgėsi kaip apdairūs rinkos dalyviai ir sprendimus dėl investicijų priėmė dėl ekonomiškai pagrįstų priežasčių. Todėl nereikia vertinti, ar būtų įvykdytos kitos kartu taikomos SESV 107 straipsnio 1 dalyje nustatytos sąlygos.
7.3. Išvada dėl pagalbos buvimo
(119)
Viena vertus, dėl pirmiau nurodytų priežasčių Komisija daro išvadą, kad 1, 2, 3 ir 5 priemonės nebuvo valstybės pagalba bendrovei „Adria“.
(120)
Kita vertus, kaip paaiškinta 7.2.3 skirsnyje, Komisija mano, kad 4 priemonė buvo valstybės pagalba, todėl vertins jos teisėtumą ir suderinamumą su vidaus rinka.
7.4. Pagalbos teisėtumas. 4 priemonė
(121)
SESV 108 straipsnio 3 dalyje nustatyta, kad valstybė narė pagalbos priemonės neįgyvendina tol, kol Komisija nepriima sprendimo, kuriuo leidžiama įgyvendinti šią priemonę. Komisija pažymi, kad Slovėnija dalyvavo 2011 m. didinant kapitalą (4 priemonė) prieš tai apie tą priemonę nepranešusi Komisijai, kad ši ją patvirtintų. Komisija apgailestauja, kad Slovėnija nesilaikė įsipareigojimo nesiimti veiksmų ir taip pažeidė SESV 108 straipsnio 3 dalyje nustatytą įsipareigojimą.
7.5. Pagalbos suderinamumas. 4 priemonė
(122)
Slovėnija mano, kad tuo atveju, jei Komisija nustatytų, kad 4 priemonė yra valstybės pagalba, ta priemonė būtų suderinama su vidaus rinka remiantis SESV 107 straipsnio 3 dalies c punktu, visų pirma kaip restruktūrizavimo pagalba pagal Sanavimo ir restruktūrizavimo gaires.
(123)
SESV 107 straipsnio 3 dalies c punkte nustatyta, kad gali būti leidžiama teikti pagalbą, jei ji skirta tam tikrų ekonomikos sričių plėtrai skatinti ir jei ši pagalba netrikdo prekybos sąlygų taip, kad tai prieštarautų bendrajam interesui. Kaip nurodyta sprendime pradėti procedūrą, Komisija mano, kad 4 priemonės suderinamumas gali būti vertinamas tik pagal SESV 107 straipsnio 3 dalies c punktą, visų pirma pagal Sanavimo ir restruktūrizavimo gairių nuostatas dėl restruktūrizavimo pagalbos.
7.5.1. Tinkamumas
(124)
Pagal Sanavimo ir restruktūrizavimo gairių 33 punktą restruktūrizavimo pagalbą gali gauti tik sunkumų patiriančios įmonės, kaip apibrėžta Sanavimo ir restruktūrizavimo gairių 9-13 punktuose. Šiuo atžvilgiu Komisija jau padarė išvadą, kad 2011 m., t. y. tuo metu, kai buvo suteikta 4 priemonė, bendrovė „Adria“ buvo sunkumų patirianti įmonė (žr. 66 konstatuojamąją dalį).
(125)
Sanavimo ir restruktūrizavimo gairių 12 punkte nustatyta, kad naujai įsteigta įmonė negali gauti sanavimo ar restruktūrizavimo pagalbos net jei jos pradinė finansinė padėtis yra netvirta. Apskritai, įmonė laikoma naujai įsteigta trejus pirmuosius veiklos metus konkrečioje veiklos srityje. Bendrovė „Adria“ įsteigta 1961 m., todėl negali būti laikoma naujai įsteigta įmone. Be to, bendrovė „Adria“ nepriklauso verslo grupei pagal Sanavimo ir restruktūrizavimo gairių 13 punktą.
