РЕГЛАМЕНТ (ЕС) № 513/2013 НА КОМИСИЯТА
от 4 юни 2013 година
за налагане на временно антидъмпингово мито върху вноса на кристални силициеви фотоволтаични модули и ключови компоненти (т.е. елементи и полупроводникови пластини) с произход или изпратени от Китайската народна република и за изменение на Регламент (ЕС) № 182/2013 за въвеждане на регистрационен режим за вноса на тези стоки с произход или изпратени от Китайската народна република
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. за защита срещу дъмпингов внос от страни, които не са членки на Европейската общност (1) („основния регламент“), и по-специално член 7 и член 14, параграф 5 от него,
след консултация с консултативния комитет,
като има предвид, че:
A. ПРОЦЕДУРА
1. Започване на процедура
(1)
На 6 септември 2012 г. Европейската комисия („Комисията“) уведоми чрез известие, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (2) („известието за започване на процедурата“), за откриването на антидъмпингова процедура във връзка с вноса в Европейския съюз (Съюза) на кристални силициеви фотоволтаични модули и ключови компоненти (т.е. клетки и подложки) с произход от Китайската народна република („КНР“ или „съответната държава“).
(2)
Разследването беше започнато вследствие на жалба, подадена на 25 юли 2012 г. от EU ProSun („жалбоподателя“) от името на производители, които представляват повече от 25 % от общото производство на Съюза на кристални силициеви фотоволтаични (ФВ) модули и ключови компоненти. Жалбата съдържаше prima facie доказателства за дъмпинг на посочения продукт и за произтичаща от него съществена вреда, които бяха сметнати за достатъчно основание за започване на разследване.
2. Регистрационен режим
(3)
Вследствие на искане от страна на жалбоподателя, подкрепено с необходимите доказателства, на 1 март 2013 г. Комисията прие Регламент (ЕС) № 182/2013 (3) за въвеждане на регистрационен режим за вноса на кристални силициеви ФВ модули и ключови компоненти (т.е. елементи и полупроводникови пластини) с произход или изпратени от Китайската народна република, като режимът беше въведен от 6 март 2013 г.
3. Засегнати от процедурата страни
(4)
Комисията официално уведоми за започването на разследването жалбоподателя, другите известни производители от Съюза, известните производители износители, органите на КНР и известните вносители. Комисията уведоми също така производителите в Съединените американски щати, тъй като САЩ бяха разглеждани като възможна държава аналог.
(5)
На заинтересованите страни беше предоставена възможността да изложат становищата си в писмен вид и да поискат да бъдат изслушани в срока, посочен в известието за започване на процедурата. На всички заинтересовани страни, които поискаха да бъдат изслушани и приведоха състоятелни аргументи в подкрепа на искането си, беше предоставена такава възможност.
(6)
С оглед на големия брой производители износители в съответната държава, несвързани вносители и производители от Съюза с отношение към разследването, и за да може да приключи разследването в рамките на определените срокове, Комисията обяви в известието за започване на процедурата, че е решила да ограничи производителите износители в съответната държава, несвързаните вносители и производителите от Съюза, които ще бъдат включени в разследването, до приемлив брой, като подбере извадка в съответствие с член 17 от основния регламент (този процес се нарича също „изготвяне на извадка“).
а) Изготвяне на извадка от производители от Съюза
(7)
В известието за започване на процедурата Комисията обяви, че е подбрала временна извадка от производители от Съюза. Всички известни производители от Съюза и известни сдружения на производители бяха информирани за подбора за временната извадка от производители от Съюза. Тя се състоеше от девет производители от Съюза, избрани от около 220 производители от Съюза, за които беше известно преди започването на разследването, че произвеждат сходния продукт (вж. съображение 26 по-долу), избрани въз основа на най-големия представителен обем на производство, като бяха отчетени обемът на продажбите и географското местоположение, за които беше обосновано да се счита, че могат да бъдат разследвани в рамките на наличното време. Беше направено необходимото извадката да включва вертикално интегрирани и неинтегрирани производители от Съюза. Освен това заинтересованите страни бяха приканени да представят становищата си по отношение на временната извадка. Няколко заинтересовани страни изказаха мнения относно временната извадка, а една страна поиска изслушване от страна на служителя по изслушванията.
(8)
Няколко заинтересовани страни изтъкнаха следните възражения във връзка с временната извадка от производители от Съюза:
i)
някои страни изтъкнаха съображението, че информацията, обозначена като „Limited“ и представена относно временната извадка, е била недостатъчна и не им е дала възможност да изразят обосновано мнение за предложената извадка. По-конкретно те изказаха критика, че самоличността на производителите от Съюза е останала поверителна информация, и поискаха да бъдат оповестени държавите членки, където са разположени включените в извадката производители от Съюза, делът на производството на включените в извадката производители от Съюза спрямо общия обем на производството на ФВ модули, елементи и полупроводникови пластини и процентите, които представляват производството и продажбите на включените в извадката дружества (поотделно и като цяло за извадката);
ii)
методът, използван за подбора за извадката, беше оспорен на основание, че той „не разграничава три отделни етапа“, а именно подкрепата за започване на разследването, определянето на промишлеността на Съюза и изготвянето на извадка. Поради това беше изказано мнението, че не е ясно дали промишлеността на Съюза вече е била определена към момента на подбора за извадката, а оттам и дали извадката може да се счита за представителна. Като не е била определена промишлеността на Съюза на етапа на изготвяне на извадката, заинтересованите страни не са могли да проверят дали временната извадка е била представителна и следователно дали на базата на извадката може да се оцени точно състоянието на промишлеността на Съюза през разследвания период, дефиниран в съображение 19 по-долу. Освен това беше изтъкнато, че не е било удачно да се изготвя временна извадка на базата на отговорите на производителите от Съюза, що се отнася до разглеждането на подкрепата за започване на разследването;
iii)
беше изказано мнението, че временната извадка е била подбрана само въз основа на дружествата, които са изразили подкрепата си за настоящото разследване;
iv)
една страна изтъкна, че тъй като във временната извадка са включени вертикално интегрирани дружества, обемът на производството на полупроводникови пластини и елементи може да е отчетен два или три пъти, което поражда съмнения относно цялостната представителност на извадката. За вертикално интегрираните производители беше поискано да се отчита само обемът на производство на модули, а не обемът на производство на елементи и полупроводникови пластини;
v)
същата страна изтъкна, че данните, на чиято база е извършен подборът за извадката, са най-малкото отчасти ненадеждни, което може да се отрази върху представителността на цялата временна извадка;
vi)
една страна представи списък, в който според нея са били включени около 150 други производители от Съюза на сходния продукт, като тази страна изтъкна, че те е трябвало да бъдат взети предвид с оглед на подбора за извадката от производители от Съюза.
(9)
Изтъкнатите от страните аргументи бяха разгледани и срещу тях могат да се отбележат следните съображения:
i)
производителите от Съюза поискаха имената им да не се оповестяват поради заплахата от ответни мерки. Несъмнено имаше реални заплахи да се навреди на бизнеса на производителите от Съюза както в Съюза, така и извън него. Комисията счете тези искания за достатъчно обосновани и те бяха уважени. Ако се оповести местоположението или делът на производството или продажбите на отделните производители от Съюза, включени в извадката, лесно може да се установи самоличността на съответния производител, ето защо възраженията по този въпрос трябваше да бъдат отхвърлени;
ii)
Комисията „е разграничила“ определянето на подкрепата за започване на разследването, определянето на промишлеността на Съюза и подбора за временната извадка, тъй като тези етапи са били независими един от друг и са били взети поотделно решения за всеки един от тях. Не беше доказано до каква степен използването на данни за производството и продажбите, предоставени от производителите от Съюза във връзка с разглеждане на подкрепата за започване на разследването, е оказало отражение върху представителността на извадката. Нещо повече, при започване на процедурата промишлеността на Съюза е била временно определена. За временно установяване на общото производство на Съюза през разследвания период (дефиниран по-долу в съображение 19) беше използвана цялата налична информация относно производителите от Съюза, включително информацията, предоставена в жалбата, и данните, събрани от производителите от Съюза и другите страни преди започване на разследването;
iii)
всички производители от Съюза, които отговориха на въпросите във връзка с подкрепата за започването на разследването, бяха взети предвид при подбора за извадката, независимо дали подкрепяха, възразяваха или не изказаха мнение относно разследването. Поради тази причина възражението беше отхвърлено;
iv)
въпросът за двойното/тройното отчитане беше разгледан при подбора за временната извадка. Оказа се, че ако се изключат производството и продажбите на полупроводникови пластини и елементи на вертикално интегрираните производители от Съюза, няма да се отчете делът на производство на полупроводниковите пластини и елементите, продавани на свободния пазар. Ето защо беше счетено, че изключването на продажбите на полупроводниковите пластини и елементите от общия обем на производството няма непременно да доведе до по-представителна извадка. Освен това представителността на извадката беше установена не само въз основа на обема на производството, но и въз основа на географското местоположение и балансираното представяне на вертикално интегрираните и неинтегрираните производители. Относителната представителност на обема на производството беше изчислена за всеки вид на сходния продукт. На тази база беше счетено, че методологията за подбор за временната извадка е обоснована и ето защо като цяло извадката се счита за представителна за промишлеността на Съюза за разследвания продукт. По тази причина възражението беше отхвърлено;
v)
що се отнася до надеждността на данните, извадката беше подбрана въз основа на информацията, налична към момента на изготвяне на извадката, съгласно член 17, параграф 1 от основния регламент. Относно надеждността на данните, използвани във връзка с подкрепата за започване на разследването, не бяха установени факти, които да доказват, че данните, събрани преди започването, са били със значителни грешки. Ето защо може обосновано да се предположи, че базата, на която е извършен подборът за временната извадка, е достатъчно надеждна. По тази причина възражението беше отхвърлено;
vi)
относно списъка от около 150 други производители от Съюза трябва да се отбележи, че тази информация беше представена след изтичане на срока, определен за заинтересованите страни, за да изразят мнение във връзка с подбора за временната извадка, и за производителите от Съюза, за да заявят интереса си и да поискат да бъдат включени в извадката. Освен това около 30 от производителите от Съюза в списъка са били в действителност известни на Комисията към момента на подбора за извадката. Наред с това всички производители от Съюза, които заявиха интереса си след публикуване на известието за започване на процедурата, бяха разгледани при подбора за извадката. Поради това представителността на извадката не е била засегната. Ето защо това възражение беше отхвърлено.
(10)
След получаване на коментарите съставът на извадката беше преразгледан поради индикациите, че едно от включените в нея дружества няма да съдейства изцяло. За да се запази представителността на извадката, беше избран друг производител от Съюза. Така тази преразгледана извадка се състоеше от десет дружества, избрани въз основа на най-големия представителен обем за всяко ниво на производство, като се взеха предвид обемът на продажбите на пазара на ЕС и географското местоположение, за които можеше обосновано да се предполага, че могат да се разследват в рамките на наличното време. Вследствие на това преразгледаната извадка от производители от Съюза обхващаше (като процент от общото производство на Съюза) между 18 % и 21 % за модулите, между 17 % и 24 % за елементите и между 28 % и 35 % за полупроводниковите пластини и включваше вертикално интегрирани и неинтегрирани производители. Предвид на това, че точният процент би дал възможност за изчисляване на обема на производството на горепосочения друг производител от Съюза и по този начин би могла да се установи самоличността му, не могат да бъдат оповестени точни данни.
б) Изготвяне на извадка от несвързани вносители
(11)
Предвид потенциално големия брой несвързани вносители, в известието за започване на процедурата беше предвидено да се изготви извадка в съответствие с член 17 от основния регламент. За да може Комисията да реши дали е необходима извадка и ако това е така, да извърши подбор за нея, от всички вносители беше поискано да заявят своя интерес пред Комисията и да предоставят, както е посочено в известието за започване на процедурата, основна информация за дейностите си, свързани с разследвания продукт през разследвания период, както е определен в съображение 19 по-долу.
(12)
От около 250 несвързани вносители, посочени от жалбоподателя, с които се свърза Комисията, трийсет и шест страни отговориха на формуляра за извадката, приложен към известието за започване на процедурата: трийсет и пет - за модулите, една страна - за елементите, докато за полупроводниковите пластини нямаше отговори. В съответствие с член 17 от основния регламент подборът за извадката беше извършен така, че да се обхване най-големият представителен обем внос, за който е обосновано да се счита, че може да се разследва в рамките на наличното време. На тази основа Комисията изготви извадка от трима несвързани вносители за модулите и от един за елементите. След получените коментари Комисията реши да включи в извадката още един несвързан вносител за модулите. Това дружество заяви интереса си и изтъкна, че мащабът на дейностите му обосновава включването му в извадката. Представените от това дружество данни бяха отново разгледани и стана ясно, че е допусната техническа грешка по отношение на обема на вноса, съобщен от този вносител. Поради тази причина дружеството беше включено в извадката от несвързани вносители. Освен това две дружества, които бяха първоначално включени в извадката, не отговориха на въпросниците и бяха счетени за несъдействащи при разследването и изключени от извадката от несвързани вносители. Ето защо извадката от несвързани вносители се състоеше от двама вносители (за модулите) и един вносител (за елементите), представляващи около 2-5 % от общия внос от съответната държава. След получаване на отговорите на въпросниците обаче стана ясно, че основната дейност на двама от тримата вносители е била всъщност свързана със слънчеви инсталации, а не с търговия с разглеждания продукт. При разследването се установи, че по-голямата част от вноса на разглеждания продукт в Съюза е извършван чрез дружества, свързани с производители износители в КНР, или чрез дружества за монтаж или разработване на проекти. При тези обстоятелства извадката временно се счете за представителна. В хода на последващото разследване Комисията обаче ще се свърже с още съдействащи несвързани вносители, за да провери дали те могат да се считат за вносители и за да разгледа възможността за увеличение на размера на извадката.
в) Изготвяне на извадка от производители износители
(13)
С оглед на очевидно големия брой производители износители, в известието за започване на процедурата беше предвидено изготвяне на извадка в съответствие с член 17 от основния регламент, за да се определи дъмпингът. За да може Комисията да реши дали е необходима извадка и ако това е така, да извърши подбор за нея, от всички производители износители беше поискано да заявят своя интерес пред Комисията и да предоставят, както е посочено в известието за започване на процедурата, основна информация за дейностите си, свързани с разследвания продукт през разследвания период, както е определен в съображение 19 по-долу. Също така бяха проведени консултации с органите на съответната държава.
(14)
135 китайски производители износители (често групи от няколко дружества) заявиха интереса си при изготвяне на извадката. Съдействащите дружества са осъществили износ, възлизащ на 80 % от общата стойност на китайския износ. Избраната извадка от седем групи дружества се състои от тримата съдействащи производители износители с най-големия обем на износ на модули, двамата съдействащи износители с най-големия обем на износ на елементи и двамата съдействащи износители с най-големия обем на износ на полупроводникови пластини.
г) Отговори на въпросниците и проверки
(15)
Комисията изпрати въпросници на всички включени в извадката китайски производители износители, на включените в извадката производители от Съюза, на включените в извадката несвързани вносители и на оператори нагоре и надолу по веригата и техните сдружения, които заявиха интереса си в сроковете по известието за започване на процедурата. Също така Комисията установи връзка с представително сдружение на потребителите.
(16)
Отговори на въпросниците бяха получени от всички включени в извадката китайски производители износители, от всички включени в извадката производители от Съюза, от трима включени в извадката вносители от Съюза и от двайсет и един оператори нагоре и надолу по веригата, както и от три от техните сдружения.
(17)
Комисията потърси и провери цялата информация, която счете за необходима за временно определяне на дъмпинга, произтичащата от него вреда и интереса на Съюза. Бяха извършени проверки на място в обектите на следните дружества (групи дружества):
а)
производители от Съюза:
-
извършени бяха проверки на място в обектите на десет включени в извадката производители от Съюза;
б)
производители износители в КНР:
-
Changzhou Trina Solar Energy Co Ltd, КНР,
-
Delsolar (Wujiang) Co Ltd, КНР,
-
Jiangxi LDK Solar Hi-Tech Co Ltd, КНР,
-
JingAo Group, КНР,
-
Jinzhou Yangguang Energy, КНР,
-
Wuxi Suntech Power Co Ltd, КНР,
-
Yingli Green Energy Holding Company, КНР;
в)
свързани вносители в Съюза:
-
Yingli Green Energy Greece Sales GmbH, Мюнхен, Германия,
-
LDK Solar Italia S.r.l., San Zenone degli Ezzelini (TV), Италия,
-
Delta Energy Systems S.r.l., Рим, Италия,
-
Sunways AG, Констанц, Германия,
-
JA Solar GmbH, Мюнхен, Германия;
г)
свързани търговци/вносители извън Съюза:
-
Delsolar Co Ltd, Zhunan City, Тайван,
-
JA Solar Hong Kong Ltd, специален административен район Хонконг,
-
Wealthy Rise International Ltd, специален административен район Хонконг,
-
Suntech Power International Ltd, Schaffhausen, Швейцария,
-
Trina Solar (Schweiz) AG, Wallisellen, Швейцария;
д)
невързан вносител в Съюза:
-
IBC AG, Bad Staffelstein, Германия;
е)
оператори нагоре по веригата:
-
Roth & Rau AG, Hohenstein-Ernsthal, Германия,
-
WACKER Chemie AG, Burghausen, Германия;
ж)
оператори надолу по веригата:
-
Juwi Solar GmbH, Worrstadt, Германия,
-
ValSolar SL, Badajoz, Испания;
з)
сдружения:
-
EPIA, Брюксел, Белгия.
(18)
С оглед на необходимостта от определяне на нормална стойност за производителите износители в КНР, в случай че не им бъде предоставено ТДПИ, беше извършена проверка на място в следните дружества, за да се установи нормалната стойност въз основа на данните от Индия като държава аналог:
-
EMMVEE Photovoltaic Power Private Limited, Bengaluru, Индия,
-
Tata Power Solar Systems Limited, Bengaluru, Индия.
4. Разследван период и разглеждан период
(19)
Разследването на дъмпинга и вредата обхвана периода от 1 юли 2011 г. до 30 юни 2012 г. („разследван период“ или съкратено „РП“). Тенденциите, които са от значение за оценка на вредата, бяха разгледани за периода от 2009 г. до края на разследвания период („разглеждан период“).
Б. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
1. Разглеждан продукт
(20)
Разглежданият продукт са кристални силициеви ФВ модули или панели и елементи и полупроводникови пластини от вида, използван в кристални силициеви ФВ модули или панели, с произход или изпратени от Китайската народна република. Елементите и полупроводниковите пластини са с дебелина, непревишаваща 400 μm. Понастоящем този продукт е класиран в кодове по КН ex 3818 00 10, ex 8501 31 00, ex 8501 32 00, ex 8501 33 00, ex 8501 34 00, ex 8501 61 20, ex 8501 61 80, ex 8501 62 00, ex 8501 63 00, ex 8501 64 00 и ex 8541 40 90 („разглежданият продукт“).
(21)
Следните продуктови видове са изключени от обхвата на определението на разглеждания продукт:
-
зарядни устройства с използване на слънчева енергия, състоящи се от по-малко от шест елемента, които са преносими и служат за захранване на устройства с електроенергия или за зареждане на батерии;
-
тънкослойни ФВ продукти;
-
кристални силициеви ФВ продукти, които са трайно вградени в електрически изделия, в случаите, когато електрическите изделия имат функция, различна от производство на електроенергия, и когато тези електрически изделия потребяват електрическата енергия, произведена от вградения ФВ елемент (или елементи) от кристален силиций.
(22)
ФВ модули, елементи и полупроводникови пластини преобразуват слънчевата светлина в електрическа енергия. Преобразуването се извършва от елементи, които поемат светлината и я преобразуват в електрическа енергия чрез кристален силиций.
(23)
Полупроводниковите пластини са първият етап от производствения процес. Те са изработени от кристален силиций и са ключов компонент за производството на елементи.
(24)
Първо кристалният силиций трябва да се стопи, за да се получат слитъци от кристален силиций, които се режат на полупроводникови пластини. Полупроводниковите пластини се подлагат на поредица от високотехнологични обработки, за да се създадат работещи слънчеви елементи, които са вторият етап от производствения процес. Те имат p-n преход, за да събират и предават електрическата енергия, която е произведена от елемента.
(25)
Модулите са третият етап от производствения процес. За да се сглобят модулите, елементите се запояват заедно с телове с правоъгълно сечение или метални ивици, за да се получи поредица от елементи. Те се пресоват между листове. За горната част се използва най-вече стъкло, а за долната част - полимерен опорен лист. Обикновено рамките се изработват, за да е възможно монтирането на място (например на покриви). Модулът може да има преобразувател.
2. Сходен продукт
(26)
При разследването се установи, че разглежданият продукт, продуктът, произвеждан и продаван на вътрешния пазар в Индия (държавата аналог за целите на определянето на нормалната стойност), и продуктът, произвеждан и продаван в Съюза от промишлеността на Съюза, имат еднакви основни физически, химически и технически характеристики и едни и същи основни крайни приложения. Поради това те временно се считат за сходни по смисъла на член 1, параграф 4 от основния регламент.
3. Твърдения относно обхвата на продукта
i) Физически, химически и технически характеристики и крайни приложения
(27)
Няколко заинтересовани страни изтъкнаха, че разследването не може да обхване три продукта с различни физически, химически и технически характеристики и поради това модулите, елементите и полупроводниковите пластини следва да са обект на три отделни разследвания. Освен това те изказаха мнението, че е неясно дали разследването обхваща само един продукт или три отделни продукта и поради това те не са разполагали с пълната възможност да защитят интересите си. Беше поискано също така да се изключат от разследването полупроводниковите пластини, в случай че не се изключат монокристалните полупроводникови пластини (вж. съображения 42-44 по долу).
(28)
Производството на модули, елементи и полупроводникови пластини е един производствен процес с отделни производствени етапи. Модулите, елементите и полупроводниковите пластини заедно определят характеристиките на крайния продукт (т.е. модулите). При разследването се установи, че производството на полупроводникови пластини и елементи е пряко и изключително предназначено за производство на модули; модулите, елементите и полупроводниковите пластини имат еднакви физически, химически и технически характеристики (определени от използваната суровина) и едни и същи основни крайни приложения, т.е. те се продават за вграждане във ФВ слънчеви системи. Характеристиките на модулите са пряко свързани с тези на полупроводниковите пластини и елементите.
(29)
В известието за започване на разследването беше посочено ясно, че модулите, елементите и полупроводниковите пластини са разследваният продукт. Следователно заинтересованите страни са разполагали с пълната възможност да защитят интересите си въз основа на определението на разглеждания продукт. Поради тези съображения твърденията бяха отхвърлени.
ii) Различна номенклатура
(30)
Беше изтъкнато също така, че модулите, елементите и полупроводниковите пластини не могат да се считат за един и същ продукт, тъй като имат няколко различни нива, а именно кодове по КН от осем цифри, подпозиция от шест цифри, позиция от четири цифри от ХС и глави от две цифри, както и че се намират в различни раздели на номенклатурата на ХС. Сам по себе си този аргумент не е релевантен за определяне на обхвата на продукта при антидъмпингово разследване, което се основава на физическите характеристики на разглеждания продукт.
iii) Добавена стойност на елементите
(31)
Няколко страни изтъкнаха, че добавената стойност в процеса на преобразуване на елементите съставлява най-големият дял от стойността на модула и поради това елементите трябва да се разглеждат като отделен продукт.