(126)
Todėl Komisija daro išvadą, kad bendrovė „Adria“ gali gauti restruktūrizavimo pagalbą.
7.5.2. Ilgalaikio gyvybingumo atkūrimas
(127)
Pagal Sanavimo ir restruktūrizavimo gairių 34 punktą restruktūrizavimo pagalba turi būti teikiama su sąlyga, kad bus įgyvendintas restruktūrizavimo planas, kurį visais individualios pagalbos atvejais turi patvirtinti Komisija. 35 punkte paaiškinama, kad įgyvendinant restruktūrizavimo planą, kuris turi būti sudaromas kuo trumpesniam laikotarpiui, ilgalaikis įmonės gyvybingumas turi būti atkurtas per pagrįstą laikotarpį ir remiantis realiomis prielaidomis dėl būsimų veiklos sąlygų.
(128)
Pagal Sanavimo ir restruktūrizavimo gairių 36 punktą plane turi būti aprašytos aplinkybės, dėl kurių bendrovė patyrė sunkumų, ir atsižvelgiama į esamą padėtį bei ateities perspektyvas rinkoje pagal geriausio atvejo, blogiausio atvejo ir pagrindinį scenarijus.
(129)
Planas turi padėti pasiekti tokį pelningumą, kad, pasibaigus restruktūrizavimui, bendrovė galėtų padengti visas išlaidas, įskaitant nusidėvėjimą ir finansinius mokesčius. Tikėtina kapitalo grąža turi būti pakankamai didelė, kad restruktūrizuota įmonė galėtų savarankiškai konkuruoti rinkoje (Sanavimo ir restruktūrizavimo gairių 37 punktas).
(130)
Kaip nurodyta sprendime pradėti procedūrą, Komisija abejojo, ar restruktūrizavimo planas yra pakankamai patikimas siekiant atkurti ilgalaikį bendrovės „Adria“ gyvybingumą, nes kai kurios jo prognozės, atrodo, pagrįstos kiekybiškai neįvertintomis, neapibrėžtomis ar neaiškiomis prielaidomis. Be to, Komisija abejojo, ar bendrovė atkurtų gyvybingumą iki 2013 m. pabaigos, kaip nurodyta pradiniame restruktūrizavimo plane.
(131)
Vykstant oficialiai tyrimo procedūrai Slovėnija pateikė keletą restruktūrizavimo plano pakeitimų. Remiantis atnaujintu planu, bendrovė „Adria“ atkurs gyvybingumą 2014 m. arba 2015 m. Taigi restruktūrizavimo laikotarpio trukmė - ne daugiau kaip 5 metai, atsižvelgiant į ankstesnę bylų praktiką keleivių vežimo oro transportu sektoriuje (44). Be to, Komisija pažymi, kad dabartinėmis ekonomikos sąlygomis, visų pirma oro transporto sektoriuje, siekiant užtikrinti ilgalaikį gyvybingumą kaip tvirtą būsimo augimo pagrindą, o ne tik trumpalaikį pelningumą, būtina stabilizuoti veiklos ir paslaugų efektyvumą, o tam paprastai reikia kelerių metų.
(132)
Restruktūrizavimo plane pabrėžiama, kad pagrindinis bendrovės „Adria“ restruktūrizavimo proceso tikslas - ilgalaikis gyvybingumas, o pirmiausia siekiama priimti aiškią strategiją ir nustatyti orientavimąsi į rinką numatant keletą pagrindinių tikslų: didesnis finansinis pajėgumas ir jokių nuostolių nuo 2013 m., sudėtingumo sąnaudų mažinimas ir aiški, konkurencinga ir tvari unikali pasiūla (angl. unique selling proposition). Remiantis planu, pasiekusi šiuos tikslus bendrovė […].
(133)
Restruktūrizavimo plane taip pat aprašomos aplinkybės, dėl kurių bendrovė „Adria“ patyrė sunkumų: juos daugiausia lėmė pasaulio finansų krizė, maža pirminė bendrovės „Adria“ rinka (Slovėnija ir kaimyninės šalys), mažas orlaivių parko pajėgumas (daugiausia CRJ200 orlaiviai), […].
(134)
Be to, restruktūrizavimo plane numatyti geriausio atvejo, blogiausio atvejo ir pagrindinis scenarijai, taip pat pateikiama rizikos, galinčios turėti įtakos bendrovės „Adria“ restruktūrizavimui (pvz., kuro kainos pokyčiai, rizika dėl valiutos kurso pokyčių ar galima rizika, susijusi su orlaivių parku), analizė. Visais atvejais tikimasi, kad iki restruktūrizavimo laikotarpio pabaigos bendrovė „Adria“ atkurs gyvybingumą. Pagal pagrindinį scenarijų numatoma, kad bendrovės „Adria“ grynojo pelno marža sieks […] % 2014 m. ir […] % 2015 m., skolos ir nuosavo kapitalo santykis bus […] 2014 m. ir […] 2015 m., o nuosavo kapitalo grąža bus […] % 2014 m. ir […] % 2015 m. Pagal blogiausio atvejo scenarijų grynojo pelno marža sumažėtų iki […] % 2014 m. ir […] % 2015 m., skolos ir nuosavo kapitalo santykis padidėtų iki […] 2014 m. ir […] 2015 m., o nuosavo kapitalo grąža būtų […] % 2014 m. ir […] % 2015 m.
(135)
Planas visų pirma skirtas restruktūrizuoti ir sumažinti bendrovės „Adria“ tinklą, kuris dėl perteklinio orlaivių parko, skraidančiojo personalo ir kitų darbuotojų pajėgumo buvo nuostolingas. Tuo tikslu restruktūrizavimo plane numatyta gerokai sumažinti maršrutų ir skrydžių skaičių, taip pat numatytas mažesnis ir efektyviau kurą naudojančių orlaivių parkas, kurį iki 2015 m. ([…]) sudarys […] orlaivių, daugiausia […].
(136)
Restruktūrizavimo plane numatoma panaikinti […] maršrutų ir dar sumažinti skrydžių skaičių. Reguliariųjų maršrutų skaičius taip pat gerokai sumažėtų ir 2015 m. siektų […]. Iš viso restruktūrizavimo laikotarpiu bendrovė „Adria“ savo pajėgumus pagal ASK (45) sumažins [11-14] %.
(137)
Plane numatytos restruktūrizavimo priemonės, susijusios su sąnaudų mažinimu (pvz., […] ir t. t.) ir pajamų didinimu (pvz., […] ir t. t.), yra papildomas žingsnis tinkama linkme siekiant ilgalaikio gyvybingumo. Be to, papildomomis restruktūrizavimo priemonėmis (žr. 31 konstatuojamąją dalį) numatoma padidinti pajamas ir sumažinti sąnaudas, o teigiamas poveikis iš viso sudarys […] EUR 2014 m. ir […] EUR 2015 m.; tai padės bendrovei „Adria“ atkurti gyvybingumą. Todėl Komisija laikosi nuomonės, kad sąnaudų mažinimo ir pajamų didinimo iniciatyvos gali užtikrinti, kad bendrovė „Adria“ ilgalaikį gyvybingumą atkurtų iki 2015 m.
(138)
Be to, iš Slovėnijos pateiktų įrodymų matyti, kad šiuo metu bendrovė „Adria“ eina teisingu keliu siekdama restruktūrizavimo plane nustatytų tikslų, o tai papildomas plano patikimumo rodiklis.
(139)
Kalbant apie gyvybingumo atkūrimą, remdamasi Slovėnijos pateiktais restruktūrizavimo plano pakeitimais Komisija daro išvadą, kad skirtingų restruktūrizavimo priemonių poveikis yra tinkamai kiekybiškai įvertintas, o atitinkamas gyvybingumas numatytas pagal visus scenarijus visą restruktūrizavimo laikotarpį iki 2014 m. ir 2015 m. Todėl, atsižvelgdama į įgyvendinamas svarbias restruktūrizavimo priemones ir į iki šiol padarytą pažangą, Komisija mano, kad restruktūrizavimo planas leis bendrovei „Adria“ per pagrįstą laikotarpį atkurti savo ilgalaikį gyvybingumą.