(32)
При разследването се установи, че производството на елементи е най-сложната част в производствения процес от технологична гледна точка. Същевременно се установи също така, че трите производствени етапа са свързани помежду си и добавената стойност не е съсредоточена в отделен етап от производствения процес, а произтича от целия производствен процес. Поради тези съображения твърдението беше отхвърлено.
iv) Отделни пазари
(33)
Някои заинтересовани страни изтъкнаха, че модулите, елементите и полупроводниковите пластини имат отделни пазари и поради това те следва да се разглеждат като отделни продукти, като това се подкрепя и от факта, че голям брой производители не са вертикално интегрирани.
(34)
Модулите, елементите и полупроводниковите пластини не могат да се считат за отделни продукти, чиито цени варират само в зависимост от пазарни фактори. Факт е, че техните цени са силно взаимосвързани и зависят от цената на полисилиция. Също така, както е разяснено по-горе в съображения 23-25, разглежданият продукт се произвежда в рамките на един производствен процес с отделни етапи. Фактът, че някои производители не са вертикално интегрирани, се дължи само на бизнес решения и икономии от мащаба и не променя това заключение. Поради посочените съображения този аргумент трябваше да бъде отхвърлен.
v) Крайни приложения и взаимозаменяемост
(35)
Няколко заинтересовани страни изтъкнаха, че модулите, елементите и полупроводниковите пластини трябва да се разглеждат като различни продукти, тъй като те имат различни крайни приложения и не са взаимозаменяеми.
(36)
Както е посочено по-горе, при разследването се установи, че производството на модули, елементи и полупроводникови пластини е един производствен процес и поради това въпросът за взаимозаменяемостта между отделните етапи на този един и същ производствен процес не е релевантен. Освен това модулите, елементите и полупроводниковите пластини имат еднакви крайни приложения, а именно преобразуват слънчевата светлина в електрическа енергия, и поради тази причина не могат да се използват за други приложения.
vi) Дистрибуторски канали
(37)
Една заинтересована страна изтъкна, че модулите, елементите и полупроводниковите пластини нямат еднакви дистрибуторски канали и поради това не следва да се разглеждат като един и същ продукт. При разследването се установи, че модулите, елементите и полупроводниковите пластини могат да се разпространяват в рамките на различни или сходни дистрибуторски канали. Основните критерии за определяне на един продукт обаче са еднаквите физически, химически и технически характеристики и крайни приложения. С оглед на съображения 27-29 по-горе се стигна до заключението, че по тази причина различните дистрибуторски канали не могат да се считат за определящ фактор. Ето защо този аргумент следва да бъде отхвърлен.
vii) Възприемане от страна на потребителите
(38)
Беше изтъкнато, че модулите, елементите и полупроводниковите пластини се различават значително от гледна точка на възприемането от страна потребителите, и ето защо те не следва да се разглеждат като един и същ продукт.
(39)
Както е посочено по-горе, основните критерии за определяне на един продукт са еднаквите физически, химически и технически характеристики и крайни приложения. С оглед на съображения 27-29 по-горе се стигна до заключението, че по тази причина различното възприемане от страна на потребителите не може да се счита за определящ фактор. Ето защо този аргумент следва да бъде отхвърлен.
viii) Тънкослойни продукти
(40)
Една заинтересована страна изтъкна, че тънкослойните ФВ продукти следва да се включат в определението на разглеждания продукт, като тя изказа твърдението, че те имат еднакви физически, химически и технически характеристики и едни и същи крайни приложения.
(41)
Тънкослойните ФВ продукти са изрично изключени от определението на продукта (вж. съображение 21 по-горе). Несъмнено те имат различни физически, химически и технически характеристики в сравнение с разглеждания продукт. Те се произвеждат при различен производствен процес и то не от кристален силиций, който е основната суровина за производството на модули, елементи и полупроводникови пластини. Тънкослойните ФВ продукти имат по-нисък КПД на преобразуване и по-ниска изходна мощност, поради което не са подходящи за същите видове приложения, като тези на разглеждания продукт. Поради посочените съображения тези аргументи трябваше да бъдат отхвърлени.
ix) Изключване на монокристалните полупроводникови пластини
(42)
Една заинтересована страна изтъкна, че монокристалните полупроводникови пластини следва да се изключат от определението на разглеждания продукт, тъй като имат различни физически, химически и технически характеристики от тези на поликристалните полупроводникови пластини. Беше изтъкнато, че те имат разлики в кристалната структура, формата и външния вид. Освен това беше изказано мнението, че няма производство в Съюза на монокристални полупроводникови пластини.
(43)
При разследването се установи, че монокристалните полупроводникови пластини са с по-високо качество от поликристалните полупроводникови пластини, въпреки че са резултат от сходни производствени процеси, като се използва еднаква основна суровина (полисилиций). Ето защо се стигна до заключението, че монокристалните и поликристалните полупроводникови пластини имат еднакви основни физически, химически и технически характеристики.
(44)
При разследването се установи, че основните крайни приложения са едни и същи, тъй като монокристалните и поликристалните полупроводникови пластини са изключително предназначени за производството на слънчеви елементи (съответно монокристални и поликристални) и от тях се произвеждат слънчеви модули (съответно монокристални и поликристални). Няма съществени разлики между двата вида полупроводникови пластини и те са взаимозаменяеми, като и двата вида могат да се използват за производство на елементи. Освен това, що се отнася до твърдението, че няма производство на монокристални полупроводникови пластини в Съюза, при разследването се установи, че и двата вида полупроводникови пластини се произвеждат в Съюза. Поради посочените съображения този аргумент трябва да бъде отхвърлен.
х) Полуготови продукти
(45)
Освен това беше изтъкнато, че полупроводниковите пластини и елементите следва да се считат за два полуготови захранващи продукта, докато модулите са крайните продукти, поради което те не следва да се разглеждат като един и същ продукт.
(46)
Както е посочено по-горе, основните критерии за определяне на един продукт са еднаквите физически, химически и технически характеристики и крайни приложения. С оглед на съображения 27-29 по-горе се стигна до заключението, че по тази причина разликата между полуготовите и готовите продукти не може да се счита за определящ фактор. Ето защо този аргумент следва да бъде отхвърлен.
xi) Зарядни устройства с използване на слънчева енергия
(47)
Една заинтересована страна поиска изключването на слънчевите панели, изключително предназначени за зареждане на батерии от 12 V, поради това, че те имат различно крайно приложение от това на модулите за свързване към електрическата мрежа, тъй като те генерират много по-ниско напрежение и поради това не са подходящи за свързване към електрическата мрежа.
(48)
Според известието за започване на процедурата зарядните устройства с използване на слънчева енергия, състоящи се от по-малко от шест елемента, които са преносими и служат за захранване на устройства с електроенергия или за зареждане на батерии, са изключени от обхвата на разследвания продукт. Модулите от повече от шест елемента, предназначени само за зареждане на батерии, имат еднакви основни характеристики и качества като тези на модулите за свързване към електрическата мрежа. Те използват напрежение на отворена верига, което е по-ниско от това, което се използва в модулите за свързване към електрическата мрежа. Въпреки тази разлика при разследването се установи, че този вид модули може да се свърже към електрическата мрежа. По-ниското напрежение може лесно да се компенсира с увеличение на размера и/или броя на елементите. Ето защо модулите, предназначени за зареждане на батерии и състоящи се от повече от шест елемента, са в обхвата на определението на разглеждания продукт.
xii) Заключение
(49)
Въз основа на гореизложеното временно се заключава, че кристалните силициеви ФВ модули или панели и елементи и полупроводникови пластини от вида, използван в кристални силициеви ФВ модули или панели, описани по-горе, представляват един и същ продукт. Въпреки това Комисията допълнително ще разгледа въпроса дали модулите, елементите и полупроводниковите пластини съставляват един, два или три отделни продукта. Тя приканва всички заинтересовани страни да представят мненията си по този въпрос, като вземат предвид временното заключение, което направи на този етап Комисията. При всяко положение, дори ако в крайна сметка се установи, че те представляват два или три отделни продукта, настоящото разследване ще обхване всички тези отделни продукти и окончателните мерки ще бъдат наложени върху модулите, елементите и полупроводниковите елементи независимо от въпроса дали са един или няколко продукта.
В. ДЪМПИНГ
1. Китайска народна република
1.1. Третиране като дружество, работещо в условията на пазарна икономика (ТДПИ)
(50)
В съответствие с член 2, параграф 7, буква б) от основния регламент при антидъмпинговите разследвания във връзка с внос от КНР нормалната стойност се определя в съответствие с член 2, параграфи 1-6 за производителите, за които е било установено, че отговарят на критериите по член 2, параграф 7, буква в) от основния регламент.
(51)
Накратко и единствено с цел по-лесна справка тези критерии са изложени по-долу:
1.
бизнес решенията се взимат в зависимост от пазарните условия и без значителна намеса на държавата, а разходите отразяват пазарните стойности;
2.
дружествата имат ясен основен комплект счетоводна документация, която се подлага на независим одит в съответствие с международните счетоводни стандарти и се прилага във всички случаи;
3.
няма значителни нарушения, пренесени от предишната система на непазарна икономика;
4.
законодателството относно несъстоятелността и собствеността гарантира правна сигурност и стабилност; както и
5.
конвертирането на паричните единици се извършва по пазарния курс.
(52)
В настоящото разследване всички включени в извадката производители износители поискаха ТДПИ в съответствие с член 2, параграф 7, буква б) от основния регламент и изпратиха формуляра на заявление за ТДПИ в определените срокове.
(53)
Комисията потърси цялата информация, която счете за необходима, и провери информацията, представена в заявленията за ТДПИ, в обектите на съответните дружества.
(54)
При проверката беше установено, че всички седем производители износители (групи дружества), подали заявления за ТДПИ, не отговарят на изискванията по критериите, посочени в член 2, параграф 7, буква в) от основния регламент.
(55)
Всичките седем групи дружества са се ползвали от преференциален данъчен режим (преференциални данъчни режими) и са получавали безвъзмездни средства и съответно не успяха да докажат, че дейностите им не са засегнати от значителни нарушения, пренесени от предишната система на непазарна икономика, и поради това не отговориха на изискванията по критерий 3 при оценката за ТДПИ.
(56)
Шест групи дружества не успяха да докажат, че сметките им подлежат на независим одит съгласно международните счетоводни стандарти, и ето защо те не отговориха на изискванията по критерий 2 при оценката за ТДПИ.
(57)
Една група дружества не успя да докаже, че всичките ѝ дружества подлежат на разпоредбите на законодателството относно несъстоятелността, и не отговори на изискванията по критерий 4 при оценката за ТДПИ.
(58)
Освен това три групи дружества не можаха да докажат, че не са обект на значителна намеса от страна на държавата, и не отговориха на изискванията по критерий 1 при оценката за ТДПИ.
(59)
След оповестяване на заключенията от оценката за ТДПИ бяха получени мнения от всички включени в извадката дружества.
(60)
Две групи дружества представиха възражения във връзка с процедурата и заявиха, че определянето на ТДПИ е извършено след изчитане на тримесечния срок по член 2, параграф 7, буква в) от основния регламент и че поради това разследването следва незабавно да се прекрати. В подкрепа на твърдението те посочиха решенията на Съда по делата Brosmann (4) и Aokang (5), които бяха свързани с вноса на обувки.
(61)
Първо, трябва да се припомни, че делата Вrosmann и Aokang не са подходящи за оценка на законосъобразността на анализа за ТДПИ при текущото разследване, тъй като тези дела, за разлика от настоящото разследване, се отнасят до случаи, при които въобще не са били извършени оценки за ТДПИ.
(62)
Освен това делата Вrosmann и Aokang не са от значение за оценката на законосъобразността на настоящото разследване с оглед на факта, че основният регламент междувременно беше изменен. В член 2, параграф 7 от основния регламент, както е изменен, се предвижда, че Комисията определя ТДПИ само по отношение на дружества, които са включени в извадка съгласно член 17 от основния регламент, като определянето се извършва в рамките на седем месеца и при всяко положение - не по-късно от осем месеца след започване на разследването. Този изменен член се прилага за всички нови и текущи разследвания от 15 декември 2012 г., т.е. включително и за настоящото разследване.
(63)
Във всеки случай трябва да се съблюдава тълкуването на установената съдебна практика, според което няма per se нарушение на правото на определяне на ТДПИ, независимо от факта, че тримесечният срок не е бил спазен.
(64)
Основните коментари по същество, които бяха получени, касаеха преференциалния данъчен режим и безвъзмездните средства. Износителите не оспорваха установените факти, а поставяха под съмнение значението им с оглед на изпълнението на критерий 3 за ТДПИ. По-конкретно те изтъкнаха, че предоставените от държавата предимства не представляват значителна част от оборотите на съответните дружества.
(65)
В тази връзка трябва да се отбележи, че система на данъците върху доходите, която третира благоприятно определени дружества, счетени за стратегически от правителството, със сигурност не е характерна за една пазарна икономика. Такава система все още е значително повлияна от държавното планиране. Също така се отбелязва, че нарушенията вследствие на намаленията на данъка върху доходите са значителни, тъй като те напълно променят размера на печалбата преди облагане с данъци, която дружеството трябва да реализира, за да е атрактивно за инвеститорите. Нарушенията са също така с траен характер и поради самото естество на получените през разследвания период предимства абсолютното им изражение не е от значение за оценката дали нарушението е „значително“. По-скоро оценката в това отношение трябва да се основава на цялостното въздействие на мярката върху финансовото и икономическото състояние на дружеството.
(66)
По отношение на критерий 2 три групи дружества изтъкнаха, че отговарят на съответните правила от международните счетоводни стандарти, тъй като техните американски консолидирани финансови отчети са били в пълно съответствие с тези стандарти. Някои дружества изтъкнаха също така, че като цяло финансовите им отчети отговарят на китайските счетоводни стандарти, които са считани от тях за равностойни на международните стандарти. Въпросът в случая обаче не е дали китайските счетоводни стандарти отговарят на международните счетоводни стандарти, а дали финансовите отчети съответстват на приложимите счетоводни стандарти. По-конкретно тези коментари не представиха отговор на факта, че по отношение на отделните финансови документи на съответните китайски дружества се установи, че няколко международни счетоводни стандарти (и съответстващите китайски счетоводни стандарти), включително за обезценката на материалните запаси и оповестяването на операции със свързани страни, са били нарушени.
(67)
По отношение на критерий 1, като се вземат предвид коментарите на страните и решението по дело C-337/09 P (6), се стигна до заключението, че този критерий е изпълнен от всички дружества. Въпреки това цялостното определяне на ТДПИ за всички включени в извадката износители остава без изменение, тъй като въпреки това те не отговарят на изискванията по критерии 2 и 3.
(68)
По отношение на критерий 4 групата дружества, посочена в съображение 57 по-горе, успя да докаже, че междувременно е било започнато производство по несъстоятелност срещу основното китайско дружество от групата. Ето защо се стигна до заключението, че този критерий е изпълнен от тази група дружества. Въпреки това цялостното определяне на ТДПИ за тази група дружества остава без изменение, тъй като групата не отговаря на изискванията по критерии 2 и 3.
(69)
В заключение за нито един от включените в извадката производители износители не беше установено, че отговаря на критерии 2 и/или 3 за ТДПИ. Поради това на никое от тези дружества не може да бъде предоставено ТДПИ.
1.2. Индивидуално разследване
(70)
Осемнайсет съдействащи производители износители или групи от производители износители, които не бяха включени в извадката, подадоха искания за индивидуално разследване съгласно член 17, параграф 3 от основния регламент.
(71)
Предвид големия брой получени искания Комисията временно заключи, че индивидуалните разследвания биха затруднили необосновано разследването и биха възпрепятствали навременното му приключване. Поради това временно беше решено да не се приеме никое от исканията за индивидуално разследване.
1.3. Държава аналог
(72)
Съгласно член 2, параграф 7, буква а) от основния регламент нормалната стойност за производителите износители, на които не е предоставено ТДПИ, се определя въз основа на цената или конструираната стойност в трета държава с пазарна икономика („държава аналог“).
(73)
В известието за започване на процедурата Комисията изрази намерението си да използва САЩ като подходяща държава аналог с оглед на установяването на нормалната стойност за КНР и прикани всички заинтересовани страни да представят мнението си в тази връзка.
(74)
Няколко износители и вносители представиха коментар за избора на държава аналог, като изтъкнаха, че САЩ не са подходяща държава аналог, основно поради факта, че пазарът на САЩ е бил защитен от китайския внос през част от РП чрез антидъмпингови и антисубсидийни мерки.
(75)
Заинтересованите страни предложиха Тайван, Индия и Южна Корея като по-удачен избор на държава аналог. Вследствие на тези мнения беше решено да се разшири анализът с оглед на определянето на подходяща държава аналог. Поради това беше осъществена връзка с всички основни производители на слънчеви панели. Беше установен контакт с общо 34 дружества в Индия, 9 в Япония, 15 в Малайзия, 2 в Мексико, 34 в Корея, 9 в Сингапур, 43 в Тайван и 21 в САЩ.
(76)
Отговори бяха получени от две дружества в Индия, две в Тайван и две в САЩ. Тъй като дружествата в Тайван почти изключително са произвеждали ФВ елементи, а китайският износ е основно на модули, и тъй като САЩ бяха счетени за неподходящ избор на държава аналог предвид на получените коментари, временно беше решено да се използва Индия като държава аналог. Следва да се отбележи, че Комисията може отново да разгледа този въпрос, ако при по-нататъшното разследване се установи, че модулите, елементите и полупроводниковите пластини представляват два или три различни продукта. По-конкретно, тъй като Индия не произвежда полупроводникови пластини, може да бъде избрана друга държава аналог за тях.
(77)
Един индийски производител представи непълни отговори. Поради това представената от това дружество информация не можеше да се използва за определяне на нормалната стойност. Въпреки това информацията, изпратена от това дружество, след като беше проверена, можеше да се използва за потвърждение на това, че информацията от изцяло съдействащия производител от държавата аналог е била несъмнено представителна за индийския пазар.
1.4. Нормална стойност
(78)
Тъй като на нито един от включените в извадката китайски износители не беше предоставено ТДПИ, нормалната стойност беше определена в съответствие с разпоредбата на член 2, параграф 7, буква а) от основния регламент, като се използва Индия за трета държава аналог с пазарна икономика.
(79)
На първо място, бяха установени продуктовите видове, продавани на вътрешния пазар от страна на производителя от държавата аналог, които бяха идентични или пряко сравними с видовете, продавани за износ за Съюза.
(80)
След това, по отношение на производителя от държавата аналог, Комисията провери дали продажбите на всеки вид на сходния продукт, реализирани на вътрешния пазар, могат да се считат за осъществени при обичайни търговски условия. Това беше направено, като за всеки продуктов вид се установи делът на рентабилните продажби, извършени на независими клиенти на вътрешния пазар през РП.
(81)
Когато обемът на продажбите на даден продуктов вид, продаван на нетна продажна цена, равна на изчислените производствени разходи или по-висока от тях, е съставлявал над 80 % от общия обем на продажбите на съответния продуктов вид и когато среднопретеглената продажна цена на този вид е била равна на производствените разходи или по-висока от тях, нормалната стойност беше определена въз основа на действителната цена на вътрешния пазар. Тази цена беше изчислена като среднопретеглена стойност на цените на всички продажби на този вид, реализирани на вътрешния пазар през РП.
(82)
Когато обемът на рентабилните продажби на даден продуктов вид са съставлявали 80 % или по-малко от общия обем на продажбите на този вид или когато среднопретеглената цена на този вид е била по-ниска от производствените разходи, нормалната стойност беше определена въз основа на действителната цена на вътрешния пазар, изчислена като среднопретеглената стойност само на рентабилните продажби на този вид.
(83)
Когато всички продуктови видове са били продавани на загуба, беше счетено, че те не са били продавани при обичайни търговски условия.
(84)
За продуктовите видове, чиито продажби не са извършени при обичайни търговски условия, както и за продуктовите видове, които не са били продавани на вътрешния пазар, беше използвана конструирана нормална стойност.
(85)
За да се конструира нормалната стойност, направените среднопретеглени разходи за реализация, общи и административни разходи и среднопретеглената печалба, реализирана от единствения напълно съдействащ производител от държавата аналог при продажбите на сходния продукт на вътрешния пазар при обичайни търговски условия през разследвания период, бяха добавени към средните производствени разходи на същия производител през разследвания период. При необходимост производствените разходи и разходите за реализация, общите и административните разходи бяха коригирани, преди да се използват за преценка на това, дали продажбите са били извършени при обичайни търговски условия, и при конструиране на нормалните стойности.
(86)
За слънчевите полупроводникови пластини нормалната стойност не можеше да се установи чрез използване на методологията, описана в съображения 79-85 по-горе, тъй като никой от съдействащите индийски производители не е произвеждал слънчеви полупроводникови пластини. Беше проверено дали нормалната стойност може да се определи на базата на някой много близък продукт, като се направят необходимите корекции за разликите във физическите качества, ако това е необходимо. В случая на слънчевите полупроводникови пластини най-близкият продукт са слънчевите елементи. Въпреки това полупроводниковите пластини трябва да подлежат на значителна обработка, за да станат елементи. Освен това при този метод се налагат значителни корекции, които не могат да се изчислят надеждно. Ето защо нормалната стойност на елементите не може да се използва като база за изчисление на нормалната стойност за полупроводниковите пластини. Като алтернатива беше разгледана възможността за използване на цените на полупроводниковите пластини, продавани от производители от държавите с пазарна икономика на индийския пазар, тъй като тези цени са представителни за пазарните условия на пазара на полупроводникови пластини в Индия. Тъй като Южна Корея е държавата с пазарна икономика, която е най-големият доставчик на полупроводникови пластини за производителите от държавата аналог, нормалната стойност беше определена въз основа на цените на южнокорейските полупроводникови пластини на индийския пазар.
1.5. Експортна цена
(87)
Производителите износители са реализирали експортни продажби за Съюза, като са продавали или директно на независими клиенти, или чрез свързани дружества, разположени в Съюза.
(88)
В случаите, когато експортните продажби в Съюза са били извършени директно на независими клиенти в Съюза, експортните цени бяха определени на базата на действително платените или дължими цени на разглеждания продукт в съответствие с член 2, параграф 8 от основния регламент.
(89)
В случаите, когато експортните продажби за Съюза са били реализирани чрез свързани дружества, разположени в Съюза, експортните цени бяха определени въз основа на цените на тези свързани дружества при първа препродажба на независими клиенти в Съюза в съответствие с член 2, параграф 9 от основния регламент. Бяха направени корекции за всички разходи, извършени между вноса и препродажбата, включително за разходите за реализация, общите и административните разходи и печалбата. По отношение на маржа на печалбата беше използвана печалбата, реализирана от съдействащия несвързан вносител на разглеждания продукт, тъй като действителната печалба на свързания вносител не беше счетена за надеждна поради връзката между производителя износител и свързания вносител.
1.6. Сравнение
(90)
Сравнението между нормалната стойност и експортната цена беше направено на базата на цената франко завода.
(91)
За да се гарантира обективно сравнение между нормалната стойност и експортната цена, под формата на корекции бяха надлежно отчетени разликите, които засягат цените и тяхната сравнимост, в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент.
(92)
Бяха направени съответните корекции по отношение на физическите характеристики, косвените данъци, разходите за транспорт, застраховка, обработка, товарене и допълнителните разходи, разходите за опаковане, кредити, комисиони и банкови такси във всички случаи, в които те бяха счетени за основателни, точни и подкрепени с проверени доказателства.