7.5.3. Nederamo konkurencijos iškraipymo vengimas (kompensacinės priemonės)
(140)
Pagal Sanavimo ir restruktūrizavimo gairių 38 punktą, siekiant užtikrinti, kad neigiamas poveikis prekybos sąlygoms būtų kuo labiau sumažintas, būtina imtis kompensacinių priemonių. Tokias priemones gali sudaryti turto pardavimas, pajėgumų ar rinkos dalies mažinimas ir kliūčių patekti į atitinkamas rinkas mažinimas (Sanavimo ir restruktūrizavimo gairių 39 punktas).
(141)
Šiuo atžvilgiu nuostolingos veiklos nutraukimas, kas, siekiant atkurti gyvybingumą, bet kokiu atveju būtų būtina, kompensacinių priemonių vertinimo tikslais nebus laikomas pajėgumų ar rinkos dalies sumažinimu (Sanavimo ir restruktūrizavimo gairių 40 punktas).
(142)
Slovėnija siūlo toliau nurodytas bendrovei „Adria“ taikomas kompensacines priemones: a) […] reguliariųjų maršrutų, b) laiko tarpsnių atsisakymą keliuose oro uostuose, įskaitant koordinuojamus oro uostus, c) orlaivių parko mažinimą, d) AAT pardavimą.
(143)
Slovėnija pateikė įrodymų, patvirtinančių, kad įgyvendinant restruktūrizavimo planą panaikinti maršrutai buvo pelningi atsižvelgiant į C1 išlaidas padengiančių pajamų sumą, remiantis Komisijos ankstesnių bylų praktika (46). Iš tikrųjų, apskaičiuojant C1 išlaidas padengiančių pajamų sumą atsižvelgiama į skrydžio, keleivio ir paskirstymo sąnaudas (t. y. kintamąsias sąnaudas), priskiriamas kiekvienam atskiram maršrutui. Todėl visų maršrutų, kurių C1 išlaidas padengiančių pajamų suma yra teigiama, atveju gaunama pakankamai pajamų ne tik maršruto kintamosioms sąnaudoms, bet ir bendrovės nustatytosioms išlaidoms padengti. Komisijos nuomone, C1 išlaidas padengiančių pajamų suma, atrodo, yra tinkamas rodiklis įvertinti, ar tam tikras maršrutas prisideda prie oro transporto bendrovės pelningumo.
(144)
Kalbant apie pajėgumus, restruktūrizavimo plane nurodyta, kad bendri bendrovės pajėgumai 2011 m. buvo […] ASK, o restruktūrizavimo laikotarpio pabaigoje 2015 m. bendrovės „Adria“ pajėgumai turėtų būti apie […] ASK, t. y. pajėgumai bus sumažinti maždaug [11-14] %. Neįtraukiant maršrutų, kurių C1 išlaidas padengiančių pajamų suma yra neigiama, šis rodiklis sumažėja iki [6-8] %.
(145)
Komisija taip pat pažymi, kad dėl maršrutų tinklo pakeitimų bendrovė „Adria“ atsisakė laiko tarpsnių keliuose oro uostuose, kai kurie iš jų yra koordinuojami (47) oro uostai, pvz., Dublino ir Kopenhagos. Šie laiko tarpsniai sudaro sąlygas konkuruojančioms oro transporto bendrovėms vykdyti skrydžius tam tikrais maršrutais ir padidinti savo pajėgumus.