1.7. Дъмпингови маржове
(93)
За включените в извадката дружества среднопретеглената нормална стойност, определена за всеки вид на сходния продукт в държавата аналог, беше сравнена със среднопретеглената експортна цена на съответния вид на разглеждания продукт съгласно член 2, параграфи 11 и 12 от основния регламент.
(94)
Среднопретегленият дъмпингов марж за съдействащите производители износители, които не бяха включени в извадката, беше изчислен в съответствие с разпоредбите на член 9, параграф 6 от основния регламент. Този марж беше определен като среднопретеглена стойност на маржовете, установени за включените в извадката производители износители.
(95)
По отношение на всички други производители износители в КНР дъмпинговите маржове бяха определени въз основа на наличните факти в съответствие с член 18 от основния регламент. За целта най-напред беше установена степента на съдействие, като обемът на износа за Съюза, посочен от съдействащите производители износители, беше сравнен с общия обем на китайския внос в Съюза.
(96)
Тъй като съдействащите дружества са извършили повече от 80 % от общия китайски износ за Съюза, нивото на съдействие може да се счита за високо. Доколкото няма причина да се смята, че някой производител износител умишлено не е оказал съдействие, остатъчният дъмпингов марж беше определен на нивото на дружеството с най-висок дъмпингов марж, включено в извадката. Това беше счетено за целесъобразно, тъй като нямаше данни за това, че несъдействащите дружества извършват дъмпинг на по-ниско ниво, както и за да се гарантира ефективността на евентуалните мерки.
(97)
Въз основа на гореизложеното временните среднопретеглени дъмпингови маржове, изразени като процент от цената CIF на границата на Съюза без платено мито, са следните:
Дружество
Дъмпингов марж
Changzhou Trina Solar Energy Co., Ltd.;
Trina Solar (Changzhou) Science and Technology Co., Ltd.,
93,3 %
Delsolar (Wujiang) Co., Ltd.,
112,6 %
Jiangxi LDK Solar Hi-Tech Co. Ltd.;
LDK Solar Hi-Tech (Hefei) Co. Ltd.;
LDK Solar Hi-Tech (Nanchang) Co., Ltd.;
LDK Solar Hi-Tech (Suzhou) Co Ltd.,
88,4 %
JingAo Solar Co. Ltd.;
Shanghai JA Solar Technology Co. Ltd.,
JA Solar Technology Yangzhou Co. Ltd.;
Shanghai Jinglong Solar Energy Technology Co. Ltd.;
Hefei JA Solar Technology Co. Ltd.,
99,0 %
Jinzhou Yangguang Energy Co., Ltd.;
Jinzhou Rixin Silicon Materials Co., Ltd.;
Jinzhou Youhua Silicon Materials Co., Ltd.;
Jinzhou Huachang Photovoltaic Technology Co., Ltd.;
Jinzhou Jinmao Photovoltaic Technology Co., Ltd.,
48,1 %
Wuxi Suntech Power Co., Ltd.;
Luoyang Suntech Power Co. Ltd.;
Suntech Power Co., Ltd.;
Wuxi Sun-Shine Power Co., Ltd.;
Zhenjiang Ren De New Energy Science Technology Co., Ltd.;
Zhenjiang Rietech New Energy Science Technology Co., Ltd.
71,5 %
Yingli Energy (China) Co. Ltd;
Hainan Yingli New Energy Resources Co. Ltd.;
Baoding Tianwei Yingli New Energy Resources Co. Ltd.,
96,2 %
Други съдействащи дружества (приложение 1)
88,5 %
Всички други дружества
112,6 %
Г. ВРЕДА
1. Определяне на промишлеността и производството на Съюза
(98)
Сходният продукт се произвежда от около 220 известни производители в Съюза. Те представляват промишлеността на Съюза по смисъла на член 4, параграф 1 от основния регламент и ще бъдат наричани по-нататък „промишлеността на Съюза“.
(99)
Цялата налична информация за промишлеността на Съюза, включително информацията, представена в жалбата, макроикономическите данни от Europressedienst (независима консултантска фирма, наричана по-нататък „консултантът“) и проверените отговори на въпросниците на включените в извадката производители от Съюза бяха използвани за определяне на цялото производство на Съюза за РП, тъй като не беше налична пълна публична информация за производството. Тъй като модулите, елементите и полупроводниковите пластини са внасяни в Съюза по митнически позиции, обхващащи други продукти, които не са предмет на настоящото разследване, не можеха да се използват данни от Евростат за определяне на обема и стойностите на вноса, които поради това се основаваха на данните от консултанта. При възможност получените от консултанта данни бяха сверени с публичните източници и с проверените отговори на въпросниците.
(100)
На тази основа общото производство на Съюза се оценява на около 4 GW за модулите, 2 GW за елементите и 2 GW за полупроводниковите пластини през РП.
(101)
Както е посочено в съображение 10 по-горе, десет производители от Съюза бяха избрани за извадката, представляващи 18-21 % от общото производство на Съюза на модули, 17-24 % от общото производство на Съюза на елементи и 28-35 % от общото производство на Съюза на полупроводникови пластини.
2. Определяне на съответния пазар на Съюза
(102)
Част от промишлеността на Съюза е вертикално интегрирана и съществена част от производството на промишлеността на Съюза е била предназначена за собствено потребление и по-конкретно за производство на елементи и полупроводникови пластини.
(103)
За да се установи дали промишлеността на Съюза е понасяла съществена вреда и за да се определи потреблението и другите икономически показатели, беше разгледано дали и в каква степен последващата употреба от страна на промишлеността на Съюза на производството на сходния продукт (т.нар. „използване за собствено потребление“) трябва да се вземе предвид.
(104)
За да се получи възможно най-пълна представа за състоянието на промишлеността на Съюза, данните бяха анализирани за всички аспекти на дейността във връзка със сходния продукт и след това беше определено дали производството е било предназначено за собствено потребление или за свободния пазар.
(105)
Беше установено, че следните икономически показатели, свързани с промишлеността на Съюза, следва да се разгледат по отношение на всички аспекти на дейността (включително използването за собствено потребление от страна на промишлеността): потребление, обем на продажбите, производство, производствен капацитет, използване на капацитета, ръст, инвестиции, запаси, заетост, производителност, парични потоци, възвръщаемост на инвестициите, способност за привличане на капитали и равнище на дъмпинговия марж. Това беше извършено, тъй като при разследването се установи, че е обосновано да се разгледат тези фактори, свързани с всички аспекти на дейността, тъй като производството, предназначено за собствено потребление, е било в еднаква степен засегнато от конкуренцията от страна на вноса от съответната държава. По-нататък „общ пазар“ включва както използването за собствено потребление, така и предлагането на продукта на свободния пазар.
(106)
Що се отнася до рентабилността, анализът беше съсредоточен върху свободния пазар, тъй като се установи, че цените на продукта за собствено потребление не са отразявали винаги пазарните цени и са оказали отражение върху този показател.
3. Потребление на Съюза
(107)
Потреблението на Съюза включваше общия обем на вноса на разглеждания продукт и общия размер на продажбите на сходния продукт в Съюза, включително тези, които са предназначени за собствено потребление. Не бяха налични пълни данни за общия размер на продажбите на промишлеността на Съюза на неговия пазар. Освен това вносът в Съюза е бил регистриран по митнически позиции, обхващащи други продукти, които не са обект на настоящото разследване. Вследствие на това данните от Евростат не можеха да се използват за определяне на обема и стойностите на вноса. Ето защо изчислението на потреблението на Съюза се основаваше на данните от консултанта, посочен в съображение 99 по-горе, като тези данни бяха сверени с информацията от публичните източници, например пазарни проучвания и обществено достъпни изследвания, и с проверените отговори на въпросниците.
(108)
Потреблението на Съюза е следното:
Таблица 1а
Потребление на Съюза на модули (в MW)
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Общ пазар
5 465
12 198
19 878
17 538
Индекс (2009 г. = 100)
100
223
364
321
Източник:
Europressedienst
Таблица 1б
Потребление на Съюза на елементи (в MW)
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Общ пазар
2 155
3 327
4 315
4 021
Индекс (2009 г. = 100)
100
154
200
187
Източник:
Europressedienst
Таблица 1в
Потребление на Съюза на полупроводникови пластини (в MW)
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Общ пазар
1 683
2 376
2 723
2 163
Индекс (2009 г. = 100)
100
141
162
129
Източник:
Europressedienst
(109)
През разглеждания период общото потребление на Съюза на модули се е увеличило с 221 %, на елементи - с 87 %, и на полупроводникови пластини - с 29 %, между 2009 г. и РП, но е спаднало през РП в сравнение с 2011 г. Общо потреблението на Съюза на разследвания продукт е нараснало значително в сравнение с нивото през 2009 г.
4. Внос от съответната държава
4.1. Обем и пазарен дял на вноса от съответната държава
(110)
Вносът в Съюза от съответната държава е бил, както следва:
Таблица 2а
Внос на модули от КНР (в MW)
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Обем на вноса от КНР
3 425
8 606
15 810
13 986
Индекс (2009 г. = 100)
100
251
462
408
Пазарен дял от общия пазар
63 %
71 %
80 %
80 %
Източник:
Europressedienst
Таблица 2б
Внос на елементи от КНР (в MW)
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Обем на вноса от КНР
175
530
970
1 019
Индекс (2009 г. = 100)
100
303
554
582
Пазарен дял от общия пазар
8 %
16 %
22 %
25 %
Източник:
Europressedienst
Таблица 2в
Внос на полупроводникови пластини от КНР (в MW)
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Обем на вноса от КНР
95
523
880
711
Индекс (2009 г. = 100)
100
551
926
748
Пазарен дял от общия пазар
6 %
22 %
32 %
33 %
Източник:
Europressedienst
(111)
През разглеждания период обемът на вноса в Съюза от съответната държава се е увеличил значително, а именно с 308 % по отношение на модулите, с 482 % - за елементите, и с 648 % - за полупроводниковите пластини. Това е довело до значително увеличение на пазарния дял на вноса от съответната държава в Съюза. По-конкретно пазарният дял на вноса от съответната държава е нараснал от 63 % на 80 % за модулите, от 8 % на 25 % за елементите и от 6 % на 33 % за полупроводниковите пластини. Като цяло вносът на разглеждания продукт от КНР се е увеличил значително като обем и пазарен дял между 2009 г. и РП.
(112)
Следва да се отбележи, че ръстът на вноса от съответната държава е бил много по-висок, отколкото увеличението на потреблението на Съюза на разглеждания продукт. Следователно производителите износители са били в състояние да се възползват от растящото потребление на Съюза и тяхното присъствие на пазара се е увеличило поради по-големите пазарни дялове.
4.2. Цени на вноса и подбиване на цените
(113)
Средната цена на вноса в Съюза от съответната държава се е променяла, както следва:
Таблица 3а
Цена на вноса на модули от КНР (в EUR/kW)
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Цени на вноса
2 100
1 660
1 350
764
Индекс (2009 г. = 100)
100
79
64
36
Източник:
Europressedienst и проверените отговори на въпросниците, представени от включените в извадката дружества
Таблица 3б
Цена на вноса на елементи от КНР (в EUR/kW)
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Цени на вноса
890
650
620
516
Индекс (2009 г. = 100)
100
73
70
58
Източник:
Europressedienst и проверените отговори на въпросниците
Таблица 3в
Цена на вноса на полупроводникови пластини от КНР (в EUR/kW)
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Цени на вноса
550
400
400
333
Индекс (2009 г. = 100)
100
73
73
60
Източник:
Europressedienst и проверените отговори на въпросниците
(114)
Средната цена на вноса от КНР е спаднала значително през разглеждания период за модулите, елементите и полупроводниковите пластини. Що се отнася до модулите, средната цена на вноса е намаляла с 64 % (от 2 100 EUR/kW през 2009 г. на 764 EUR/kW през РП). По подобен начин средната цена на вноса на елементи от КНР e спаднала с 42 %, а именно от 890 EUR/kW на 516 EUR/kW. През разглеждания период средната цена на вноса на полупроводникови пластини е намаляла с 40 % (от 550 EUR/kW на 333 EUR/kW).
(115)
Като цяло цената на разглеждания продукт е намаляла значително между 2009 г. и РП.
(116)
С цел да се определи подбиването на цените през РП бяха сравнени среднопретеглените продажни цени на включените в извадката производители от Съюза по продуктов вид за несвързани клиенти на пазара на Съюза, коригирани на ниво франко завода, със съответните среднопретеглени цени по продуктов вид на вноса от съдействащите китайски производители износители за първия независим клиент на пазара на Съюза, установени на база CIF, със съответните корекции за разходите след вноса, а именно за митническо оформяне, обработка и товарене. Бяха използвани средните разходи след вноса на двамата включени в извадката вносители на модули. Фактът, че тяхната основна дейност не е била внос, а монтиране на модули, не е довел до непредставителност на данните.
(117)
Сравнението на цените беше извършено за всеки продуктов вид по отношение на сделки, извършени на едно и също ниво на търговия, със съответните корекции при необходимост и след приспадане на всички намаления и отстъпки. Резултатът от сравнението, изразен като процент от оборота на включените в извадката производители от Съюза през РП, показа среднопретеглени маржове на подбиване на цените в диапазона от 17,5-30,7 % за модулите, 4-24,2 % за елементите, 16,6-21,6 % за полупроводниковите пластини и общо за разглеждания продукт 11,2-27,5 %.
5. Икономическо състояние на промишлеността на Съюза
5.1. Общи положения
(118)
Съгласно член 3, параграф 5 от основния регламент Комисията разгледа всички съответни икономически фактори и показатели, имащи отношение към състоянието на промишлеността на Съюза.
(119)
Както е упоменато в съображения 7-10 по-горе, беше използвана извадка за анализа на вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
(120)
За целите на анализа на вредата Комисията разграничи макроикономическите и микроикономическите показатели за вредата. Комисията анализира макроикономическите показатели за разглеждания период въз основа на данните, получени от независимия консултант, посочен в съображение 99 по-горе, във връзка с всички производители от Съюза. Комисията анализира микроикономическите показатели на базата на проверените отговори на въпросниците, представени от включените в извадката производители от Съюза.
(121)
С оглед на настоящото разследване следните макроикономически показатели бяха оценени въз основа на информацията за всички производители на сходния продукт в Съюза: производство, производствен капацитет, използване на капацитета, обем на продажбите, пазарен дял, ръст, заетост, производителност, равнище на дъмпинговия марж и възстановяване от предишен дъмпинг.
(122)
Следните микроикономически показатели бяха оценени на базата на информацията във връзка с включените в извадката производители на сходния продукт в Съюза: средни единични цени, единични разходи, разходи за труд, запаси, рентабилност, парични потоци, инвестиции, възвръщаемост на инвестициите и способност за привличане на капитали.
(123)
Една заинтересована страна изтъкна, че пазарните условия във връзка с разглеждания продукт се различават в отделните държави членки и поради това анализът на вредата следва да се извърши поотделно за всяка държава членка. Това твърдение не беше подкрепено с доказателства. Освен това при разследването не се установиха никакви конкретни обстоятелства, които да обосновават анализа на вредата по държави членки. Поради това твърдението беше отхвърлено.
5.2. Макроикономически показатели
5.2.1. Производство, производствен капацитет и използване на капацитета
(124)
През разглеждания период общото производство на Съюза, производственият капацитет и използването на капацитета са се променяли, както следва:
Таблица 4а
Модули - производство, производствен капацитет и използване на капацитета (MW)
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Обем на производството
2 155
3 327
4 315
4 021
Индекс (2009 г. = 100)
100
154
200
187
Производствен капацитет
4 739
6 983
9 500
9 740
Индекс (2009 г. = 100)
100
147
200
206
Използване на капацитета
45 %
48 %
45 %
41 %
Източник:
Europressedienst
Таблица 4б
Елементи - производство, производствен капацитет и използване на капацитета (MW)
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Обем на производството
1 683
2 376
2 723
2 024
Индекс (2009 г. = 100)
100
141
162
120
Производствен капацитет
2 324
3 264
3 498
3 231
Индекс (2009 г. = 100)
100
140
151
139
Използване на капацитета
72 %
73 %
78 %
63 %
Източник:
Europressedienst
Таблица 4в
Полупроводникови пластини - производство, производствен капацитет и използване на капацитета (MW)
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Обем на производството
1 600
2 677
2 553
2 017
Индекс (2009 г. = 100)
100
167
160
126
Производствен капацитет
2 600
3 410
3 945
3 636
Индекс (2009 г. = 100)
100
131
152
140
Използване на капацитета
62 %
79 %
65 %
55 %
Източник:
Europressedienst
(125)
Общото производство на Съюза на модули се е увеличило с 87 % през разглеждания период. Производството е достигнало връх през 2011 г., след което е отбелязало спад през РП. Производството на Съюза на модули е нараствало много по-бавно в сравнение с потреблението, което се е увеличило повече от три пъти през същия период. На фона на значителния ръст на потреблението производителите от Съюза са удвоили производствения си капацитет за модулите през разглеждания период. Същевременно, въпреки по-голямото производство процентът на използване на капацитета на промишлеността на Съюза е отбелязал спад от 4 процентни пункта, като е достигнал едва 41 % през РП.
(126)
Производството на Съюза на елементи се е увеличило с 20 % като цяло през разглеждания период. То е достигнало връх през 2011 г., след което е намаляло през РП. Производството на Съюза на елементи е следвало тенденцията във връзка с потреблението на Съюза с по-слабо изразено увеличение до 2011 г., а след това се е наблюдавал по-отчетлив спад през РП. Аналогично на изменението на потреблението на Съюза, промишлеността на Съюза първо е увеличила капацитета си с 51 % до 2011 г., а след това го е намалила през РП. Като цяло капацитетът е отбелязал ръст от 39 % през разглеждания период. Процентът на използване на капацитета е нараствал до 2011 г., като е достигнал връх от 78 %, а след това е намалял с 15 процентни пункта през РП. Като цяло използването на капацитета на промишлеността на Съюза на елементи е отбелязало спад през разглеждания период, като е достигнало 63 % през РП.
(127)
През разглеждания период производството на Съюза на полупроводникови пластини се е увеличило с 26 % като цяло. Производството на Съюза е достигнало връх през 2010 г., след което е отбелязало трайно свиване през 2011 г., за да достигне още по-ниски нива през РП. В отговор на увеличеното потребление на Съюза производителите от Съюза на полупроводникови пластини са увеличили производствения си капацитет с 52 % до 2011 г., а след това техният капацитет е намалял през РП. Независимо от това производственият капацитет на полупроводникови пластини на промишлеността на Съюза е отбелязал ръст от 40 % като цяло през разглеждания период. Въпреки увеличението на производството процентът на използване на капацитета на промишлеността на Съюза на полупроводникови пластини е отбелязал ръст до 2010 г., а след това - трайна тенденция на свиване, която се е изразила в цялостен спад от 7 процентни пункта през разглеждания период, достигайки 55 % през РП.
(128)
Следователно промишлеността на Съюза е увеличила капацитета си в отговор на нарасналото потребление. Производството на промишлеността на Съюза обаче е нараствало много по-бавно от потреблението, като това е довело до намаление на процентите на използване на капацитета за разглеждания продукт през разглеждания период.
5.2.2. Обем на продажбите и пазарен дял
(129)
През разглеждания период обемът на продажбите и пазарният дял на промишлеността на Съюза са се променяли, както следва:
Таблица 5а
Модули - обем на продажбите и пазарен дял (в MW)
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Обем на продажбите на пазара на Съюза
1 037
1 890
2 683
2 357
Индекс (2009 г. = 100)
100
182
259
227
Пазарен дял
19 %
15 %
13 %
13 %
Източник:
Europressedienst
Таблица 5б
Елементи - обем на продажбите и пазарен дял (в MW)
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Обем на продажбите - общ пазар
1 470
1 913
2 245
1 545
Индекс (2009 г. = 100)
100
130
153
105
Пазарен дял
68 %
57 %
52 %
38 %
Източник:
Europressedienst
Таблица 5в
Полупроводникови пластини - обем на продажбите и пазарен дял (в MW)
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Обем на продажбите - общ пазар
1 363
1 520
1 608
1 269
Индекс (2009 г. = 100)
100
112
118
93
Пазарен дял
81 %
64 %
59 %
59 %
Източник:
Europressedienst
(130)
През разглеждания период обемът на продажбите на модули се е увеличил със 127 %. Въпреки това, на фона на ръста на потреблението от 221 % това се е изразило в спад на пазарния дял на промишлеността на Съюза от 19 % през 2009 г. на 13 % през РП. По отношение на елементите продажбите на промишлеността на Съюза са се увеличили само незначително, а именно с 5 %, докато потреблението е нараснало с 87 %, което е довело до свиване на пазарния дял от 68 % през 2009 г. на 38 % през РП. Що се отнася до полупроводниковите пластини, общият обем на продажбите е спаднал със 7 % на фона на увеличено потребление, в резултат на което е настъпило свиване на пазарния дял на полупроводникови пластини от 81 % през 2009 г. на 59 % през РП.
(131)
В отговор на нарастващото потребление продажбите на промишлеността на Съюза на модули и елементи са се увеличавали много по-бавно от вноса от съответната държава, а продажбите на полупроводникови пластини са намалели. Това означава, че промишлеността на Съюза не е успяла да се възползва от нарастващото потребление. Вследствие на това пазарните дялове за трите сегмента са отбелязали спад през разглеждания период.
5.2.3. Заетост и производителност
(132)
Заетостта и производителността са се променяли през разглеждания период, както следва:
Таблица 6а
Модули - заетост и производителност
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Брой наети лица
11 779
15 792
17 505
16 419
(Индекс 2009 г. = 100)
100
134
149
139
Производителност (kW/на наето лице)
183
211
247
245
(Индекс 2009 г. = 100)
100
115
135
134
Източник:
Europressedienst
Таблица 6б
Елементи - заетост и производителност
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Брой наети лица
5 281
5 937
5 641
4 782
(Индекс 2009 г. = 100)
100
112
107
91
Производителност (kW/на наето лице)
319
400
483
423
(Индекс 2009 г. = 100)
100
126
151
133
Източник:
Europressedienst
Таблица 6в
Полупроводникови пластини - заетост и производителност
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Брой наети лица
1 944
3 853
4 291
3 920
(Индекс 2009 г. = 100)
100
198
221
202
Производителност (kW/на наето лице)
823
695
595
515
(Индекс 2009 г. = 100)
100
84
72
63
Източник:
Europressedienst
(133)
Между 2009 г. и РП заетостта се е увеличила с 39 % за модулите и със 102 % за полупроводниковите пластини, докато за елементите е бил отчетен спад от 9 %. Трябва да се отбележи обаче, че заетостта се е увеличавала до 2011 г., след което е намаляла през РП за модулите и полупроводниковите пластини. За елементите заетостта е регистрирала ръст до 2010 г., а след това е намаляла през 2011 г. и РП. Общата производителност е показвала положителни тенденции за модулите и елементите, като е нараснала съответно с 34 % и 33 %. Това отчасти се дължи на усилията на промишлеността на Съюза да отговори на натиска на дъмпинговия внос от КНР. Въпреки това общата производителност на полупроводникови пластини е намаляла с 37 % през разглеждания период.
(134)
Така, подобно на спада на производството в Съюза на модули и полупроводникови пластини между 2011 г. и РП, заетостта във връзка с модулите и полупроводниковите пластини също е регистрирала спад през същия период. Що се отнася до елементите, заетостта се е увеличавала до 2010 г., а след това е намаляла през 2011 г. и РП, докато производството в Съюза на елементи е нараствало трайно до 2011 г., след което е започнало да се свива.
5.2.3.1. Размер на дъмпинговия марж и възстановяване от предишен дъмпинг
(135)
Всички дъмпингови маржове са значително над нивото de minimis. Във връзка с въздействието на размера на действителните дъмпингови маржове върху промишлеността на Съюза, предвид на обема и цените на вноса от съответната държава, това въздействие може да се счита за значително.
(136)
Тъй като това е първото антидъмпингово разследване във връзка с разглеждания продукт, показателят, свързан с възстановяването от предишен дъмпинг, не е релевантен.
5.3. Микроикономически показатели
5.3.1. Цени и фактори, влияещи върху цените
(137)
Средните продажни цени на включените в извадката производители от Съюза за несвързани клиенти в Съюза са се променяли през разглеждания период, както следва:
Таблица 7а
Модули - средни продажни цени в Съюза
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Средни продажни цени в Съюза на свободния пазар (EUR/kW)
2 198,75
1 777,15
1 359,35
1 030,83
(Индекс 2009 г. = 100)
100
81
62
47
Производствени разходи (EUR/kW)
2 155,02
1 599,44
1 400,13
1 123,60
(Индекс 2009 г. = 100)
100
74
65
52
Източник:
проверените отговори на въпросниците
Таблица 7б
Елементи - средни продажни цени в Съюза
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Средни продажни цени в Съюза на свободния пазар (EUR/kW)
1 525,09
1 160,99
777,62
474,91
(Индекс 2009 г. = 100)
100
76
51
31
Производствени разходи (EUR/kW)
1 647,10
1 021,67
1 057,56
745,61
(Индекс 2009 г. = 100)
100
62
64
45
Източник:
проверените отговори на въпросниците
Таблица 7в
Полупроводникови пластини - средни продажни цени в Съюза
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Средни продажни цени в Съюза на свободния пазар (EUR/kW)
709
564
515
426
(Индекс 2009 г. = 100)
100
80
73
60
Производствени разходи (EUR/kW)
631
496
520
648
(Индекс 2009 г. = 100)
100
78
82
103
Източник:
проверените отговори на въпросниците
(138)
Продажните цени рязко са намалели, а именно с 53 % за модулите, с 69 % за елементите и с 40 % за полупроводниковите пластини през разглеждания период. Продажните цени са отбелязали трайна тенденция на намаление през разглеждания период, но спадът им е бил особено отчетлив през РП, когато са се сринали до нива, които не са давали възможност за устойчиво развитие на промишлеността на Съюза. През разглеждания период производствените разходи са се свили с 48 % за модулите, а за елементите - с 55 %. Що се отнася до полупроводниковите пластини, производствените разходи са регистрирали спад през 2010 г. спрямо 2009 г., но са се увеличили през 2011 г., като все още са останали под нивото от 2009 г. През РП разходите са се увеличили още и са достигнали до нива, малко по-високи от тези през 2009 г., което основно може да се обясни със спирането на производството през РП. Промишлеността на Съюза не е можела да се възползва нито от постоянните си усилия за увеличение на разходната си ефективност, нито от отражението на намалението на цената на основната суровина, а именно полисилиция. Това основно се дължи на нарастващия ценови натиск от страна на дъмпинговия внос, който е имал отрицателно отражение върху продажните цени на промишлеността на Съюза, които са спаднали дори повече от ефективността. Това може да се разглежда в контекста на негативната тенденция на рентабилността на промишлеността на Съюза, описана в съображение 144 по-долу. Като цяло е било налице значително намаление на средните продажни цени и производствените разходи на сходния продукт (с изключение на полупроводниковите пластини), което е имало твърде неблагоприятни последици за рентабилността на промишлеността на Съюза.
5.3.2. Разходи за труд
(139)
През разглеждания период средните разходи за труд на включените в извадката производители от Съюза са се променяли, както следва:
Таблица 8а
Модули - средни разходи за труд на наето лице
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Средни разходи за труд на наето лице (в евро)
38 194
40 793
41 781
42 977
(Индекс 2009 г. = 100)
100
107
110
113
Източник:
проверените отговори на въпросниците
Таблица 8б
Елементи - средни разходи за труд на наето лице
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Средни разходи за труд на наето лице (в евро)
49 677
49 357
49 140
49 350
(Индекс 2009 г. = 100)
100
99
99
99
Източник:
проверените отговори на въпросниците
Таблица 8в
Полупроводникови пластини - средни разходи за труд на наето лице
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Средни разходи за труд на наето лице (в евро)
39 409
40 933
39 323
46 060
(Индекс 2009 г. = 100)
100
104
100
117
Източник:
проверените отговори на въпросниците
(140)
Между 2009 г. и РП средните разходи за труд на наето лице за модулите са отбелязали трайна тенденция на увеличение, а именно общо с 13 %. По отношение на елементите средните разходи за труд са останали стабилни през целия разглеждан период и леко са спаднали (с 1 %) между 2009 г. и 2010 г., но след това са останали стабилни през РП. Що се отнася до полупроводниковите пластини, средните разходи за труд на наето лице са варирали - увеличили са се между 2009 г. и 2010 г., спаднали са през 2011 г., но са нараснали през разглеждания период като цяло със 17 %. Общото увеличение на разходите за труд може отчасти да се обясни с едновременното увеличение на производителността (модулите), промяната на инфлацията и социалните разходите на някои производители от Съюза (полупроводникови пластини) във връзка със свиването на дейностите на промишлеността между 2011 г. и РП.
5.3.3. Запаси
(141)
През разглеждания период нивата на запасите на включените в извадката производители от Съюза са се променяли, както следва:
Таблица 9а
Модули - запаси
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Запаси в края на периода (в kW)
28 612
40 479
74 502
65 415
(Индекс 2009 г. = 100)
100
141
260
229
Източник:
проверените отговори на въпросниците
Таблица 9б
Елементи - запаси
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Запаси в края на периода (в kW)
16 995
23 829
76 889
68 236
(Индекс 2009 г. = 100)
100
140
452
402
Източник:
проверените отговори на въпросниците
Таблица 9в
Полупроводникови пластини - запаси
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Запаси в края на периода (в kW)
34 891
5 601
36 697
59 340
(Индекс 2009 г. = 100)
100
16
105
170
Източник:
проверените отговори на въпросниците
(142)
Запасите са се увеличили значително, а именно със 129 % за модулите, с 302 % за елементите и със 70 % за полупроводниковите пластини през разглеждания период. Относно модулите запасите са регистрирали трайна тенденция на увеличение, като са достигнали много високи нива през 2011 г. (увеличение със 160 %), докато през РП са намалели, но все още са останали на много високи равнища в сравнение с началото на разглеждания период. Що се отнася до елементите, промяната е била дори по-отчетлива, с увеличение в запасите между 2009 г. и 2011 г. с над 350 %. По подобен начин след това запасите са намалели през РП, но са останали на много високи равнища в сравнение с началото на разглеждания период. По отношение на полупроводниковите пластини, докато промишлеността на Съюза е намалила запасите си между 2009 г. и 2010 г. с повече от 80 % поради увеличението на продажбите си, запасите в края на периода са нараснали бързо и са достигнали нива над равнището от 2009 г., а след това са нараснали с още 65 процентни пункта през РП.
(143)
При разследването се установи, че предвид на неблагоприятната настояща ситуация производителите от Съюза ще се опитат да разполагат с ограничени запаси от сходния продукт, като ще произвеждат в зависимост от подадените поръчки. Ето защо увеличението на запасите от сходния продукт през разглеждания период е релевантен фактор при преценка дали промишлеността на Съюза е понесла съществена вреда.
5.3.4. Рентабилност, парични потоци, инвестиции и възвръщаемост на инвестициите, способност за привличане на капитали
(144)
Рентабилността и паричните потоци са се променяли през разглеждания период, както следва:
Таблица 10а
Модули - рентабилност и парични потоци
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Рентабилност на продажбите в Съюза за несвързани клиенти (% от оборота на продажбите)
2 %
10 %
-3 %
-9 %
Парични потоци
13 %
10 %
12 %
3 %
Източник:
проверените отговори на въпросниците
Таблица 10б
Елементи - рентабилност и парични потоци
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Рентабилност на продажбите в Съюза за несвързани клиенти (% от оборота на продажбите)
-8 %
12 %
-36 %
-57 %
Парични потоци
75 %
52 %
-0,3 %
-46 %
Източник:
проверените отговори на въпросниците
Таблица 10в
Полупроводникови пластини - рентабилност и парични потоци
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Рентабилност на продажбите в Съюза за несвързани клиенти (% от оборота на продажбите)
11 %
12 %
-1 %
-52 %
Парични потоци
39 %
47 %
32 %
-19 %
Източник:
проверените отговори на въпросниците
(145)
Рентабилността на включените в извадката производители от Съюза беше установена чрез изразяване на нетната печалба (преди облагане с данъци) от продажбите на сходния продукт за несвързани клиенти в Съюза като процент от оборота от тези продажби.
(146)
През разглеждания период рентабилността е намаляла рязко и е станала отрицателна за сходния продукт. За модулите тя е спаднала с 11 процентни пункта, за елементите - с 49 процентни пункта, а за полупроводниковите пластини - с 63 процентни пункта.
(147)
Рентабилността за сходния продукт се е увеличила между 2009 г. и 2010 г., след което се е свила значително през 2011 г., когато промишлеността на Съюза е регистрирала загуби, и рентабилността е отбелязала още по-значителен спад през РП. Загубите са били особено високи за елементите и полупроводниковите пластини.
(148)
По същия начин тенденцията във връзка с нетните парични потоци, което е способността на включените в извадката производители от Съюза да самофинансират дейностите си, е следвала тази тенденция към постепенно намаление между 2009 г. и РП, а именно спад с 10 процентни пункта за модулите с леко увеличение през 2011 г., като най-силно изразеното свиване на паричните потоци се е наблюдавало между 2011 г. и РП. Намалението на паричните потоци за елементите и полупроводниковите пластини е било по-отчетливо, отколкото за модулите, и е показало значително отрицателни нива през РП. Следователно през разглеждания период паричните потоци за сходния продукт са намалели.
(149)
По-долу е представено развитието на инвестициите и възвръщаемостта на инвестициите на включените в извадката производители от Съюза във връзка с общия пазар през разглеждания период:
Таблица 11а
Модули - инвестиции и възвръщаемост на инвестициите
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Инвестиции (в евро)
12 081 999
50 105 017
64 643 322
32 730 559
(Индекс 2009 г. = 100)
100
415
535
271
Възвръщаемост на инвестициите
-15 %
19 %
-15 %
-17 %
Източник:
проверените отговори на въпросниците
Таблица 11б
Елементи - инвестиции и възвръщаемост на инвестициите
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Инвестиции (в евро)
31 448 407
34 451 675
10 234 050
6 986 347
(Индекс 2009 г. = 100)
100
110
33
22
Възвръщаемост на инвестициите
-4 %
10 %
-20 %
-19 %
Източник:
проверените отговори на въпросниците
Таблица 11в
Полупроводникови пластини - инвестиции и възвръщаемост на инвестициите
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Инвестиции (в евро)
201 911 346
83 802 212
74 166 331
39 938 349
(Индекс 2009 г. = 100)
100
42
37
20
Възвръщаемост на инвестициите
10 %
8 %
0 %
-7 %
Източник:
проверените отговори на въпросниците
(150)
От таблицата по-горе е видно, че промишлеността на Съюза е увеличила инвестициите си със 171 % за модулите между 2009 г. и РП. Това е свързано основно със значителното увеличение на капацитета. Въпреки това през същия период промишлеността на Съюза е свила инвестициите си със 78 % за елементите и с 80 % за полупроводниковите пластини, като направените инвестиции са били свързани главно с НИРД, както и с подобрението и поддържането на производствените технологии и процеси, за да се увеличава ефективността. Тъй като промишлеността на Съюза не е могла да направи допълнителни инвестиции за елементите и полупроводниковите пластини през разглеждания период, нивото на инвестициите през РП е било доста ниско. Понеже инвестициите са били финансирани основно чрез паричните потоци и междудружествени заеми, намалението на паричните потоци е имало непосредствено отражение върху равнището на направените инвестиции.
(151)
Възвръщаемостта на инвестициите (ВИ) е изразена като печалбата в процент от нетната балансова стойност на инвестициите. ВИ за сходния продукт е следвала сходни негативни тенденции, както тези за останалите показатели за финансовите резултати между 2009 г. и РП и за трите вида продукт. Що се отнася до елементите и полупроводниковите пластини, докато е било налице увеличение през 2009 г. и 2010 г., ВИ е спаднала значително през 2011 г., като е достигнала отрицателни нива. За модулите ВИ е била отрицателна през целия разглеждан период с изключение на 2010 г., когато е достигнала 19 %. Като цяло ВИ е спаднала през разглеждания период, като е достигнала - 17 % през РП за елементите, т.е. с 1 %, като е останала обаче на значително отрицателни нива, а именно - 19 %. По отношение на полупроводниковите пластини ВИ е показала трайна отрицателна тенденция, достигайки - 7 % през РП. Като цяло ВИ за сходния продукт е показала отрицателни тенденции през разглеждания период.
(152)
Способността за привличане на капитали беше анализирана по отношение на общия пазар и се установи, че способността на промишлеността на Съюза да генерира парични постъпления във връзка със сходния продукт постоянно се е влошавала, което е довело до влошаване на финансовото състояние на промишлеността на Съюза.
5.3.5. Заключение относно вредата
(153)
Анализът на положението на промишлеността на Съюза показа ясна низходяща тенденция при всички основни показатели за вредата. На фона на нарастващото като цяло потребление цялостното производство на модули и елементи през разглеждания период се е увеличило. Въпреки че обемът на продажбите е нараснал, пазарният дял на промишлеността на Съюза през РП се е свил поради по-голямото увеличение на потреблението през разглеждания период. Средната продажна цена е спаднала рязко през разглеждания период, отразявайки се негативно на всички финансови показатели за изпълнение, като рентабилност, парични потоци, възвръщаемост на инвестициите и способност за привличане на капитали.
(154)
През разглеждания период общият обем на продажбите на промишлеността на Съюза се е увеличил. Въпреки това увеличаването на обема на продажбите на промишлеността на Съюза е съпроводено от огромно намаление в средните продажни цени.
(155)
По време на разглеждания период вносът на заинтересованите страни от КНР е нараснал по отношение на обема и пазарния дял. Същевременно цените на вноса непрекъснато са намалявали, подбивайки значително средната цена на промишлеността на Съюза на пазара на Съюза.
(156)
Няколко заинтересовани страни заявиха, че промишлеността на Съюза, и по-конкретно включените в извадката производители от Съюза, постигат добри резултати. Бе заявено, че определени показатели за вредата, а именно производствен обем, производствен капацитет, продажби и трудова заетост, са се увеличили и не са показвали съществена вреда, дори и по отношение на рентабилността на някои от производителите, включени в извадката. Тези твърдения не се потвърдиха от резултатите от разследването, което показа ясни тенденции на спад на много показатели за вредата, водещи към заключението, че промишлеността на Съюза е понесла съществена вреда.
(157)
С оглед на изложеното по-горе разследването потвърди по-специално факта, че продажните цени са по-ниски от производствените разходи, като по този начин оказват отрицателно въздействие върху рентабилността на промишлеността на Съюза, достигайки отрицателни стойности през РП. Заключението е, че ако дъмпинговият внос продължи да навлиза на пазара на Съюза, загубите за промишлеността на Съюза вероятно ще доведат до окончателното прекратяване на всякакво значимо производство на сходния продукт в Съюза. Това изглежда се потвърждава от събитията по време на и след разследвания период, т.е. някои дружества обявиха несъстоятелност и/или временно или постоянно спиране на производството.
(158)
С оглед на изложеното по-горе бе направено временното заключение, че промишлеността на Съюза е претърпяла съществена вреда по смисъла на член 3, параграф 5 от основния регламент.
Д. ПРИЧИННО-СЛЕДСТВЕНА ВРЪЗКА
1. Въведение
(159)
В съответствие с член 3, параграфи 6 и 7 от основния регламент беше проучено дали съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза, е причинена от дъмпинговия внос от съответната държава. Извън това бяха проучени други известни фактори освен дъмпинговия внос, които биха могли да навредят на промишлеността на Съюза, за да се гарантира, че всяка вреда, причинена от тези фактори, не се приписва на дъмпинговия внос.
(160)
Заинтересована страна заяви, че пазарните условия за разглеждания продукт са различни сред държавите членки и че поради това анализът на причинно-следствената връзка следва да се извърши на равнището на всяка държава членка поотделно. Националните схеми за подпомагане определят до известна степен размера на пазарите на държавите членки. Разследването обаче разкри също, че търсенето не зависи изключително от схемите за подпомагане. В зависимост от географското местоположение (слънчева експозиция) и цената на електроенергията на дадено място цените на слънчевите панели изглежда са достигнали или най-малкото са били близо до изравняване с тези на електроенергията от конвенционални източници, което означава, че някои инвестиции се извършват независимо от схемите за подпомагане. Следователно е невъзможно да се потвърди, че пазарните условия зависят изключително от схеми за подпомагане и поради това твърдението бе отхвърлено.
2. Въздействие на дъмпинговия внос
(161)
Разследването показа, че дъмпинговият внос от КНР рязко е нараснал през разглеждания период, увеличавайки значително обема си с над 300 % за модули, с 482 % за елементи и с 648 % за полупроводникови пластини, а пазарния си дял - със 17 процентни пункта за модули, 17 процентни пункта за елементи и 27 процентни пункта за полупроводникови пластини. Поради това се потвърждава, че обемът на вноса и пазарният дял на разглеждания продукт рязко са се увеличили по време на разглеждания период. Във времето има ясно съвпадение между повишаването на дъмпинговия внос и загубата на пазарен дял на промишлеността на Съюза. Също така при разследването се установи, че през РП дъмпинговият внос подбива цените на промишлеността на Съюза, както бе посочено в съображение 117 по-горе.
(162)
Разследването показа, че през разглеждания период цените на дъмпинговия внос са спаднали с 64 % за модули, с 42 % за елементи и с 40 % за полупроводникови пластини и че това води до още по-голямо подбиване на цените. В контекста на този ценови натиск промишлеността на Съюза е положила значителни усилия за намаляване на производствените си разходи. Въпреки тези усилия изключително ниското ниво на цените на вноса от Китай е принудило промишлеността на Съюза да продължава да намалява продажните си цени до непечеливши нива. По този начин през разглеждания период рентабилността на промишлеността на Съюза отбелязва рязък спад и понася загуби.
(163)
Въз основа на изложеното по-горе се стигна до заключението, че присъствието на китайския внос и нарастването на пазарния дял на дъмпинговия внос от Китай на цени, които постоянно са подбивали цените на промишлеността на Съюза, са имали решаваща роля за съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза, която се изразява по-специално в лошото ѝ финансово състояние и във влошаването на повечето от показателите за вредата.
3. Въздействие на други фактори
3.1. Внос от други трети държави
(164)
По време на разглеждания период обемът на вноса на модули от други трети държави се е увеличил с 19 %, докато пазарният дял е спаднал от 18,4 % на 6,8 %. Тайван е вторият по големина износител след КНР.
(165)
Обемът на вноса за елементи от други трети държави се е увеличил със 186 % по време на разглеждания период, като това е намерило отражение в увеличаването на пазарния дял от около 24 % през 2009 г. до около 36 % по време на РП. Колкото до елементите, Тайван е вторият най-голям износител след КНР, като далеч надвишава обема на вноса и пазарните дялове от други трети държави, но все още не достига тези от КНР.
(166)
Обемът на вноса на полупроводникови пластини от други трети държави е намалял с 19 % през разглеждания период, а пазарните дялове - от 13,4 % през 2009 г. на 8,5 % през РП. Както и по отношение на модулите, Тайван е вторият най-голям износител на полупроводникови пластини след КНР. Въпреки това, за разглеждания период нивото на внос и пазарният дял на Тайван не показват значителни увеличения и остават на ниско равнище.