(146)
Galiausiai, kalbant apie orlaivių parko mažinimą, Komisija pažymi, kad bendrovė „Adria“ sumažino savo orlaivių parką nuo […] orlaivių 2011 m. iki […] orlaivių, ir, remiantis restruktūrizavimo planu, šis skaičius turėtų išlikti nepakitęs iki restruktūrizavimo laikotarpio pabaigos 2015 m. Kalbant apie AAT pardavimą, Komisija mano, kad kaip kompensacinė priemonė ši priemonė yra priimtina, visų prima atsižvelgiant į (118) konstatuojamojoje dalyje padarytą išvadą, kad ta priemonė nėra valstybės pagalba.
(147)
Vertindama, ar kompensacinės priemonės yra tinkamos, Komisija atsižvelgs į rinkos struktūrą ir į konkurencijos sąlygas, taip siekdama užtikrinti, kad dėl tokios priemonės nepablogėtų rinkos struktūra (Sanavimo ir restruktūrizavimo gairių 39 punktas). Kompensacinės priemonės turi būti proporcingos pagalbos konkurenciją iškreipiančiam poveikiui ir ypač įmonės dydžiui bei santykinei jos svarbai rinkoje ar rinkose. Mažinimo lygis turi būti nustatytas kiekvienu konkrečiu atveju (Sanavimo ir restruktūrizavimo gairių 40 punktas).
(148)
Komisija pirmiausia pažymi, kad bendrovės „Adria“ rinkos dalis sudaro tik 0,15 % (t. y. 1,17 mln. keleivių 2011 m.) visų Sąjungos oro transporto bendrovių pajėgumų ir pervežamo keleivių skaičiaus. Tolesnis tokio mažo vežėjo, kaip „Adria“, orlaivių parko ir pajėgumų mažinimas galėtų turėti neigiamą poveikį bendrovės gyvybingumui, o konkuruojančioms bendrovėms nebūtų suteikta jokių reikšmingų rinkos galimybių.
(149)
Kalbant apie svarbiausią kompensacinių priemonių dalį, t. y. pajėgumų mažinimą, Komisija mano, kad maždaug [6-8] % pelningų maršrutų sumažinimas nuo 2011 m. iki 2015 m. yra pakankamas, visų pirma palyginti su kitų oro transporto bendrovių restruktūrizavimo bylomis (48). Šis pelningų maršrutų pajėgumų sumažinimas yra didesnis nei byloje Air Malta. Be to, [11-14] % bendras pajėgumų sumažinimas panašus į 15 % sumažinimą, kuriam pritarta byloje Austrian Airlines (49).
(150)
Galiausiai Komisija pažymi, kad Slovėnija yra remiama vietovė regioninės investicinės pagalbos tikslais pagal SESV 107 straipsnio 3 dalies a punktą (50). Pagal Sanavimo ir restruktūrizavimo gairių 56 punktą „leidimo suteikti pagalbą sąlygos remiamose vietovėse gali būti ne tokios griežtos kompensacinių priemonių įgyvendinimo ir pagalbos gavėjo indėlio dydžio atžvilgiu. Tais atvejais, kai pajėgumų ar dalyvavimo rinkoje sumažinimas atrodo tinkamiausia priemone siekiant išvengti nederamo konkurencijos iškraipymo, remiamose vietovėse būtinas sumažinimas bus mažesnis nei neremiamose vietovėse, jei tai pateisinama regioninės plėtros poreikiais.“
(151)
Atsižvelgdama į šias aplinkybes Komisija mano, kad Slovėnijos pasiūlytos kompensacinės priemonės pagal Sanavimo ir restruktūrizavimo gaires yra pakankamos ir proporcingos siekiant užtikrinti, kad neigiamas poveikis prekybos sąlygoms dėl bendrovei „Adria“ teikiamos restruktūrizavimo pagalbos būtų kuo labiau sumažintas.