(167)
Цените на вноса на модули, елементи и полупроводникови пластини от трети държави са били средно по-високи от средната единична цена на китайския внос. Наличната информация по отношение на вноса от Тайван показва, че средната цена на вноса за модули и полупроводникови пластини е била по-висока от средната цена на вноса от КНР за същите артикули, докато средната цена на вноса за елементи е в същите граници като средната цена на вноса на елементи от КНР. Тъй като обаче няма подробна информация за цените по видове продукт, сравнението на цените въз основа на средната стойност може да бъде използвано единствено като указание; категорични заключения на тази база не могат да бъдат направени. През разглеждания период обемът на вноса на елементи от Тайван непрекъснато е нараствал, което е довело до спечелване на пазарен дял от около 14 процентни пункта. Независимо от това, въпреки че пазарният дял на разследвания продукт се е увеличил, като цяло обемът на вноса от Тайван е бил по-нисък в сравнение с този от КНР и равнищата на цените като цяло са били по-високи, с изключение на елементите по време на РП. На тези основания, по-специално с оглед на обема на вноса и пазарните дялове от други трети държави, както и равнищата на цените им, които като средна стойност са подобни или по-високи от тези на промишлеността на Съюза, може да се направи временно заключение, че вносът от трети държави не е нарушил причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос и вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
Таблица 12
Внос и пазарни дялове от други трети държави
Модули
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Обем на вноса от други трети държави (MW)
1 003
1 702
1 385
1 195
(Индекс 2009 г. = 100)
100
169
138
119
Пазарен дял на вноса с произход от всички други трети държави
18,4 %
14,0 %
7,0 %
6,8 %
Средна цена на вноса EUR/kW
2 385,34
1 852,23
1 430,90
1 218,41
(Индекс 2009 г. = 100)
100
78
60
51
Обем на вноса от Тайван (MW)
49
144
140
135
(Индекс 2009 г. = 100)
100
294
286
276
Пазарен дял на вноса от Тайван
0,9 %
1,2 %
0,7 %
0,8 %
Средна цена на вноса EUR/kW
2 102,04
1 659,72
1 350,00
1 125,93
(Индекс 2009 г. = 100)
100
79
64
54
Обем на вноса от САЩ (MW)
140
180
51
60
(Индекс 2009 г. = 100)
100
129
36
43
Пазарен дял на вноса от САЩ
2,6 %
1,5 %
0,3 %
0,3 %
Средна цена на вноса EUR/kW
2 400,00
1 872,22
1 431,37
1 233,33
(Индекс 2009 г. = 100)
100
78
60
51
Обем на вноса от останалата част от Азия (MW)
720
1 140
1 029
879
(Индекс 2009 г. = 100)
100
158
143
122
Пазарен дял на вноса от останалата част от Азия
13,2 %
9,3 %
5,2 %
5,0 %
Средна цена на вноса EUR/kW
2 400,00
1 870,18
1 440,23
1 229,81
(Индекс 2009 г. = 100)
100
78
60
51
Обем на вноса от останалата част на света (MW)
94
238
165
121
(Индекс 2009 г. = 100)
100
253
176
129
Пазарен дял на вноса от останалата част на света
1,7 %
2,0 %
0,8 %
0,7 %
Средна цена на вноса EUR/kW
2 404,26
1 869,75
1 442,42
1 231,40
(Индекс 2009 г. = 100)
100
78
60
51
Източник:
Europressedienst
Елементи
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Обем на вноса от всички други трети държави (MW)
510
884
1 100
1 457
(Индекс 2009 г. = 100)
100
173
216
286
Пазарен дял на вноса с произход от всички други трети държави
23,7 %
26,6 %
25,5 %
36,2 %
Средна цена на вноса EUR/kW
1 166,67
1 072,40
751,82
553,88
(Индекс 2009 г. = 100)
100
92
64
47
Обем на вноса от Тайван (MW)
235
400
540
997
(Индекс 2009 г. = 100)
100
170
230
424
Пазарен дял на вноса от Тайван
10,9 %
12,0 %
12,5 %
24,8 %
Средна цена на вноса EUR/kW
948,94
1 100,00
670,37
514,54
(Индекс 2009 г. = 100)
100
116
71
54
Обем на вноса от САЩ (MW)
40
40
40
33
(Индекс 2009 г. = 100)
100
100
100
83
Пазарен дял на вноса от САЩ
1,9 %
1,2 %
0,9 %
0,8 %
Средна цена на вноса EUR/kW
1 350,00
1 050,00
825,00
636,36
(Индекс 2009 г. = 100)
100
78
61
47
Обем на вноса от Япония (MW)
60
154
170
145
(Индекс 2009 г. = 100)
100
257
283
242
Пазарен дял на вноса от Япония
2,8 %
4,6 %
3,9 %
3,6 %
Средна цена на вноса EUR/kW
1 350,00
1 051,95
829,41
641,38
(Индекс 2009 г. = 100)
100
78
61
48
Обем на вноса от останалата част на света (MW)
175
290
350
282
(Индекс 2009 г. = 100)
100
166
200
161
Пазарен дял на вноса от останалата част на света
8,1 %
8,7 %
8,1 %
7,0 %
Средна цена на вноса EUR/kW
1 348,57
1 051,72
831,43
638,30
(Индекс 2009 г. = 100)
100
78
62
47
Източник:
Europressedienst
Полупроводникови пластини
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Обем на вноса от всички други трети държави (MW)
225
333
235
183
(Индекс 2009 г. = 100)
100
148
104
81
Пазарен дял на вноса с произход от всички други трети държави
13,4 %
14,0 %
8,6 %
8,5 %
Средна цена на вноса EUR/kW
800,00
588,59
43,30
420,77
(Индекс 2009 г. = 100)
100
74
55
52
Обем на вноса от Тайван (MW)
20
50
50
36
(Индекс 2009 г. = 100)
100
250
250
180
Пазарен дял на вноса от Тайван
1,2 %
2,1 %
1,8 %
1,7 %
Средна цена на вноса EUR/kW
800,00
580,00
440,00
416,67
(Индекс 2009 г. = 100)
100
73
55
52
Обем на вноса от САЩ (MW)
50
55
40
28
(Индекс 2009 г. = 100)
100
110
80
56
Пазарен дял на вноса от САЩ
3,0 %
2,3 %
1,5 %
1,3 %
Средна цена на вноса EUR/kW
800,00
581,82
450,00
428,57
(Индекс 2009 г. = 100)
100
73
56
54
Обем на вноса от Япония (MW)
55
50
30
26
(Индекс 2009 г. = 100)
100
91
55
47
Пазарен дял на вноса от Япония
3,3 %
2,1 %
1,1 %
1,2 %
Средна цена на вноса EUR/kW
800,00
580,00
433,33
423,08
(Индекс 2009 г. = 100)
100
73
54
53
Обем на вноса от останалата част на света (MW)
100
178
115
93
(Индекс 2009 г. = 100)
100
178
115
93
Пазарен дял на вноса от останалата част на света
5,9 %
7,5 %
4,2 %
4,3 %
Средна цена на вноса EUR/kW
800,00
589,89
434,78
419,35
(Индекс 2009 г. = 100)
100
74
54
52
Източник:
Europressedienst
(168)
Както е посочено в съображение 108 по-горе, потреблението на Съюза се е увеличило с 221 % за модули, 87 % за елементи и 29 % за полупроводникови пластини по време на разглеждания период. Потреблението е достигнало върхов момент през 2011 г. и е спаднало през РП, като все пак е останало далеч над нивото от началото на разглеждания период през 2009 г. Промишлеността на Съюза не е могла да се възползва от това увеличение на потреблението, тъй като нейният пазарен дял е отбелязал спад от 19 % на 13 % за модули, от 68 % на 38 % за елементи и от 81 % на 59 % за полупроводникови пластини през същия период. В същото време пазарният дял на КНР е отбелязал рязко увеличение до 2011 г., а след това е останал стабилен на значително високи нива по време на РП, когато потреблението е спаднало. Следователно, с оглед на факта, че въпреки спада в потреблението на Съюза през РП дъмпинговият внос от КНР или поддържа своя пазарен дял (модули), или го увеличава (елементи и полупроводникови пластини) в ущърб на промишлеността на Съюза през разглеждания период, не може да се заключи, че намаляването на потреблението е било такова, че да прекъсне причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос и вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
(169)
Въз основа на наличната информация е трудно да се установи до каква степен търсенето е обусловено от схемите за подпомагане на държавите членки. Всъщност, както е споменато по-долу в съображение 171, съществуват различни схеми за подпомагане и взаимодействията между тях и търсенето е изключително сложно, и поради това е трудно да се оцени точното им въздействие в количествено отношение. Въпреки това наличните данни показват също, че дори при липсата на схеми за подпомагане търсенето на слънчева енергия ще продължи да съществува и дори ще нарасне с времето, макар и на по-ниски нива от тези в рамките на схемите за подпомагане. В този контекст няколко страни заявиха, че изравняването на цените на слънчевата енергия с тези на електроенергията от конвенционални източници (т.е. когато разходите за производство на слънчева енергия са равни на разходите за производство на електроенергия от конвенционални източници) вече е почти или напълно достигната в някои региони на Съюза. Тези твърдения не можаха да бъдат потвърдени от разследването до този момент и ще бъдат предмет на допълнително проучване.
3.2. Преференциалните цени (ПЦ) като основен пример за схеми за подпомагане
(170)
Няколко заинтересовани страни заявиха, че причината за понесената от промишлеността на Съюза вреда е свързана с намаленията в преференциалните цени, които се прилагат от държавите членки. Твърди се, че тези съкращения са довели до намаляване на броя на слънчевите инсталации и спад в търсенето на разследвания продукт на пазара на Съюза, като това е причинило съществена вреда на промишлеността на Съюза.
(171)
Държавите членки въведоха ПЦ, задължения по квотите с търгуеми зелени сертификати, инвестиционни субсидии и данъчни стимули с цел да подкрепят производството на енергия от възобновяеми източници. В някои държави членки подкрепа се предоставя и от структурните фондове на ЕС. Най-често прилаганият инструмент за подкрепа за слънчева енергия бяха преференциалните цени. На този етап анализът на Комисията бе съсредоточен върху този вид схема за подпомагане.
(172)
ПЦ са инструмент за финансова подкрепа, насочен към постигане на задължителни национални цели за използването на енергия от възобновяеми източници, в съответствие с предписанията на Директива 2009/28/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (7) за насърчаване на използването на енергия от възобновяеми източници. Нивото на подкрепа и начинът, по който функционират ПЦ, варират за различните държави членки. Посредством ПЦ мрежовите оператори са длъжни да купуват слънчева енергия на цени, които гарантират, че производителите на слънчева енергия (обикновено собствениците на слънчеви инсталации) възстановяват разходите си и реализират разумна норма на възвръщаемост. Както и други схеми за подпомагане, в повечето случаи ПЦ също са предмет на контрол на държавните помощи по силата на членове 107 и 108 от ДФЕС, които гарантират липсата на свръхкомпенсиране за производителите на електроенергия.
(173)
Въпреки националните различия, три явления могат да бъдат наблюдавани по отношение на еволюцията на ПЦ в Съюза: i) намалението на размера на ПЦ, ii) преустановяването на схемата на ПЦ като цяло (Испания), и iii) въвеждането на прагови стойности за капацитет („тавани“) за инсталациите, отговарящи на условията за финансиране, както и на общи тавани на годишно инсталирания нов капацитет, получил подкрепа на равнището на държавите членки. Що се отнася до таваните, изглежда те са били въведени основно през 2012 г. и най-вероятно по тази причина нямат никакво въздействие върху потреблението през РП. Поради това анализът се съсредоточи върху неотдавнашното преустановяване на ПЦ в Испания и намаляването на размера на ПЦ в повечето държави членки. В анализа бе проучено дали те са оказали въздействие върху търсенето на пазара на Съюза и дали това би могло да бъде причина за съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза. В това отношение бе счетено, че въздействието от развитието на ПЦ по отношение на търсенето на модули е било показателно и за положението по отношение на елементи и полупроводникови пластини. В действителност, тъй като елементите и полупроводниковите пластини при всички случаи са необходими за производството на модули и тъй като те не се използват в други производствени процеси, намаление в търсенето на модули задейства автоматично спад в търсенето на елементи и полупроводникови пластини.
(174)
Като потвърди връзката между развитието на ПЦ и потреблението, разследването установи също така, че намаляването на потреблението между 2011 г. и РП не е допринесло за прекъсването на причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос от КНР и съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза, както подробно е описано в съображение 163 по-горе. В действителност разследването показа, че въпреки влошаването на състоянието на промишлеността на Съюза производителите износители са били в състояние да запазят своите високи пазарни дялове за модули (80 %) и дори леко да увеличат пазарния си дял за елементи (от 22 % през 2011 г. до 25 % по време на РП) и полупроводникови пластини (от 32 % през 2011 г. до 33 % през РП). В допълнение следва да се отбележи, че средната цена на модули, фактурирана от промишлеността на Съюза, е спаднала с 53 % през разглеждания период, основно поради значителното увеличаване на дъмпинговия внос и значителния ценови натиск, оказван от този внос върху пазара на Съюза. Поради това загубата по отношение на рентабилността, понесена от промишлеността на Съюза, не може да бъде приписана основно на съкращенията в ПЦ.
(175)
Следователно се приема, че ПЦ са довели до търсене на слънчевата енергия и че неотдавнашното преустановяване на ПЦ (както в Испания) и намаленията на ПЦ в други държави членки са довели до спад на потреблението на разследвания продукт през РП, като по този начин вероятно са допринесли за вредата, понесена от промишлеността на Съюза. Въпреки това намаляването на потреблението през РП не е било от такова естество, че да прекъсне причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос и вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
(176)
Няколко страни изразиха становище, че съкращенията в ПЦ са направили възможностите за инвестиции в областта на слънчевата енергия непривлекателни за инвеститорите и по този начин са довели до спад в търсенето на разглеждания продукт в Съюза.
(177)
Въпреки че разследването потвърди наличието на връзка между размера на ПЦ и нивото на инвестициите в соларната промишленост, то показа също така, че инвестициите в областта на слънчевата енергия зависят в по-малка степен от това условие в регионите с висока слънчева експозиция, където производството на слънчева енергия е по-ефективно, и в регионите с високи цени на електроенергията. В действителност разследването показа, че инвестиции все още се извършват (например в Испания) въпреки преустановяването на схемата за ПЦ. Нещо повече, разследването разкри, че възможностите за инвестиции в областта на слънчевата енергия остават привлекателни дори и при по-ниски размери на ПЦ.
(178)
Въз основа на изложеното по-горе не може да се направи еднозначно заключение, че съкращенията в ПЦ са направили инвестициите в областта на слънчевата енергия непривлекателни за инвеститорите и по този начин са допринесли за вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
(179)
Заинтересована страна възрази, че намалението в ПЦ е принудило производителите на Съюза да намалят цените си, за да запазят интересите на инвеститорите в областта на фотоволтаичната енергия и нарастващото търсене и растеж.
(180)
Разследването показа, че промишлеността на Съюза е била принудена да намали цените си главно поради натиска на дъмпинговия внос, а не поради съкращенията в ПЦ. Това се доказва от факта, че най-голямото понижение на цените на промишлеността на Съюза се наблюдава през 2010 г. и 2011 г., преди да бъдат направени основните съкращения на ПЦ. Всъщност увеличението на дъмпинговия внос от КНР, значително подбиващо цените на промишлеността на Съюза, е принудило промишлеността на Съюза да намалява цените си до все по-ниски нива.
(181)
Поради това твърдението беше отхвърлено.
(182)
В обобщение, ПЦ са представлявали важен фактор за развитието на пазара на фотоволтаична енергия на Съюза, а развитието на потреблението на разследвания продукт е било повлияно от съществуването на ПЦ. Разследването обаче показа, че въпреки големите съкращения в ПЦ потреблението не е намаляло значително. Поради това беше направено временното заключение, че промените в ПЦ не са били от такова естество, че да прекъснат причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос и съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза.
3.3. Друга финансова помощ, предоставена на промишлеността на Съюза
(183)
Някои от заинтересованите страни заявиха, че съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза, е причинена от намаляването на финансовата помощ, предоставяна на промишлеността на Съюза. В подкрепа на това твърдение беше предоставена информация въз основа на субсидиите, отпускани на един от производителите от Съюза преди разглеждания период (между 2003 г. и 2006 г.).
(184)
Предоставените доказателства не разкриха каквато и да било връзка между съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза, и предполагаемата субсидия, получена от един от производителите от Съюза в периода, предшестващ разглеждания период. Освен това, тъй като тази информация касае период, предшестващ разглеждания период, тя очевидно е несъстоятелна. По тази причина не бе възможно да се установи връзка между предполагаемата субсидия, получена от промишлеността на Съюза, и понесената съществена вреда. Въз основа на това твърдението беше отхвърлено.
3.4. Свръхкапацитет
(185)
Изтъкнато бе, че съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза, се дължи на свръхкапацитет на пазара на Съюза и на световния пазар като цяло. Изтъкнато бе също, че свръхкапацитетът на световния пазар е довел до извършващото се понастоящем консолидиране на промишлеността на Съюза и че понесената вреда е последица от наличието на твърде големия брой производствени съоръжения. Освен това няколко заинтересовани страни заявиха, че съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза, е свързана с действията ѝ по свръхразширяване на капацитета на промишлеността на ЕС. Обратно на това, някои заинтересовани страни заявиха, че вредата, понесена от промишлеността на Съюза, се дължи на неспособността ѝ да осъществи необходимите инвестиции в разширяване на капацитета.
(186)
Докато промишлеността на Съюза действително е увеличила производствения си капацитет, общият ѝ производствен обем не е покрил увеличаващите се нива на потреблението на пазара на Съюза през разглеждания период. Ето защо повишаването на производствения капацитет на промишлеността на Съюза се е осъществило по разумен начин и е следвало развитието на пазара, т.е. увеличението на потреблението. Следователно то не може да се разглежда като причина за нанесената вреда.
(187)
Подобно, на тази основа доводът, че промишлеността на Съюза не е инвестирала в разширяване на капацитета, не бе потвърден по време на разследването. Дори напротив, както бе споменато по-горе, по време на разглеждания период промишлеността на Съюза постепенно е увеличила капацитета си и е разполагала с излишък в капацитета си по време на разглеждания период, като това показва, че тя е била в състояние да задоволи допълнителното търсене. Следователно този аргумент трябваше да се отхвърли.
(188)
Някои заинтересовани страни заявиха, че всички оператори на пазара, включително онези в секторите надолу и нагоре по веригата, са били в затруднено положение вследствие на свръхкапацитета на световния пазар и предизвиканата от него промяна на пазара. В тази връзка бе заявено, че разследваният продукт се е превърнал в стока, при която отделните производители вече не са в състояние да определят цените, а последните биват определяни от търсенето и предлагането в световен мащаб. Изтъкнато бе, че по-скоро тази ситуация, а не дъмпинговият внос, е предизвикала съществената вреда за промишлеността на Съюза.
(189)
Разследването потвърди съществуването на свръхкапацитет на световния пазар, предимно с произход от КНР. Колкото до промяната на пазара, за която се твърди, че е превърнала разследвания продукт в стока, тя не би оправдала нелоялна ценова политика и нелоялни търговски практики. В това отношение следва да се отбележи, че промишлеността на Съюза произвежда и продава разследвания продукт в продължение на повече от 20 години, докато в КНР производството му се е развило едва наскоро (около средата на последното десетилетие), главно поради преференциалните цени и други стимули в Съюза и последвалото увеличение на търсенето.
(190)
Поради това твърденията бяха отхвърлени.
3.5. Въздействието на цените на суровините
(191)
Няколко заинтересовани страни заявиха, че съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза, е свързана с развитието на цените на полисилиция, основната суровина за производството на полупроводникови пластини. Беше заявено, че промишлеността на Съюза е сключила дългосрочни договори за доставка на фиксирани цени и следователно не е могла да се възползва от намалението на цените на полисилиция по време на разглеждания период.
(192)
Разследването разкри, че цените на полисилиция са се увеличили през 2008 г., но отново са се понижили през 2009 г., със съвсем слаба тенденция към нарастване през 2010 г. и началото на 2011 г. Цените са спаднали значително през РП.
(193)
Разследването показа, че макар и промишлеността на Съюза да има дългосрочни договори за доставка за полисилиций, условията на тези договори в голяма степен са били предоговорени въз основа на измененията на цените на полисилиция и че договорните цени са достигнали до равнища, близки до цените на спот пазара или дори по-ниски от тях.
(194)
Въз основа на това се стигна до заключението, че дори и някои конкретни производители от Съюза да са били засегнати от дългосрочни договори за доставка на полисилиций, промишлеността на Съюза като цяло не е понесла загуби от такива дългосрочни договори и е била в състояние да се възползва напълно от спада в цените на полисилиция. Поради това не бе счетено, че дългосрочните договори са допринесли за съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза.
3.6. Вреда в резултат на действията на промишлеността на Съюза: въздействието на автоматизацията, размера, икономиите от мащаба, консолидацията, иновациите, ефективността на разходите
(195)
Няколко заинтересовани страни заявиха, че вредата, понесена от промишлеността на Съюза, се дължи на високата степен на автоматизация на производствения процес. Бе заявено, че дребните производители са били в по-неблагоприятно положение от по-големите вертикално интегрирани производители и следователно никакъв вид вреда, понесена от тях, не може да бъде приписана на дъмпинговия внос. В този контекст също така бе заявено, че при всички случаи, като цяло, промишлеността на Съюза е била с малък размер и следователно не е била в състояние да се възползва от икономиите от мащаба.
(196)
Разследването показа, че и малките производители в Съюза са с високо ниво на автоматизация в производствения си процес, което оказва положително въздействие върху производствените им разходи. Повечето производители в Съюза са специализирани в една част от производствения процес (полупроводникови пластини, елементи или модули), което повишава конкурентоспособността им по отношение на конкретния тип продукт, който произвеждат. Следователно твърдението, че въздействието на високата степен на автоматизацията е довело до вредата, понесена от промишлеността на Съюза, бе отхвърлено.
(197)
Някои заинтересовани страни заявиха, че ценовият натиск е причинил консолидацията на промишлеността на Съюза, която е довела до съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза. Разследването обаче показа, че консолидацията е по-скоро следствие от дъмпинговия внос. Освен това тази страна не представи никакви доказателства относно това, до каква степен процеса на консолидация е могъл да бъде причината за понесената вреда.
(198)
Нещо повече, бе заявено, че липсата на вертикална интеграция на промишлеността на Съюза е причината за понесената вреда. Като цяло вертикално интегрираните производители в нормални пазарни условия би трябвало да имат повече сигурност по отношение на веригата си от доставчици. Разследването обаче показа, че онази част от промишлеността на Съюза, която е вертикално интегрирана, не е могла да се възползва пълноценно от това предимство, тъй като ценовият натиск от дъмпинговия внос е бил много висок. Освен това промишлеността на Съюза, дори и вертикално интегрираните производители на Съюза, поради дъмпинговия внос не са могли напълно да се възползват от високата степен на използваемост на капацитета за постигане на икономии от мащаба. Освен това разследването не разкри взаимовръзка между вертикалната интеграция и по-добрите нива на рентабилност, тъй като високият ценови натиск е променил тази взаимовръзка.
(199)
Някои заинтересовани страни заявиха, че в промишлеността на Съюза липсват както технически иновации, така и инвестиции в нови технологии. Разследването обаче не установи наличие на конкретни доказателства в подкрепа на тези твърдения. Напротив, разследването показа, че основната част от инвестициите, реализирани от промишлеността на Съюза, са били посветени на нови съоръжения и научноизследователска и развойна дейност и че няма значими разлики в технологиите между продуктите в световен мащаб.
(200)
Освен това една от заинтересованите страни заяви, че понесената съществена вреда се дължи на недоброто изпълнение на проекти (неуспешни проекти). В тази връзка следва да се отбележи, че твърдението не бе подкрепено с доказателства. Освен това всеки проект, претърпял неуспех, би могъл да се разглежда по-скоро като последица от дъмпинговия внос. Поради това твърдението бе отхвърлено.
(201)
Няколко заинтересовани страни заявиха, че промишлеността на Съюза не е успяла да рационализира производствените си разходи навреме, така че да реагира на развитието на световния пазар. Други страни заявиха, че трудовите и административните разходи в Съюза са по-високи, отколкото в КНР.
(202)
Разследването показа, че производствените разходи на промишлеността на Съюза непрекъснато са се понижавали през разглеждания период, с изключение на полупроводниковите пластини, при които разходите са намалели през 2010 г., но са се увеличили през 2011 г. и по-нататък през РП до нива, малко по-високи в сравнение с началото на разглеждания период (вж. съображение 138 по-горе). Производителността се е увеличила по отношение на модулите и елементите, но е намаляла по отношение на полупроводниковите пластини. Както е споменато по-горе, поради голямото увеличение на дъмпинговия внос от КНР и произтичащия от него значителен ценови натиск върху пазара на Съюза, промишлеността на Съюза не е била в състояние да се възползва от намаляването на разходите.
(203)
Следва да се отбележи, че производителите износители от КНР не се ползват с каквото и да било сравнително предимство по отношение на суровините (полисилиций) и използваните съоръжения, тъй като и двете в по-голямата си част са внесени от Съюза. Що се отнася до трудовите и административните разходи, те са представлявали средно по-малко от 10 % от общите разходи за модули в разследвания период и не може да се смята, че са изиграли съществена роля.
(204)
Освен това бе посочено, че някои производители от Съюза са се снабдявали с пластини, елементи и/или модули от съответната държава и са препродавали тези продукти на пазара на Съюза като свое собствено производство. Разследването разкри, че вносът от промишлеността на Съюза на разглеждания продукт е бил с допълващ характер, при това ограничен по отношение на обема в сравнение с този на производството на Съюза, и поради това не може да се счита, че прекъсва причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос и вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
(205)
Поради това, с цел да се реагира на низходящата тенденция в развитието на цените на вноса от КНР, промишлеността на Съюза е трябвало да положи значителни усилия за рационализиране на производствените си разходи. Въпреки усилията на промишлеността на Съюза тази рационализация на разходите не е могла да бъде отразена в продажните цени поради значителното подбиване на цените, упражнявано от дъмпинговия внос.
(206)
Въз основа на това посочените по-горе твърдения бяха отхвърлени.
3.7. Конкуренция от тънкослойните ФВ продукти и други ФВ технологии
(207)
Няколко заинтересовани страни заявиха, че вредата, понесена от промишлеността на Съюза, е била причинена от конкуренцията от страна на тънкослойни ФВ продукти и други ФВ технологии, тъй като тези технологии са взаимозаменяеми и със същата крайна употреба.
(208)
Разследването показа, че тънкослойните ФВ продукти са произведени от различни суровини и при тях не се използват кристални силициеви полупроводникови пластини. Като цяло те имат много по-нисък КПД на преобразуване и по-ниска изходна мощност от кристалните силициеви модули. В резултат на това те не могат да бъдат използвани в зони с ограничен достъп, като например покриви, т.е. те не са напълно взаимозаменяеми с разглеждания продукт. Следователно, въпреки че може да има известна конкуренция между тънкослойните продукти и разглеждания продукт, тази конкуренция се счита за незначителна.
(209)
Поради това разследването не установи връзка между вредата, понесена от промишлеността на Съюза, и конкуренцията от страна на тънкослойните ФВ и други ФВ технологии.
(210)
Въз основа на това този довод бе отхвърлен.
3.8. Финансова криза и последици от нея
(211)
Бе заявено, че финансовата криза и икономическата рецесия са оказали отрицателно въздействие върху достъпа до финансиране на промишлеността на Съюза и следователно са довели до вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
(212)
Способността на промишлеността на Съюза да привлича капитали значително е намаляла през разглеждания период. Тъй като соларната промишленост е капиталоемка, способността за набиране на капитали е от решаващо значение. Икономическата рецесия е оказала известно въздействие върху състоянието на промишлеността на Съюза. Разследването обаче показа, че въпреки растежа на пазара на Съюза между 2009 г. и 2011 г., състоянието на промишлеността на Съюза се е влошило в резултат на дъмпинговия внос от КНР, който силно е подбивал продажните цени на промишлеността на Съюза. Следователно се стигна до заключението, че потенциалните последици от финансовата криза са се изострили от увеличението на дъмпинговия внос от Китай и че ограниченият достъп до финансиране е до голяма степен следствие от отрицателния пазарен климат, състоянието и перспективите на промишлеността на Съюза - последица от дъмпинговия внос. Следователно, въпреки че финансовата криза е оказала известно въздействие върху състоянието на промишлеността на Съюза, тя не би могла да наруши причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос и вредата, понесена от промишлеността на Съюза. Поради това твърдението беше отхвърлено.
3.9. Равнище на износа на промишлеността на Съюза
(213)
Някои заинтересовани страни заявиха, че експортните продажби на промишлеността на Съюза са намалели значително през разглеждания период и особено между 2009 г. и 2011 г. за модули и между 2009 г. и първото тримесечие на 2012 г. за елементи и че това е предизвикало съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза.
(214)
Въпреки това, както е показано в таблицата по-долу, обемът на износа за модули остава значителен въпреки лекия спад през РП, а средните равнища на цените през РП са били над средните разходи за модули през целия разглеждан период. Следователно, това не би могло да бъде причина за вредата, понесена от промишлеността на Съюза. Що се отнася до елементите, обемът на износа представлява само около 12 % от общия производствен обем за елементи. Следователно, въпреки ниските цени през РП, това е могло да окаже само ограничено въздействие върху състоянието на промишлеността на Съюза. Накрая, по отношение на полупроводниковите пластини износът представлява около 24 % от общия производствен обем и, отново, въпреки ниските експортни цени през РП, това е могло да окаже само ограничено въздействие върху състоянието на промишлеността на Съюза. Поради това твърденията в тази връзка бяха отхвърлени.
Таблица 13а
Модули
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Обем на износа на модули в MW
989
1 279
1 157
1 148
(Индекс 2009 г. = 100)
100
129
117
116
Средна експортна цена (EUR/kW)
2 500
1 900
1 470
1 230
(Индекс 2009 г. = 100)
100
76
59
49
Източник:
Europressedienst
Таблица 13б
Елементи
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Обем на износа на елементи в MW
62
320
315
238
(Индекс 2009 г. = 100)
100
516
508
384
Средна експортна цена (EUR/kW)
1 350
1 050
830
640
(Индекс 2009 г. = 100)
100
78
61
47
Източник:
Europressedienst
Таблица 13в
Полупроводникови пластини
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Обем на износа на полупроводникови пластини в MW
93
916
750
486
(Индекс 2009 г. = 100)
100
985
806
523
Средна експортна цена (EUR/kW)
850
590
530
480
(Индекс 2009 г. = 100)
100
70
63
57
Източник:
Europressedienst
(215)
Въз основа на това бе установено, че въздействието на равнището на износа на промишлеността на Съюза не е било от такова естество, че да допринесе за съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза. Поради това твърденията на страните в това отношение бяха отхвърлени.
3.10. Откриването на находища на шистов газ в Европейския съюз
(216)
Заинтересована страна твърди, че вредата, понесена от промишлеността на Съюза, е причинена от откриването на находища на шистов газ в Съюза и че перспективата за увеличаване на добива на евтин шистов газ в Съюза е довела до намаляване на публичните и частните инвестиции в проекти в областта на енергията от възобновяеми източници.
(217)
Разследването установи, че потреблението на разследвания продукт се е увеличило значително през разглеждания период, както вече бе посочено в съображение 108 по-горе. Нещо повече, разследването не установи фактически доказателства, че вредата, понесена от промишлеността на Съюза, се дължи на откриването на находища на шистов газ в Европейския съюз. Поради това твърдението беше отхвърлено.
3.11. Схема на Европейския съюз за търговия с емисии (СТЕ)
(218)
Същата страна твърди, че вредата, понесена от промишлеността на Съюза, е причинена от ниските инвестиции в производство на слънчева енергия в резултат на ниските пазарни цени на емисионните кредити за замърсяване с въглероден диоксид в рамките на схемата на Европейския съюз за търговия с емисии.
(219)
Доказателство обаче не беше представено, а разследването не установи фактически обстоятелства, потвърждаващи тези твърдения. Напротив, разследването показа, че потреблението на разследвания продукт значително е нараствало по време на разглеждания период. Поради това твърдението беше отхвърлено.
3.12. Управленски решения
(220)
Някои заинтересовани страни заявиха, че съществената вреда, претърпяна от поне един от производителите от Съюза, е предизвикана от неправилни управленчески решения. Тези твърдения бяха основани на годишни счетоводни отчети и на някои сведения, изложени в писмо, изпратено от акционер на дружеството до останалите акционери.
(221)
В досието не се съдържа никаква информация, която да показва, че някои от управленските решения на засегнатото дружество са били необичайни или непредпазливи, или пък че са оказали въздействие върху цялата промишленост на Съюза. Поради това твърденията в тази връзка бяха отхвърлени.
3.13. Други държавни политики
(222)
Заинтересована страна заяви, че съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза, е причинена от други държавни политики, като например тези в областта на енергията от възобновяеми източници, политиките, насочени към насърчаване на иновациите, към намаляване на административните формалности, политиките за търговски улеснения и нормативната уредба за достъп до електрическата мрежа, тъй като тези политики са от полза за производителите износители. Въпреки това, дори и да е вярно, че някои от изтъкваните политики могат да улеснят вноса от други трети държави и общия ръст на соларната промишленост, тези политики биха били от полза и за промишлеността на Съюза. Освен това тези политики не са целели подобен внос в Съюза да се осъществява на дъмпингови цени, които причиняват вреда. Поради това твърденията в тази връзка бяха отхвърлени.
3.14. Заключение относно причинно-следствената връзка
(223)
Разследването установи причинно-следствена връзка между съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза, и дъмпинговия внос от КНР. Други евентуални причини за вредата, като например вноса от други трети държави, потреблението, преференциалните цени, друг вид финансова подкрепа, предоставена на промишлеността на Съюза, свръхкапацитет, въздействието на цените на суровините, вреда от действията на промишлеността на Съюза, конкуренция от страна на тънкослойните продукти, финансовата криза и въздействието от нея, равнището на износа на промишлеността на Съюза, откриването на находища на шистов газ в Европейския съюз, управленските решения, схемите на Европейския съюз за търговия с емисии, другите държавни политики, бяха подложени на анализ и беше установено, че никоя от тях не е от такова естество, че да прекъсне причинно-следствената връзка, установена между дъмпинговия внос от КНР и съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза.
(224)
Въз основа на изложения по-горе анализ, който ясно разграничи и раздели отражението на всички известни фактори върху състоянието на промишлеността на Съюза от вредните въздействия на дъмпинговия внос, се стигна до временното заключение, че е налице причинно-следствена връзка между дъмпинговия внос от КНР и съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза през РП.
Е. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
1. Предварителни забележки
(225)
Съгласно член 21 от основния регламент Комисията провери дали въпреки временното заключение за дъмпинг, причиняващ вреда, са налице убедителни основания да се заключи, че приемането на временни мерки в конкретния случай не е в интерес на Съюза. Анализът на интереса на Съюза се основаваше на преценка на съвкупността от различните интереси на страните, включително тези на промишлеността на Съюза, дружествата в пазарите нагоре и надолу по веригата в областта на фотоволтаичните продукти, вносителите, ползвателите и потребителите на разглеждания продукт.
(226)
Около 150 оператори заявиха интерес след започването на разследването. Специфични въпросници бяха изпратени до несвързаните вносители, операторите нагоре по веригата (включително производители на суровини и доставчици на производствено оборудване за разследвания продукт) и надолу по веригата (включително лицата, разработващи проекти, и монтажниците) и до организация за защита на потребителите - Европейското бюро на съюзите на потребителите (BEUC). Три сдружения, представляващи различните оператори (промишлеността на Съюза, оператори нагоре и надолу по веригата) във фотоволтаичната индустрия, предоставиха информация.
2. Интерес на промишлеността на Съюза
(227)
Промишлеността на Съюза е била пряк работодател на около 25 000 души, заети в производството и продажбата на сходния продукт през РП.
(228)
Разследването установи, че промишлеността на Съюза е понесла съществена вреда, причинена от дъмпинговия внос от съответната държава по време на разследвания период. Припомня се, че редица показатели за вредата са показвали отрицателна тенденция по време на разглеждания период. По-специално сериозно са били засегнати показателите за вредата, свързани с финансовите резултати на съдействащите производители в Съюза, като рентабилност, парични потоци и възвръщаемост на инвестициите. В действителност производителите от Съюза на модули, елементи и полупроводникови пластини са били губещи през 2011 г. и през РП. Вследствие на това някои производители от Съюза са били принудени да закрият производствените си съоръжения, а други са изправени пред несъстоятелност. При липсата на мерки е твърде вероятно икономическото състояние на промишлеността на Съюза да се влоши допълнително.
(229)
Очаква се налагането на временни антидъмпингови мита да възстанови условията за лоялна търговия на пазара на Съюза, което ще позволи на промишлеността на Съюза да формира цените на сходния продукт така, че да отразяват производствените разходи, подобрявайки по този начин рентабилността му. Може да се очаква също налагането на временни мерки да позволи на промишлеността на Съюза да си възвърне поне част от изгубения през разглеждания период пазарен дял, което ще окаже положително въздействие върху цялостното ѝ финансово състояние. Освен това промишлеността на Съюза би следвало да получи по-добър достъп до капитал и да продължи да инвестира в научноизследователска и развойна дейност и иновации на пазара за фотоволтаични продукти. Най-накрая, разследването посочи и възможност за подновяване на стопанската дейност за производители от Съюза, които са били принудени да спрат производството като резултат от натиска на китайския внос. Като цяло при този сценарий ще бъдат гарантирани не само съществуващите 25 000 работни места на промишлеността на Съюза (през РП), но съществува също така и разумна възможност за по-нататъшно разрастване на производството и повишаване на заетостта.
(230)
В случай че мерките не бъдат наложени, се очакват нови загуби на пазарен дял с продължаващо влошаване на рентабилността на промишлеността на Съюза. Това положение би станало непоносимо в краткосрочен и средносрочен план. Вследствие на това, в допълнение към големия брой вече напуснали пазара производители от Съюза, споменати в съображение 157 по-горе, други производители могат да бъдат изправени пред несъстоятелност, което в краткосрочен и средносрочен план вероятно би довело до изчезването на промишлеността на Съюза със съответното значително отражение върху съществуващите работни места.
(231)
Поради това бе направено временното заключение, че налагането на антидъмпингови мита ще бъде в интерес на промишлеността на Съюза.
3. Интерес на несвързаните вносители
(232)
Както е посочено в съображение 12 по-горе, търговията с разглеждания продукт представлява основната стопанска дейност само на един от тримата вносители, включени в извадката.
(233)
Беше изтъкнато, че налагането на мерки по отношение на разглеждания продукт ще окаже отрицателно въздействие върху стопанската дейност на вносителите. Първо, налагането на мита не следва да доведе до изчезване на целия внос от КНР. Второ, въпреки че може да се очаква налагането на мерки да има отрицателно въздействие върху финансовото състояние на онези вносители, които внасят продукция единствено от КНР, с оглед на вероятното увеличение на вноса от други трети държави вносителите, които се снабдяват от различни държави, следва да бъдат в състояние да преориентират източниците си на доставка.
(234)
Поради това беше направено временното заключение, че налагането на мерки на предложеното равнище би могло да има известно отрицателно въздействие върху положението на несвързаните вносители на разглеждания продукт.
4. Интерес на операторите нагоре по веригата
(235)
Операторите нагоре по веригата извършват дейности основно в областта на производството на суровини и в производството и проектирането на производствено оборудване за разследвания продукт. Бяха получени осем отговора на въпросниците от страна на операторите нагоре по веригата. Бяха извършени две проверки на място, които включиха производител на суровини и производител на производствено оборудване.
(236)
Като цяло по време на РП процентът на свързаната с разследвания продукт дейност на осемте съдействащи оператори нагоре по веригата е бил променлив спрямо цялостната им дейност, като е представлявал 100 % от дейността само за едно от съдействащите дружества, варирайки между 6 % и 80 % за останалите. Дейността, свързана с разглеждания продукт, е представлявала средно около 41 % от общата дейност на съдействащите оператори нагоре по веригата през РП. По отношение на работните места, по време на РП осемте съдействащи оператори нагоре по веригата са осигурявали работа на около 4 200 души. Рентабилността е варирала в зависимост от сегмента и отделните дружества, а именно от високи равнища до леко отрицателна рентабилност. Разследването показа, че операторите с отрицателна рентабилност са пострадали от влошеното състояние на промишлеността на Съюза, тъй като някои от клиентите, които са изгубили, са били производители от Съюза на разследвания продукта, както и от спада в потреблението.
(237)
Продажбите на операторите от Съюза нагоре по веригата обхващат Съюза, КНР и други трети държави. През РП разпределението на продажбите е съответствало средно на около 20 % продажби в Съюза, почти 50 % за КНР и около 30 % за други трети държави.
(238)
Някои страни в сектора нагоре по веригата заявиха, че налагането на антидъмпингови мерки би засегнало отрицателно стопанската им дейност, тъй като КНР е техният основен експортен пазар. Беше заявено, че митата биха ограничили сериозно вноса на разглеждания продукт от КНР за Съюза, в резултат на което КНР би ограничила вноса на полисилиций и производствено оборудване от Съюза. Като следствие от това вероятно би се наложило операторите от Съюза нагоре по веригата да намалят своите стопански дейности и да съкратят работни места.
(239)
На първо място следва да се отбележи, че целта на митата не е да се елиминира китайският внос на разглеждания продукт, а да се възстановят равнопоставените условия на конкуренция. Следователно пазарът на Съюза би трябвало да продължи да бъде снабдяван до определена степен с внос от Китай, но на лоялни цени. Освен това разследването показа, че като цяло операторите на Съюза нагоре по веригата присъстват на различни национални пазари и следователно не зависят изключително от износа си за КНР. Затова е разумно да се приеме, че на глобалния пазар на фотоволтаични продукти операторите на Съюза най-вероятно ще бъдат в състояние да компенсират евентуалния спад в износа за КНР с износ за други пазари, който, според някои публично достъпни пазарни проучвания, се очаква да нарасне. При всички положения китайският пазар на фотоволтаични продукти вече е изправен пред значителен свръхкапацитет в производството и поради това не е ясно дали производителите на съоръжения на Съюза биха били в състояние да продадат много повече производствени съоръжения в краткосрочен и средносрочен план.
(240)
С оглед на изложеното по-горе се стигна до временното заключение, че въздействието на антидъмпинговите мита върху производителите на съоръжения няма да бъде значително, докато въздействието върху доставчиците на суровини може да бъде отрицателно в краткосрочен план с оглед на възможното намаляване на продажбите им в Китай.
5. Интерес на операторите надолу по веригата
(241)
Операторите надолу по веригата са активни основно в разработването на проекти, маркетинг и комуникации, както и фотоволтаични инсталации. Макар че в резултат на въпросниците надолу по веригата от страна на операторите бяха получени 13 отговора, само седем от тях бяха достатъчно пълни и предоставяха възможност за съдържателна оценка. Бяха извършени две проверки на място, обхващащи разработване на фотоволтаичен проект и инсталации. При анализа на отговорите на въпросника, получени от 36-те съдействащи несвързани вносители, се оказа, че известен брой от тях могат в действителност да бъдат квалифицирани като оператори надолу по веригата, като тяхната основна дейност е инсталацията. Този въпрос ще бъде предмет на допълнително проучване в по-нататъшния ход на разследването.
(242)
Като цяло процентът на дейност на операторите надолу по веригата по отношение на разследвания продукт е различен в рамките на цялостната им дейност. През РП той представлява средно 41 %. Рентабилността на съдействащите оператори, свързана с разследвания продукт, е била средно с около 11 %, през Р. По отношение на работните места седемте съдействащи оператори надолу по веригата са осигурявали работа на около 550 души по време на РП.
(243)
Беше изказано твърдението, че антидъмпинговите мерки не са в интерес на Съюза, тъй като ще повишат цената на модулите, като по този начин ще разубедят крайните ползватели/потребители да правят инсталации. Следователно операторите надолу по веригата биха имали далеч по-малко поръчки и ще трябва да намалят дейността си. Тази оценка беше основана на проучване на Prognos относно възможната загуба на работни места, предоставено в хода на разследването. Проучването предвижда, че голяма част от работните места на пазара на фотоволтаични продукти на Съюза ще се окажат в опасност, ако бъдат въведени мита. Проучването използва приблизителна оценка на Европейската асоциация на фотоволтаичната индустрия (EPIA), според която общият брой на преките работни места, съществуващи през 2011 г. на всички етапи на пазара на Съюза за фотоволтаични продукти, включително производители, вносители и оператори на Съюза нагоре и надолу по веригата, е 265 000. Вземайки за отправна точка приблизителната оценка за 2011 г. на общите преки работни места във фотоволтаичния сектор, проучването на Prognos заключи, че от общо 265 000 работни места до 242 000 от тях ще бъдат загубени в срок от три години, в зависимост от нивото на митата. Твърди се, че повечето от загубите на работни места ще бъдат отчетени на пазара надолу по веригата, в който според Prognos през 2011 г. са работили около 220 000 души.
(244)
Разследването не потвърди сценария по-горе и посочи значително по-нисък брой преки работни места, съществуващи на пазара на Съюза за фотоволтаични продукти през 2011 г., по време на РП и през 2012 г.
(245)
Като начало в разследването се изказва съмнение относно точността на общия брой преки работни места във фотоволтаичната индустрия, изчислени според оценката на Европейската асоциация на фотоволтаичната индустрия. По-специално по време на посещението за проверка в EPIA се оказа, че основните данни, довели до заключението, че работните места са 265 000, са неточни и не позволяват да се стигне до това заключение. Всъщност получената по време на посещението за проверка информация показва, че броят на директните работни места във фотоволтаичната индустрия, изчислен за 2011 г., вероятно съдържа граница на грешката до 20 %. В допълнение оценката включва заетостта в други европейски държави извън Европейския съюз, както и заетостта, свързана с тънкослойните продукти, които попадат извън обхвата на настоящото разследване.
(246)
Въпреки тези съмнения, дори ако първоначалната оценка на броя на работните места бъде използвана за анализ на въздействието относно мерките, трябва да бъдат направени следните забележки. Оценката включва европейските работни места във фотоволтаичната индустрия през 2011 г., които са съотнесени с много голям брой фотоволтаични инсталации в ЕС през въпросната година (около 20 GW). Разумно е да се приеме, че с оглед намаляването на инсталациите, които възлизат на около 17,5 GW през РП и на 15 GW през 2012 г., конкретно броят на работните места, бидейки пряко свързан с равнището на инсталациите, съответно е намалял. За тази цел в някои общодостъпни специализирани печатни издания се посочва, че в най-големия национален пазар, Германия, между 2011 г. и 2012 г. заетостта във фотоволтаичния сектор е намаляла от 128 000 на 100 000, включително работните места при производителите. Освен това разследването изрази сериозни съмнения за това, дали цифрата включва само работни места на пълно работно време, отнасящи се единствено до фотоволтаичната индустрия. За тази цел при разследването бе установено, че особено в пазара надолу по веригата (инсталации) фотоволтаичната дейност обикновено е само част от много по-широка стопанска дейност, основната част от която са отоплителни или електрически инсталации, водопроводни инсталации и др.
(247)
С оглед на горепосоченото е вероятно налагането на мерки да доведе до увеличение на цените на разследвания продукт в Съюза, като това евентуално ще предизвика намаляването на броя на фотоволтаичните инсталации в краткосрочен план. Въпреки това работните места в тази част от пазара могат да бъдат негативно засегнати само в ограничена степен поради следното. Първо, дейността, свързана с фотоволтаичните продукти, поне за някои от монтажниците представлява само част от търговската им дейност и при това е със сезонен характер. Поради това монтажниците следва да бъдат в състояние да извършват други дейности в ситуация на намалено търсене на фотоволтаични инсталации. Тъй като енергията от възобновяеми източници и енергийната ефективност са цели на равнището на ЕС, правно обвързващи за държавите членки, трябва да се очаква, че намаленото търсене на слънчеви инсталации ще доведат до повишено търсене на други форми на електрическа енергия от възобновяеми източници и енергийна ефективност. Много от заетите лица в сектора надолу по веригата вероятно притежават необходимите умения, за да се възползват от увеличеното търсене в тези свързани сектори. Второ, с оглед на съществуващите ползи на пазара надолу по веригата (вж. съображение 242 по-горе) монтажниците следва да са в състояние да поемат част от увеличението на цените, като по този начин се ограничи въздействието върху крайните цени и търсенето на фотоволтаични инсталации.
(248)
Независимо от налагането на мита, някои общественодостъпни прогнози относно търсенето на фотоволтаични инсталации прогнозират свиване на търсенето през 2013 г., с инсталации между 9,8 GW и 16,5 GW годишно през 2013 г., което при всички случаи би имало отрицателно въздействие върху броя на работните места в пазара надолу по веригата.
(249)
На последно място бе отбелязано, че е било вероятно това увеличение на цените на фотоволтаичните продукти да се случи при всички случаи, тъй като производството на КНР, което снабдява пазара на Съюза, очевидно води до големи загуби, а подобна ситуация е в разрез с устойчивото развитие.
(250)
С оглед на посоченото по-горе се стигна до временното заключение, че въздействието на антидъмпинговите мита върху операторите надолу по веригата ще бъде до известна степен отрицателно в краткосрочен план, с оглед на по-голямото свиване в областта на инсталациите, отколкото в алтернативен сценарий без мита, прогнозиран от някои от големите изследователски центрове, и дотолкова, доколкото митото не може да се поеме от операторите надолу по веригата. Въпреки възможното намаление в търсенето на фотоволтаични инсталации, монтажниците следва да бъдат в състояние да извършват други дейности, свързани с други екологосъобразни енергийни източници или пък с основната стопанска дейност на монтажниците, спомената по-горе.
6. Интерес на крайните ползватели (потребителите)
(251)
Няма страни, пряко представляващи интересите на крайните ползватели, като например сдружения на потребителите, които да са изпратили становища. В такъв случай се вземат предвид два типа крайни ползватели: потребителите (домакинствата) и други крайни ползватели (напр. институции, дружества). Разследването показа, че само около една четвърт от съществуващите фотоволтаични инсталации в Съюза (т.нар. „покривни“ или „по-малки инсталации“) са били поръчани от потребителите. Другите инсталации (монтирани на земята, промишлени и търговски в много по-широк мащаб) са били поръчани от други крайни ползватели.