7.5.4. Mažiausia pagalba (nuosavas įnašas)
(152)
Pagal Sanavimo ir restruktūrizavimo gairių 43 punktą, siekiant apriboti pagalbą iki mažiausios reikalingos sumos būtinoms restruktūrizavimo išlaidoms padengti, būtina, kad pagalbos gavėjas nuosavais ištekliais svariai prisidėtų prie restruktūrizavimo plano įgyvendinimo. Tai gali apimti turto, kuris nėra būtinas įmonės išlikimui, pardavimą arba rinkos sąlygomis gaunamą išorės finansavimą.
(153)
Nuosavas įnašas turi būti tikras, t. y. faktinis, neįtraukiant viso būsimo pelno, pvz., pinigų srautų (Sanavimo ir restruktūrizavimo gairių 43 punktas). Žinoma, nuosavas įnašas negali apimti jokios tolesnės valstybės pagalbos. Didelių įmonių atveju Komisija įnašą paprastai laiko tinkamu, kai jo suma sudaro bent 50 % restruktūrizavimo išlaidų. Tačiau išskirtinėmis aplinkybėms ir ypatingų sunkumų atveju Komisija gali sutikti su mažesniu įnašu (Sanavimo ir restruktūrizavimo gairių 44 punktas)
(154)
Atsižvelgiant į visas restruktūrizavimo išlaidas, kurios sudaro […] EUR, siūlomą bendrovės „Adria“ nuosavą įnašą sudaro […] EUR, t. y. maždaug [50-54] % visų restruktūrizavimo išlaidų. Remiantis restruktūrizavimo planu, nuosavas įnašas suskirstomas taip:
a)
[…];
b)
visa AAT pardavimo suma (t. y. 14,7 mln. EUR);
c)
visa bankų pagal 4 priemonę atlikto skolos konvertavimo į nuosavybės vertybinius popierius suma (19,7 mln. EUR).
(155)
Dėl (154) konstatuojamosios dalies a) punkto Komisija mano, kad kaip nuosavas įnašas šios priemonės yra priimtinos ir atrodo pagrįstos. Didžioji turto dalis faktiškai parduota, todėl pardavimo pajamas neabejotinai galima laikyti nuosavu įnašu. Be to, Slovėnija pateikė įrodymų, kad šiuo metu vyksta likusios turto dalies pardavimo procesas, o to turto vertė nustatyta remiantis išorės vertinimais, įskaitant AVAC vertinimą orlaivių atveju (žr. 97 konstatuojamąją dalį).
(156)
Kalbant apie 154 konstatuojamosios dalies b) punktą, kadangi 118 konstatuojamojoje dalyje Komisija padarė išvadą, kad 5 priemonė nėra valstybės pagalba, galima pagrįstai manyti, kad AAT pardavimo pajamos turėtų būti laikomos nuosavo įnašo dalimi.
(157)
Galiausiai dėl (154) konstatuojamosios dalies c) punkte nurodyto skolos konvertavimo į nuosavybės vertybinius popierius Slovėnija mano, kad visa bankų pagal 4 priemonę atlikto skolos konvertavimo į nuosavybės vertybinius popierius suma turėtų būti laikoma nuosavu įnašu. Šiuo atveju Komisija laikosi nuomonės, kad neužtikrintos skolos konvertavimas paprastai nerodytų rinkos pasitikėjimo bendrove, nes užtikrinimo priemonių neturintys kreditoriai neprisiima naujos rizikos, susijusios su restruktūrizavimo plano įgyvendinimu. Tačiau bendrovės „Adria“ atveju Slovėnija įrodė, kad didžioji skolos, konvertuotos į nuosavybės vertybinius popierius, dalis, t. y. [10-20] mln. EUR iš visos 19,7 mln. EUR sumos, buvo visiškai užtikrinta (žr. 97 konstatuojamąją dalį). Taigi tuo atveju, jei bendrovė „Adria“ būtų buvusi likviduota, bankai būtų galėję susigrąžinti visiškai užtikrintą sumą. Tai reiškia, kad bankai atsisakė visiškai užtikrinto reikalavimo, kurį jie būtų galėję visiškai susigrąžinti, ir mainais gavo vienodos vertės bendrovės „Adria“ nuosavybės. Taigi bankai, konvertuodami skolą į nuosavybės vertybinius popierius, prisiėmė naują riziką už mažiausiai [10-20] mln. EUR, nes jie nėra tikri, ar jų investicija į „Adria“ bus pelninga.