(252)
Няколко страни заявиха, че ако бъдат наложени антидъмпингови мита, потребителите ще пострадат от увеличение на цените на фотоволтаичните модули. Макар и да може да се очаква цените на фотоволтаичните модули на пазара на ЕС да се повишат донякъде в резултат на митата, вероятно е потребителите и други крайни ползватели да бъдат засегнати от това само в известна степен, тъй като разследването показа, че цената на модул представлява до 50 % от общите разходи за фотоволтаична инсталация. С оглед на маржовете на печалба на лицата, разработващи проекти, и на специалистите по инсталиране е разумно да се приеме, че евентуалното увеличение на цената на модули за потребителя може да бъде поне частично неутрализирано и поради това въздействието му да бъде смекчено. Въз основа на наличните доказателства се стигна до предварителното заключение, че мерките на предлаганото ниво на митото ще се поемат поне отчасти от веригата за доставки и следователно не е задължително да доведат до по-високи цени за потребителите на дребно.
(253)
Следва да се отбележи също, че ако не бъдат наложени мита, вероятното прекратяване на дейността на промишлеността на Съюза би могло да остави на потребителите само един източник на доставка на модули в бъдеще. При този сценарий производителите износители от КНР ще бъдат в състояние да увеличат още повече своята много силна позиция на пазара, а това би могло също да доведе до повишаване на цените в краткосрочен и средносрочен план в ущърб на потребителите/крайните ползватели. Във всеки случай, както беше посочено по-горе, вероятно е увеличението на цените да се случи така или иначе с оглед на факта, че производството от КНР е на загуби.
(254)
Въз основа на изложеното по-горе временно беше прието заключението, че налагането на мерки би имало като цяло ограничено въздействие върху потребителите и други крайни ползватели. Както се посочва в съображение 182 по-горе, това положение е независимо от ролята на националните схеми за насърчаване на търсенето на фотоволтаични инсталации. Ако националните схеми за подпомагане са адаптирани към по-високите цени на слънчевите панели (посредством по-високи преференциални цени), отражението върху потребителите може да бъде равно на нула.
7. Други аргументи
(255)
Някои страни заявиха, че промишлеността на Съюза не е в състояние да снабдява пазара на ЕС в необходимите количества и поради това, ако се наложат антидъмпингови мита, е налице сериозен риск от недостиг в ЕС, което може да доведе до по-нататъшно увеличение на цените на разглеждания продукт.
(256)
Разследването установи, че този аргумент е неоснователен. Промишлеността на Съюза не използва в достатъчна степен производствения си капацитет от 2009 г. насам. През РП степента на използване на производствения капацитет на Съюза за модули е била 41 %, с допълнителен свободен капацитет от около 5,7 GW; тази за елементи е била 63 %, с допълнителен свободен капацитет от около 1,2 GW, а тази за полупроводникови пластини - 55 %, с допълнителен свободен капацитет от около 1,6 GW. Поради това, благодарение на свободния капацитет, промишлеността на Съюза би била в състояние в краткосрочен план да се конкурира за допълнителна част от пазара. Също и в средносрочен план е разумно да се приеме, че промишлеността на Съюза ще разшири своя производствен капацитет, за да може да се постигнат по-големи икономии от мащаба и да се даде възможност за по-нататъшни намаления на цените. Освен това по света съществуват и други източници на доставки, които присъстват на пазара на Съюза и които ще са в състояние да се конкурират на този пазар в случай на намаляване на вноса на китайски продукти. Разследването разкри, че съществуващият свободен капацитет от некитайска продукция извън ЕС през РП е бил 5,6 GW за модули, 6 GW за елементи и 6 GW за полупроводникови пластини. Поради това се стигна до заключението, че общият свободен капацитет на ЕС и на трети производители извън ЕС е достатъчен, за да компенсира в краткосрочен план потенциалното намаление на вноса от Китай, с оглед на търсенето на фотоволтаични инсталации в ЕС за 2013 г. (между 9,8 и 16,5 GW) и за 2014 г. (9 и 17,1 GW), прогнозирано от главни изследователски центрове, като EPIA.
(257)
Някои страни заявиха също, че налагането на антидъмпингови мита върху вноса на разглеждания продукт ще навреди на развитието на пазара на фотоволтаични продукти в Европа и поради това целите на програмата на ЕС за 2020 г. относно енергията от възобновяеми източници и намаляване на емисиите на парникови газове в ЕС няма да бъдат постигнати.
(258)
Като начало, целите за 2020 г. не зависят изключително от слънчевата енергия. Също толкова важни са други екологични енергии като: вятър, биомаса, водна енергия и др., Тъй като в целите за 2020 г. не е определен конкретен процент, който да се отнася към слънчевата енергия, не се очаква леко занижения брой на фотоволтаичните инсталации да повиши цялостните разходи за програмата за 2020 г. Освен това цената на слънчевите панели е само един от многото фактори, които са от жизненоважно значение за развитието на фотоволтаичната индустрия в Европа. Също толкова важни са: благоприятна правна и финансова рамка на европейско и национално равнище, подобрен достъп до финансирането на проекти, свързани с възобновяеми източници на енергия, и инвестиране в научноизследователска и развойна дейност. Колкото до финансирането на инвестициите в слънчевата енергия, налагането на мита ще подобри състоянието на промишлеността на Съюза и на фотоволтаичния сектор като цяло. В резултат на това то също така вероятно ще подобри достъпа до капитал както за промишлеността на Съюза, така и за инвеститорите във фотоволтаичния сектор. В заключение се припомня, че целта на митата не е китайският внос да се премахне, а да се възстанови лоялната конкуренция. Ако цената на разглеждания продукт се повиши, данните за печалбите, реализирани на пазара надолу по веригата, позволяват да се допусне, че нарастването на цените ще бъде отчасти компенсирано от операторите на пазара надолу по веригата. Поради това цената на модулите не следва да се повиши значително за крайните ползватели/потребителите и търсенето на слънчеви инсталации може да се задържи в прогнозирания обхват.
(259)
Въз основа на изложеното по-горе бе направено временното заключение, че налагането на мерки като цяло няма да има значително неблагоприятно отражение върху другите политики на ЕС.
8. Заключение относно интереса на Съюза
(260)
Общите положителни ефекти за промишлеността на Съюза надвишават възможното неблагоприятно въздействие върху други оператори на пазара за фотоволтаични продукти, включително потребителите и други крайни ползватели.
(261)
С оглед на гореизложеното бе направено временното заключение, че въз основа на наличната информация по отношение на интереса на Съюза не съществуват убедителни основания да не бъдат наложени временни мерки върху вноса на разглеждания продукт с произход от КНР.
Ж. ВРЕМЕННИ АНТИДЪМПИНГОВИ МЕРКИ
(262)
С оглед на направените заключения по отношение на дъмпинга, вредата, причинно-следствената връзка и интереса на Съюза следва да бъдат наложени временни антидъмпингови мерки, за да се предотврати по-нататъшното нанасяне на вреда на промишлеността на Съюза от дъмпинговия внос.
1. Степен на отстраняване на вредата
(263)
С цел определяне на нивото на тези мерки бяха взети под внимание установените дъмпингови маржове и размерът на митото, необходим за отстраняване на вредата, понесена от производителите на Съюза, без да се надвишават установените дъмпингови маржове.
(264)
При изчисляване на размера на митото, необходимо за отстраняване на последиците от нанасящия вреда дъмпинг, бе взето под внимание това, че мерките следва да предоставят възможност на промишлеността на Съюза да покрива производствените си разходи и да реализира печалба преди облагане с данъци, каквато с основание може да се очаква да бъде реализирана при продажбата на сходния продукт в Съюза от тази промишленост при нормални условия на конкуренция, т.е. в отсъствието на дъмпингов внос. Поради това бе сметнато, че марж на печалбата в размер на 10 % от оборота, въз основа на предоставената в жалбата информация, би могъл да се счита за целесъобразен минимум, който промишлеността на Съюза би могла да очаква да реализира в отсъствието на дъмпинг, нанасящ вреда.
(265)
На тази основа бе изчислена цена, която не причинява вреда, на сходния продукт за промишлеността на Съюза. Невредоносната цена бе получена чрез прибавяне на споменатия по-горе марж на печалбата от 10 % към производствените разходи през РП на включените в извадката производители от Съюза.
(266)
Необходимото увеличение на цената впоследствие бе определено въз основа на сравнение на среднопретеглената цена на вноса на включените в извадката съдействащи производители износители в КНР, установена с цел изчисляването на подбиването на цената, надлежно коригирана за разходите по вноса и митата, и среднопретеглената стойност на ненанасящата вреда цена на сходния продукт, продаван от включените в извадката производители в Съюза на пазара на Съюза по време на РП. Всяка разлика, произтичаща от това сравнение, след това бе изразена като процент от средната CIF стойност на вноса.
2. Временни мерки
(267)
В светлината на изложеното по-горе и в съответствие с член 7, параграф 2 от основния регламент бе счетено, че временните антидъмпингови мерки следва да бъдат наложени върху вноса на кристални силициеви ФВ модули и ключови компоненти (т.е. елементи и полупроводникови пластини) с произход или изпратени от КНР на нивото на по-ниската от двете стойности - установения дъмпингов марж или маржа на вредата, в съответствие с правилото на по-ниското мито.
(268)
Като се има предвид високата степен на съдействие на китайските производители износители, митото за „всички други дружества“ бе определено на равнището на най-високото мито, което ще бъде наложено на дружествата, съответно включени в извадката или оказали съдействие при разследването. Митото за „всички други дружества“ ще се прилага за дружествата, които не са оказали съдействие при разследването.
(269)
За изброените в приложението съдействащи дружества в КНР, които не бяха включени в извадката, ставката на временното мито се определя като среднопретеглената стойност на ставките на включените в извадката дружества.
(270)
Предложените ставки на временните антидъмпингови мита са следните:
Дружество
Дъмпингов марж
Марж на вредата
Ставка на митото
Changzhou Trina Solar Energy Co., Ltd.;
Trina Solar (Changzhou) Science and Technology Co., Ltd.,
93,3 %
51,5 %
51,5 %
Delsolar (Wujiang) Co., Ltd.,
112,6 %
67,9 %
67,9 %
Jiangxi LDK Solar Hi-Tech Co. Ltd.;
LDK Solar Hi-Tech (Hefei) Co. Ltd.;
LDK Solar Hi-Tech (Nanchang) Co., Ltd.;
LDK Solar Hi-Tech (Suzhou) Co Ltd.,
88,4 %
55,9 %
55,9 %
JingAo Solar Co. Ltd.;
Shanghai JA Solar Technology Co. Ltd.,
JA Solar Technology Yangzhou Co. Ltd.;
Shanghai Jinglong Solar Energy Technology Co. Ltd.;
Hefei JA Solar Technology Co. Ltd.,
99,0 %
58,7 %
58,7 %
Jinzhou Yangguang Energy Co., Ltd.;
Jinzhou Rixin Silicon Materials Co., Ltd.;
Jinzhou Youhua Silicon Materials Co., Ltd.;
Jinzhou Huachang Photovoltaic Technology Co., Ltd.;
Jinzhou Jinmao Photovoltaic Technology Co., Ltd.,
48,1 %
38,3 %
38,3 %
Wuxi Suntech Power Co., Ltd.;
Luoyang Suntech Power Co. Ltd.;
Suntech Power Co., Ltd.;
Wuxi Sun-Shine Power Co., Ltd.;
Zhenjiang Ren De New Energy Science Technology Co., Ltd.;
Zhenjiang Rietech New Energy Science Technology Co., Ltd.
71,5 %
48,6 %
48,6 %
Yingli Energy (China) Co. Ltd;
Hainan Yingli New Energy Resources Co. Ltd.;
Baoding Tianwei Yingli New Energy Resources Co. Ltd.,
96,2 %
37,3 %
37,3 %
Други съдействащи дружества (приложение)
88,5 %
47,6 %
47,6 %
Всички други дружества
112,6 %
67,9 %
67,9 %
(271)
Посочените по-горе антидъмпингови мерки са временно установени под формата на адвалорни мита.
(272)
Индивидуалните ставки на антидъмпинговото мито за дружествата, посочени в настоящия регламент, са установени въз основа на констатациите от настоящото разследване. Поради това те отразяват състоянието, констатирано по време на разследването по отношение на тези дружества. Така тези митнически ставки (за разлика от митото, приложимо за цялата държава за „всички други дружества“) са приложими изключително към вноса на продукти с произход от Китайската народна република и произведени от тези дружества, а именно - от конкретно посочените правни субекти. Внесените продукти, произведени от всяко друго дружество, което не е конкретно посочено в постановителната част на настоящия регламент с неговото наименование, включително юридически лица, свързани с конкретно посочените дружества, не могат да се ползват от тези ставки и за тях се прилага митническата ставка, приложима за „всички други дружества“.
(273)
Всяко искане за прилагане на тези индивидуални за всяко дружество ставки на антидъмпинговото мито (напр. след промяна на наименованието на правния субект или след създаването на нови субекти за производство или за продажба) следва да се изпраща до Комисията (8) заедно с цялата релевантна информация, по-специално относно всяка промяна в дейността на дружеството, свързана с производството и продажбите на местния пазар и за износ, която произтича например от споменатата промяна на наименованието или от споменатата промяна на субектите за производство и продажба. Ако е целесъобразно, регламентът ще бъде съответно изменен, като бъде актуализиран списъкът на дружествата, които се ползват от индивидуални митнически ставки.
(274)
За да се осигури правилно прилагане на антидъмпинговото мито, нивото на митото за всички други дружества следва да се прилага не само за неоказалите съдействие производители износители, но и за онези производители, които не са осъществявали износ за Съюза по време на РП.
(275)
Както беше посочено в раздел 5 от известието за започване на процедурата, Комисията е в процес на определяне на това, дали целият внос на разглеждания продукт от КНР може да се счита за продукт с произход от КНР. По-специално това е важно в случай на модули, които могат да съдържат компоненти и части с произход от различни държави. Съгласно член 1, параграф 3 от основния антидъмпингов регламент, държавата на износ на дъмпинговия продукт може да бъде междинна държава. Следва също така да се отбележи, че жалбата се отнася до внос от КНР, без в нея да се уточнява произходът на този внос. И на последно място, антидъмпинговото разследване и разследването за изравнителни мерки, проведени от САЩ във връзка със същия продукт, внесен от КНР, разкриха сложността на операциите по производство и комплектуване, които водят до определяне на страната на произход (9). В контекста на тези съображения и без да се засяга заключението, което ще бъде постигнато по тези въпроси на окончателния етап, се счете за целесъобразно временните мерки да обхващат разследвания продукт с произход или изпратен от КНР, освен ако продуктът е под режим транзит по смисъла на член V от ГАТТ.
(276)
Както беше посочено по-горе в съображение 3, Комисията реши, че вносът на разглеждания продукт с произход и изпратен от КНР подлежи на регистрационен режим в съответствие с Регламент (ЕС) № 182/2013. Това се прави с оглед на възможното прилагане с обратна сила на антидъмпинговите и изравнителните мерки в съответствие с член 10, параграф 4 от основния регламент и член 16, параграф 4 от Регламент (ЕО) № 597/2009 на Съвета от 11 юни 2009 г. относно защитата срещу субсидиран внос от държави, които не са членки на Европейската общност („основен антисубсидиен регламент“) (10).
(277)
Що се отнася до сегашното антидъмпингово разследване и с оглед на горните констатации, регистрационният режим на вноса за целите на антидъмпинговото разследване в съответствие с член 14, параграф 5 от основния регламент следва да бъде прекратен.
(278)
Що се отнася до паралелното антисубсидийно разследване, започнато от Комисията съгласно член 10 от основния антисубсидиен регламент с известие, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз от 8 ноември 2012 г. (11), регистрацията на вноса в съответствие с член 24, параграф 5 от основния антисубсидиен регламент следва да продължи.
(279)
На този етап от процедурата не може да се приеме решение за евентуално прилагане с обратна сила на антидъмпинговите мерки.
(280)
Предвид на изключителните обстоятелства в настоящата процедура, а именно, че тя касае продукт, чийто пазар изисква стабилност на доставките в краткосрочен план, се счита за целесъобразно временните антидъмпингови мерки да се въведат постепенно. По-конкретно, тъй като промишлеността на Съюза понесе вреда в резултат на нелоялните търговски практики от съответната държава през РП, производителите от Съюза не могат веднага да предложат необходимите количества, ако нивата на внос се понижат вследствие на мерките.Постепенното въвеждане на антидъмпинговото мито ще даде възможност на промишлеността на Съюза да увеличи предлагането в краткосрочен план. Освен това, като се предостави достатъчно време на промишлеността на Съюза да повиши производството си, наличните количества на разглеждания продукт ще останат на разумни нива и така ще се отговори на търсенето. По тази причина се счита за целесъобразно митото да се въведе на два етапа.
И. ЗАКЛЮЧИТЕЛНА РАЗПОРЕДБА
(281)
В интерес на доброто административно управление следва да се определи срок, в който заинтересованите страни, заявили интереса си в определения в регламента срок, могат да представят становищата си в писмен вид и да поискат изслушване. Освен това следва да се посочи, че констатациите относно налагането на мита, направени за целите на настоящия регламент, са временни и може да се наложи да бъдат преразгледани за налагането на окончателно мито,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. Налага се временно антидъмпингово мито върху вноса на кристални силициеви фотоволтаични модули или панели и елементи и полупроводникови пластини от вида, използван в кристалните силициеви фотоволтаични модули или панели (елементите и полупроводниковите пластини са с дебелина, непревишаваща 400 μm), понастоящем класирани в кодове по КН ex 3818 00 10, ex 8501 31 00, ex 8501 32 00, ex 8501 33 00, ex 8501 34 00, ex 8501 61 20, ex 8501 61 80, ex 8501 62 00, ex 8501 63 00, ex 8501 64 00 и ex 8541 40 90 (кодове по ТАРИК 3818001011, 3818001019, 8501310081, 8501310089, 8501320041, 8501320049, 8501330061, 8501330069, 8501340041, 8501340049, 8501612041, 8501612049, 8501618041, 8501618049, 8501620061, 8501620069, 8501630041, 8501630049, 8501640041, 8501640049, 8541409021, 8541409029, 8541409031 и 8541409039), с произход или изпратени от Китайската народна република, освен ако те са под режим транзит по смисъла на член V от ГАТТ.
Следните продуктови видове са изключени от определението на разглеждания продукт:
-
зарядни устройства с използване на слънчева енергия, състоящи се от по-малко от шест елемента, които са преносими и служат за захранване на устройства с електроенергия или за зареждане на батерии;
-
тънкослойни фотоволтаични продукти;
-
кристални силициеви фотоволтаични продукти, които са трайно вградени в електрически изделия, в случаите, когато електрическите изделия имат функция, различна от производство на електроенергия, и когато тези електрически изделия потребяват електрическата енергия, произведена от вградения фотоволтаичен елемент (или елементи) от кристален силиций.
2. Ставката на временното антидъмпингово мито, приложима към нетната цена франко границата на Съюза преди обмитяване на продукта, описан в параграф 1 и произведен от изброените по-долу дружества, е следната:
i)
от влизането в сила на настоящия регламент до 5 август 2013 г.:
Дружество
Ставка на митото
Всички дружества
11,8 %
ii)
от 6 август 2013 г.:
Дружество
Ставка на митото
Допълнителен код по ТАРИК
Changzhou Trina Solar Energy Co., Ltd.;
Trina Solar (Changzhou) Science and Technology Co., Ltd.,
51,5 %
B791
Delsolar (Wujiang) Co., Ltd.,
67,9 %
B792
Jiangxi LDK Solar Hi-Tech Co. Ltd.;
LDK Solar Hi-Tech (Hefei) Co. Ltd.;
LDK Solar Hi-Tech (Nanchang) Co., Ltd.;
LDK Solar Hi-Tech (Suzhou) Co Ltd.,
55,9 %
B793
JingAo Solar Co. Ltd.;
Shanghai JA Solar Technology Co. Ltd.,
JA Solar Technology Yangzhou Co. Ltd.;
Shanghai Jinglong Solar Energy Technology Co. Ltd.;
Hefei JA Solar Technology Co. Ltd.,
58,7 %
B794
Jinzhou Yangguang Energy Co., Ltd.;
Jinzhou Rixin Silicon Materials Co., Ltd.;
Jinzhou Youhua Silicon Materials Co., Ltd.;
Jinzhou Huachang Photovoltaic Technology Co., Ltd.;
Jinzhou Jinmao Photovoltaic Technology Co., Ltd.,
38,3 %
B795
Wuxi Suntech Power Co., Ltd.;
Luoyang Suntech Power Co. Ltd.;
Suntech Power Co., Ltd.;
Wuxi Sun-Shine Power Co., Ltd.;
Zhenjiang Ren De New Energy Science Technology Co., Ltd.;
Zhenjiang Rietech New Energy Science Technology Co., Ltd.
48,6 %
B796
Yingli Energy (China) Co. Ltd;
Hainan Yingli New Energy Resources Co. Ltd.;
Baoding Tianwei Yingli New Energy Resources Co. Ltd.,
37,3 %
B797
Дружества, посочени в приложението
47,6 %
Всички други дружества
67,9 %
B999
3. Допускането на посочения в параграф 1 продукт за свободно обращение в Съюза става след представянето на гаранция, равностойна по размер на временното мито.
4. Освен когато е предвидено друго, се прилагат действащите разпоредби относно митата.
Член 2
Без да се засягат разпоредбите на член 20 от Регламент (ЕО) № 1225/2009, в срок от един месец от датата на влизане в сила на настоящия регламент заинтересованите страни могат да поискат разгласяване на всички данни, доказващи основните факти и съображения, въз основа на които е приет настоящият регламент, да представят становищата си в писмен вид и да поискат да бъдат изслушани от Комисията.
Съгласно член 21, параграф 4 от Регламент (ЕО) № 1225/2009 заинтересованите страни могат да представят коментари относно прилагането на настоящия регламент в срок от един месец от датата на влизането му в сила.
Член 3
Регламент (ЕС) № 182/2013 се изменя, както следва:
1.
Вмъкват се ново заглавие Ж и ново съображение 22:
„Ж. ПРЕКРАТЯВАНЕ НА РЕГИСТРАЦИОННИЯ РЕЖИМ ЗА ЦЕЛИТЕ НА ЗАЩИТА СРЕЩУ ДЪМПИНГОВ ВНОС
(22)
От 6 юни 2013 г. се предвижда временно антидъмпингово мито за защита срещу дъмпинговия внос. Поради това повече не е необходимо вносът да се регистрира с цел осигуряване на защита срещу дъмпинговия внос.“
2.
В член 1, параграф 1 думите „член 14, параграф 5 от Регламент (ЕО) № 1225/2009 и“ се заличават.
Член 4
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Член 1 се прилага за период от шест месеца.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Брюксел на 4 юни 2013 година.