(158)
Tuo remdamasi Komisija mano, kad visiškai užtikrintų paskolų konvertavimas į nuosavybės vertybinius popierius, t. y. [10-20] mln. EUR, yra priimtinas kaip nuosavas įnašas.
(159)
Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta pirmiau, bendrovės „Adria“ nuosavo įnašo dydis sudarytų […] EUR arba [46-48] % restruktūrizavimo išlaidų. Didelės įmonės, kaip „Adria“, atveju nuosavo įnašo dydis paprastai turėtų būti 50 %. Tačiau pagal Sanavimo ir restruktūrizavimo gairių 56 punktą Komisija remiamose vietovėse gali taikyti ne tokius griežtus reikalavimus dėl nuosavo įnašo dydžio; tai pasakytina apie Slovėniją tuo metu, kai priemonės buvo suteiktos (žr. 150 konstatuojamąją dalį). Ankstesnėse bylose, pvz., Air Malta, Komisija sutiko, kad nuosavas įnašas būtų apytikriai 45 %.
(160)
Todėl Komisija mano, kad Sanavimo ir restruktūrizavimo gairių 43 punkto reikalavimai yra įvykdyti.
7.5.5. Principas „pirmą ir paskutinį kartą“
(161)
Galiausiai, pagalba turi būti teikiama laikantis Sanavimo ir restruktūrizavimo gairių 72 punkto, kuriame numatyta, kad per pastaruosius dešimt metų sanavimo ir restruktūrizavimo pagalbą gavusiai bendrovei tokia pagalba negali būti teikiama (principas „pirmą ir paskutinį kartą“).
(162)
Kadangi 1, 2, 3 ir 5 priemonės nėra valstybės pagalba, o bendrovei „Adria“ per pastaruosius dešimt metų jokios sanavimo ar restruktūrizavimo pagalbos nėra gavusi, Komisija daro išvadą, kad 4 priemonės atveju laikomasi principo „pirmą ir paskutinį kartą“.
7.6. Išvada dėl 4 priemonės
(163)
Atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta pirmiau, Komisija konstatuoja, kad Slovėnija, pažeisdama Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 108 straipsnio 3 dalį, 2011 m. bendrovei „Adria“ neteisėtai skyrė kapitalo injekciją. Tačiau Komisija mano, kad ta priemonė ir restruktūrizavimo planas atitinka Sanavimo ir restruktūrizavimo gairių reikalavimus. Taigi Komisija mano, kad pagalba yra suderinama su vidaus rinka.
PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
1 straipsnis
2007 m., 2009 m. ir 2010 m. bendrovės „Adria Airways d.d.“ kapitalo didinimo operacijos, kurias Slovėnijos Respublika įgyvendino bendrovės „Adria Airways d.d.“ naudai, nėra valstybės pagalba pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 107 straipsnio 1 dalį.
2010 m. ir 2011 m. bendrovių PDP ir „Aerodrom Ljubljana d.d.“ įvykdytas bendrovės „Adria Airways Tehnika d.d.“ įsigijimas nėra valstybės pagalba pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 107 straipsnio 1 dalį.
2 straipsnis
2011 m. Slovėnijos Respublikos bendrovei „Adria Airways d.d.“ skirta 50 mln. EUR kapitalo injekcija yra valstybės pagalba pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 107 straipsnio 1 dalį.
Ta pagalba yra suderinama su vidaus rinka pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 107 straipsnio 3 dalies c punktą.
3 straipsnis
Šis sprendimas skirtas Slovėnijos Respublikai.
Priimta Briuselyje 2014 m. liepos 9 d.