KOMISIJOS REGLAMENTAS (ES) Nr. 513/2013
2013 m. birželio 4 d.
kuriuo importuojamiems Kinijos Liaudies Respublikos kilmės arba iš Kinijos Liaudies Respublikos siunčiamiems fotovoltiniams moduliams iš kristalinio silicio ir jų pagrindinėms sudėtinėms dalims (t. y. elementams ir plokštelėms) nustatomas laikinasis antidempingo muitas ir iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 182/2013, kuriuo nustatomas reikalavimas registruoti šiuos importuojamus Kinijos Liaudies Respublikos kilmės arba iš Kinijos Liaudies Respublikos siunčiamus produktus
EUROPOS KOMISIJA,
atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
atsižvelgdama į 2009 m. lapkričio 30 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1225/2009 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių (1) (toliau - pagrindinis reglamentas), ypač į jo 7 straipsnį ir 14 straipsnio 5 dalį,
pasikonsultavusi su Patariamuoju komitetu,
kadangi:
A. PROCEDŪRA
1. Inicijavimas
(1)
2012 m. rugsėjo 6 d. pranešimu Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje (2) Europos Komisija (toliau - Komisija) paskelbė apie antidempingo tyrimo dėl į Europos Sąjungą (toliau - Sąjunga) importuojamų Kinijos Liaudies Respublikos (toliau - KLR arba nagrinėjamoji šalis) kilmės fotovoltinių modulių iš kristalinio silicio ir jų pagrindinių sudėtinių dalių (t. y. elementų ir plokštelių) inicijavimą (toliau - pranešimas apie inicijavimą).
(2)
Tyrimas inicijuotas 2012 m. liepos 25 d. gavus gamintojų, kurie pagamina daugiau nei 25 % visų fotovoltinių modulių iš kristalinio silicio ir jų pagrindinių sudėtinių dalių Sąjungoje, vardu ES ProSun (toliau - skundo pateikėjas) pateiktą skundą. Skunde pateikti šio produkto dempingo ir dėl to daromos materialinės žalos prima facie įrodymai, kurių pakako tyrimo inicijavimui pagrįsti.
2. Registracija
(3)
Gavusi skundo pateikėjo tinkamais įrodymais pagrįstą prašymą 2013 m. kovo 1 d. Komisija priėmė Reglamentą (ES) Nr. 182/2013 (3), kuriuo nustatomas reikalavimas nuo 2013 m. kovo 6 d. registruoti importuojamus Kinijos Liaudies Respublikos kilmės arba iš Kinijos Liaudies Respublikos siunčiamus fotovoltinius modulius iš kristalinio silicio ir jų pagrindines sudėtines dalis (t. y. elementus ir plokšteles).
3. Su tyrimu susijusios šalys
(4)
Apie tyrimo inicijavimą Komisija oficialiai pranešė skundo pateikėjui, kitiems žinomiems Sąjungos gamintojams, žinomiems eksportuojantiems gamintojams, KLR valdžios institucijoms ir žinomiems importuotojams. Komisija taip pat pranešė JAV, kurios numatytos kaip galima panaši šalis, gamintojams.
(5)
Suinteresuotosioms šalims buvo suteikta galimybė per pranešime apie inicijavimą nurodytą laikotarpį pateikti nuomonę raštu ir prašyti jas išklausyti. Visos suinteresuotosios šalys, pateikusios prašymą išklausyti ir jame nurodžiusios svarbias priežastis, dėl kurių reikėtų jas išklausyti, buvo išklausytos.
(6)
Atsižvelgdama į didelį su tyrimu susijusių nagrinėjamosios šalies eksportuojančių gamintojų, nesusijusių importuotojų ir Sąjungos gamintojų skaičių ir norėdama tyrimą užbaigti per teisės aktuose nustatytą terminą Komisija pranešime apie inicijavimą paskelbė nusprendusi pasirinkti pagrįstą nagrinėjamosios šalies eksportuojančių gamintojų, nesusijusių importuotojų ir Sąjungos gamintojų, kuriuos būtų galima išnagrinėti, skaičių ir pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnį atlikti atranką (toliau - atranka).
a) Sąjungos gamintojų atranka
(7)
Pranešime apie inicijavimą Komisija paskelbė preliminariai atlikusi Sąjungos gamintojų atranką. Visiems Sąjungos gamintojams ir žinomai gamintojų asociacijai pranešta apie laikinai atrinktus Sąjungos gamintojus. Iš apytikriai 220 Sąjungos gamintojų, kurie prieš inicijuojant tyrimą buvo žinomi kaip panašaus produkto gamintojai (žr. 26 konstatuojamąją dalį), remiantis didžiausiu tipišku pagamintu kiekiu ir atsižvelgiant į pardavimo apimtį bei geografinę vietovę laikinai atrinkti devyni Sąjungos gamintojai, kuriuos galima pagrįstai ištirti per turimą laikotarpį. Užtikrinta, kad atrinkta tiek vertikaliai integruotų, tiek neintegruotų Sąjungos gamintojų. Suinteresuotosios šalys taip pat ragintos pareikšti nuomonę dėl laikinai atrinktų bendrovių. Kai kurios suinteresuotosios šalys pateikė pastabų dėl laikinai atrinktų bendrovių, o viena šalis paprašė surengti klausymą su bylas nagrinėjančiu pareigūnu.
(8)
Kelios suinteresuotosios šalys dėl laikinai atrinktų Sąjungos gamintojų pareiškė toliau pateiktų prieštaravimų.
i)
Kai kurios šalys tvirtino, kad apie laikinai atrinktas bendroves pateikta nedaug informacijos, kurios nepakako, kad jos galėtų pateikti reikšmingų pastabų dėl pasiūlytų bendrovių. Tiksliau jos kritikavo tai, kad Sąjungos gamintojų tapatybė buvo laikoma konfidencialia, ir prašė atskleisti valstybes nares, kuriose įsikūrę Sąjungos gamintojai, taip pat atrinktų Sąjungos gamintojų gamybos apimties dalį, palyginti su visa fotovoltinių modulių, elementų ir plokštelių gamybos apimtimi, ir atrinktų bendrovių pardavimo apimtį, nurodant kiekvienos bendrovės pardavimo apimtį atskirai ir visų atrinktų bendrovių kartu.
ii)
Naudotam atrankos metodui prieštarauta remiantis tuo, kad pagal tą metodą „supainiojami trys skirtingi etapai“, tiksliau pritarimas tyrimo inicijavimui, Sąjungos pramonės apibrėžtis ir atranka. Teigta, kad buvo neaišku, ar atrenkant bendroves Sąjungos pramonės apibrėžtis jau buvo nustatyta ir ar dėl to atrinktas bendroves galima laikyti tipiškomis. Atrankos etapu nenustačius Sąjungos pramonės apibrėžties suinteresuotosios šalys negalėjo patikrinti, ar atrinktos bendrovės buvo tipiškos ir ar remiantis atrinktomis bendrovėmis buvo galima tinkamai įvertinti Sąjungos pramonės padėtį per tiriamąjį laikotarpį, kaip apibrėžta 19 konstatuojamojoje dalyje. Be to, teigta, kad nederėjo bendrovių laikinai atrinkti remiantis Sąjungos gamintojų atsakymais, gautais nagrinėjant, ar pritariama tyrimo inicijavimui.
iii)
Taip pat teigta, kad bendrovės laikinai atrinktos remiantis tik tomis bendrovėmis, kurios pareiškė pritariančios šiam tyrimui.
iv)
Viena šalis teigė, kad, atrinkus ir vertikaliai integruotas bendroves, plokštelių ir elementų gamybos apimtis gali būti du ar tris kartus padidinta, dėl to iškyla abejonių dėl viso atrinktų bendrovių tipiškumo. Prašyta, kad vertikaliai integruotų gamintojų atveju būtų skaičiuojama tik modulių gamybos apimtis, į ją neįtraukiant elementų ir plokštelių.
v)
Ta pati šalis teigė, kad duomenys, kuriais remtasi atrenkant bendroves, buvo bent iš dalies nepatikimi, todėl galėjo būti paveiktas visų atrinktų bendrovių tipiškumas.
vi)
Viena šalis pateikė sąrašą, kuriame tariamai buvo išvardyta apie 150 papildomų Sąjungos panašaus produkto gamintojų, ir teigė, kad atrenkant Sąjungos gamintojus į juos turėjo būti atsižvelgta.
(9)
Toliau pateikti atsakymai į šalių pateiktus argumentus.
i)
Sąjungos gamintojai prašė jų pavadinimus laikyti konfidencialiais dėl atsakomųjų veiksmų pavojaus. Iš tiesų būta realių grasinimų Sąjungos gamintojams pakenkti jų verslui tiek Sąjungoje, tiek už jos ribų. Komisijos nuomone, šie prašymai buvo pakankamai pagrįsti, kad juos būtų galima patenkinti. Atskleidus individualių atrinktų Sąjungos gamintojų geografinę vietą ar gamybos ir pardavimo apimties dalį būtų lengva sužinoti susijusio gamintojo tapatybę, todėl šiuos prašymus teko atmesti.
ii)
Komisija „nesupainiojo“ pritarimo tyrimo inicijavimui nustatymo, Sąjungos pramonės apibrėžties nustatymo ir laikino bendrovių atrinkimo, nes šie etapai nepriklausė vienas nuo kito ir dėl kiekvieno iš jų buvo sprendžiama atskirai. Neįrodyta, kokį poveikį atrinktų bendrovių tipiškumui turėjo per pritarimo tyrimo inicijavimui nagrinėjimą Sąjungos gamintojų pateiktų gamybos ir pardavimo duomenų naudojimas. Sąjungos pramonės apibrėžtis iš tiesų buvo laikinai nustatyta inicijavimo etapu. Norint preliminariai nustatyti visą 19 konstatuojamojoje dalyje apibrėžto tiriamojo laikotarpio Sąjungos gamybos apimtį, naudotasi visa turima informacija, susijusia su Sąjungos gamintojais, įskaitant skunde pateiktą informaciją ir iš Sąjungos gamintojų ir kitų šalių prieš inicijuojant tyrimą gautus duomenis.
iii)
Renkant bendroves svarstyti visi į klausimus, susijusius su pritarimu tyrimo inicijavimui, atsakę Sąjungos gamintojai, nepaisant to, ar jie tyrimui pritarė, prieštaravo ar nepareiškė jokios nuomonės dėl tyrimo. Todėl teiginys buvo atmestas.
iv)
Gamybos apimties padidinimas du ar tris kartus svarstytas laikinai atrenkant bendroves. Paaiškėjo, kad neskaičiuojant vertikaliai integruotų Sąjungos gamintojų plokštelių ir elementų gamybos ir pardavimo apimties būtų neatsižvelgta į laisvoje rinkoje parduotų plokštelių ir elementų gamybos apimties dalį. Todėl manyta, kad iš bendros gamybos apimties išbraukus plokštelių ir elementų pardavimo apimtį nebūtinai būtų gauti tipiškesni atrinktų bendrovių duomenys. Be to, atrinktų bendrovių tipiškumas nustatytas ne tik remiantis gamybos apimtimi, bet ir geografiniu pasiskirstymu ir stengiantis atrinkti tiek vertikaliai integruotų, tiek neintegruotų gamintojų. Santykinis gamybos apimties tipiškumas apskaičiuotas kiekvienos rūšies panašaus produkto lygiu. Tuo remiantis manyta, kad metodika, taikyta laikinai atrenkant bendroves, buvo pagrįsta, todėl atrinktos bendrovės laikomos tipiškomis visos Sąjungos pramonės tiriamojo produkto bendrovėmis. Todėl šis teiginys buvo atmestas.
v)
Kalbant apie duomenų patikimumą, bendrovės atrinktos remiantis atrankos metu turėta informacija, kaip numatyta pagrindinio reglamento 17 straipsnio 1 dalyje. Dėl duomenų, naudotų išreiškiant pritarimą tyrimo inicijavimui, patikimumo: atliekant tyrimą nenustatyta jokių įrodymų, kad prieš inicijuojant tyrimą surinkti duomenys būtų labai nepakankami. Todėl galima pagrįstai manyti, kad pagrindas, kuriuo remtasi laikinai atrenkant bendroves, buvo pakankamai patikimas. Todėl šis teiginys buvo atmestas.
vi)
Dėl apytikriai 150 papildomų Sąjungos gamintojų sąrašo reikėtų pažymėti, kad ši informacija buvo pateikta gerokai vėliau po termino, nustatyto suinteresuotosioms šalims pastaboms dėl laikinai atrinktų bendrovių pateikti ir Sąjungos gamintojams apie save pranešti ir prašyti būti atrinktais. Be to, apie 30 šiame sąraše nurodytų Sąjungos gamintojų atrenkant bendroves Komisijai iš tiesų buvo žinomi. Taip pat atrenkant bendroves atsižvelgta į visus Sąjungos gamintojus, kurie pranešė apie save paskelbus pranešimą apie inicijavimą. Tuo remiantis atrinktų bendrovių tipiškumui poveikio nepadaryta. Todėl šis teiginys buvo atmestas.
(10)
Gavus pastabas atrinktos bendrovės persvarstytos remiantis tuo, kad buvo požymių, kad viena atrinkta bendrovė nebūtų galėjusi visapusiškai bendradarbiauti. Atrinktų bendrovių tipiškumo lygiui užtikrinti atrinktas papildomas Sąjungos gamintojas. Taigi, persvarsčius atrinktas bendroves, remiantis didžiausia tipiška gamybos kiekvienu etapu apimtimi ir atsižvelgiant į pardavimo apimtį ES rinkoje ir geografinę vietą galiausiai atrinkta dešimt bendrovių, kurias būtų galima pagrįstai ištirti per turimą laikotarpį. Po persvarstymo atrinktiems Sąjungos gamintojams teko 18-21 % modulių, 17-24 % elementų ir 28-35 % plokštelių gamybos apimties, išreiškus visos Sąjungos gamybos apimties procentine dalimi, be to, atrinkti tiek vertikaliai integruoti, tiek neintegruoti gamintojai. Kadangi tikslūs procentiniai duomenys leistų apskaičiuoti pirmiau minėto papildomo Sąjungos gamintojo gamybos apimtį ir taip nustatyti jo tapatybę, nebuvo galima atskleisti šių tikslių procentinių duomenų.
b) Nesusijusių importuotojų atranka
(11)
Atsižvelgiant į galimai didelį nesusijusių importuotojų skaičių, pranešime apie inicijavimą buvo numatyta, kad pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnį gali būti vykdoma atranka. Kad Komisija galėtų nuspręsti, ar atranka yra būtina (o jei būtina, kad galėtų atrinkti bendroves), prašyta, kad visi importuotojai Komisijai praneštų apie save ir pateiktų, kaip nurodyta pranešime apie inicijavimą, pagrindinę informaciją apie savo veiklą 19 konstatuojamojoje dalyje apibrėžtu tiriamuoju laikotarpiu, susijusią su tiriamuoju produktu.
(12)
Iš apytikriai 250 nesusijusių importuotojų, apie kuriuos pranešė skundo pateikėjas ir su kuriais susisiekė Komisija, trisdešimt šešios šalys pateikė prie pranešimo apie inicijavimą pridėtos atrankos formos atsakymus - trisdešimt penkios nurodė modulius, tik viena - elementus ir nė viena nenurodė plokštelių. Pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnį atrinktos bendrovės, kurioms tenka didžiausia tipiška importo apimtis ir kurias būtų galima tinkamai ištirti per turimą laikotarpį. Tuo remdamasi Komisija atrinko tris nesusijusius modulių importuotojus ir vieną nesusijusį elementų importuotoją. Gavusi pastabas Komisija nutarė atrinkti dar vieną nesusijusį modulių importuotoją. Ši bendrovė pranešė apie save ir tvirtino, kad jos veiklos lygis atitinka reikalavimus, kad ji būtų atrinkta. Todėl pirminė šių importuotojų pateikta informacija iš naujo patikrinta ir nustatyta, kad padaryta korektūros klaida, susijusi su vieno aptariamo importuotojo nurodyta importo apimtimi. Tuo remiantis aptariama bendrovė buvo priskirta atrinktiems nesusijusiems importuotojams. Be to, dvi preliminariai atrinktos bendrovės neatsakė į klausimyno klausimus, todėl laikyta, kad jos tyrime nebendradarbiauja, ir jos buvo išbrauktos iš atrinktų nesusijusių importuotojų sąrašo. Taigi, atrinkti nesusiję importuotojai - du modulių importuotojai ir vienas elementų importuotojas, kuriems teko apie 2-5 % visos importo iš nagrinėjamosios šalies apimties. Tačiau gavus klausimyno atsakymus paaiškėjo, kad dviejų iš trijų importuotojų pagrindinė veikla iš tiesų buvo susijusi su saulės energijos įrenginių montavimu, o ne su prekyba nagrinėjamuoju produktu. Atlikus tyrimą nustatyta, kad didžioji importuojamo nagrinėjamojo produkto dalis į Sąjungos rinką pateko per bendroves, kurios yra susijusios su eksportuojančiais KLR gamintojais, arba per montuotojus arba projektų vystytojus. Tokiomis aplinkybėmis atrinkti nesusiję importuotojai preliminariai laikyti tipiškais. Tačiau Komisija toliau vykdydama tyrimą susisieks su papildomais bendradarbiaujančiais nesusijusiais importuotojais, kad galėtų patikrinti, ar jie gali būti laikomi importuotojais ir ar galima padidinti atrinktų bendrovių skaičių.
c) Eksportuojančių gamintojų atranka
(13)
Atsižvelgiant į akivaizdžiai didelį eksportuojančių gamintojų skaičių, pranešime apie inicijavimą buvo numatyta, kad, siekiant nustatyti dempingą, pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnį gali būti atliekama atranka. Kad Komisija galėtų nuspręsti, ar atranka yra būtina (o jei būtina, kad galėtų atrinkti bendroves), prašyta, kad visi eksportuojantys gamintojai Komisijai praneštų apie save ir pateiktų, kaip nurodyta pranešime apie inicijavimą, pagrindinę informaciją apie savo veiklą 19 konstatuojamojoje dalyje apibrėžtu tiriamuoju laikotarpiu, susijusią su tiriamuoju produktu. Be to, konsultuotasi su nagrinėjamosios šalies valdžios institucijomis.
(14)
Per atrankos procedūrą apie save pranešė 135 eksportuojantys Kinijos gamintojai (dažniausia tai kelių bendrovių grupės). Bendradarbiaujančioms bendrovėms teko 80 % visos Kinijos eksporto apimties. Atrinktos septynios bendrovių grupės, kurias sudaro trys bendradarbiaujantys eksportuotojai, kuriems tenka didžiausias eksportuojamų modulių kiekis, du bendradarbiaujantys eksportuotojai, kuriems tenka didžiausias eksportuojamų elementų kiekis, ir du bendradarbiaujantys eksportuotojai, kuriems tenka didžiausias eksportuojamų plokštelių kiekis.
d) Klausimyno atsakymai ir tikrinimai
(15)
Komisija klausimynus nusiuntė visiems atrinktiems eksportuojantiems Kinijos gamintojams ir atrinktiems Sąjungos gamintojams, atrinktiems nesusijusiems importuotojams ir per pranešime apie inicijavimą nustatytą terminą apie save pranešusiems gamintojų grandies bei vartotojų grandies veiklos vykdytojams ir jų asociacijoms. Komisija taip pat susisiekė su vartotojams atstovaujančia asociacija.
(16)
Klausimyno atsakymus pateikė visi atrinkti eksportuojantys Kinijos gamintojai, visi atrinkti Sąjungos gamintojai, trys atrinkti nesusiję Sąjungos importuotojai ir dvidešimt vienas gamintojų grandies bei vartotojų grandies veiklos vykdytojas bei trys jų asociacijos.
(17)
Komisija rinko ir tikrino visą informaciją, kuri, jos manymu, buvo reikalinga norint padaryti preliminarias išvadas dėl dempingo, jo daromos žalos ir Sąjungos interesų. Tikrinamieji vizitai surengti toliau išvardytų bendrovių (jų grupių) patalpose.
a)
Sąjungos gamintojai:
-
Tikrinamieji vizitai surengti dešimties atrinktų Sąjungos gamintojų patalpose.
b)
Eksportuojantys KLR gamintojai:
-
Changzhou Trina Solar Energy Co Ltd, KLR,
-
Delsolar (Wujiang) Co Ltd, KLR,
-
Jiangxi LDK Solar Hi-Tech Co Ltd, KLR,
-
JingAo Group, KLR,
-
Jinzhou Yangguang Energy, KLR,
-
Wuxi Suntech Power Co Ltd, KLR,
-
Yingli Green Energy Holding Company, KLR.
c)
Susiję Sąjungos importuotojai:
-
Yingli Green Energy Greece Sales GmbH, Miunchenas, Vokietija,
-
LDK Solar Italia S.r.l., San Zenone degli Ezzelini (TV), Italija,
-
Delta Energy Systems S.r.l., Roma, Italija,
-
Sunways AG, Konstancas, Vokietija,
-
JA Solar GmbH, Miunchenas, Vokietija.
d)
Susiję prekiautojai ir (arba) importuotojai už Sąjungos ribų:
-
Delsolar Co Ltd, Zhunan City, Taivanas,
-
JA Solar Hong Kong Ltd, Hong Kong SAR,
-
Wealthy Rise International Ltd, Hong Kong SAR,
-
Suntech Power International Ltd, Šafhauzenas, Šveicarija,
-
Trina Solar (Schweiz) AG, Valizelenas, Šveicarija.
e)
Nesusijęs Sąjungos importuotojas:
-
IBC AG, Bad Štafelšteinas, Vokietija.
f)
Gamintojų grandies veiklos vykdytojai:
-
Roth & Rau AG, Hohenstein-Ernsthal, Vokietija,
-
WACKER Chemie AG, Burghauzenas, Vokietija.
g)
Vartotojų grandies veiklos vykdytojai:
-
Juwi Solar GmbH, Worrstadt, Vokietija,
-
ValSolar SL, Badachosas, Ispanija.
h)
Asociacija:
-
EPIA, Briuselis, Belgija.
(18)
Eksportuojantiems KLR gamintojams, kuriems nesuteikiamas RER, reikia nustatyti normaliąją vertę, todėl toliau nurodytų bendrovių patalpose atliktas tikrinimas normaliajai vertei nustatyti remiantis Indijos, kaip panašios šalies, duomenimis:
-
EMMVEE Photovoltaic Power Private Limited, Bengaluru, Indija,
-
Tata Power Solar Systems Limited, Bengaluru, Indija.
4. Tiriamasis ir nagrinėjamasis laikotarpiai
(19)
Atliekant dempingo ir žalos tyrimą nagrinėtas 2011 m. liepos 1 d.-2012 m. birželio 30 d. laikotarpis (toliau - tiriamasis laikotarpis arba TL). Tiriant žalai įvertinti svarbias tendencijas buvo nagrinėjamas laikotarpis nuo 2009 m. iki tiriamojo laikotarpio pabaigos (toliau - nagrinėjamasis laikotarpis).
B. NAGRINĖJAMASIS PRODUKTAS IR PANAŠUS PRODUKTAS
1. Nagrinėjamasis produktas
(20)
Nagrinėjamasis produktas - Kinijos Liaudies Respublikos kilmės arba iš Kinijos Liaudies Respublikos siunčiami fotovoltiniai moduliai arba plokštės iš kristalinio silicio ir tam tikrų rūšių elementai ir plokštelės, naudojami fotovoltiniuose moduliuose arba plokštėse iš kristalinio silicio. Elementų ir plokštelių storis neviršija 400 mikrometrų. Šio produkto KN kodai šiuo metu: ex 3818 00 10, ex 8501 31 00, ex 8501 32 00, ex 8501 33 00, ex 8501 34 00, ex 8501 61 20, ex 8501 61 80, ex 8501 62 00, ex 8501 63 00, ex 8501 64 00 ir ex 8541 40 90 (toliau - nagrinėjamasis produktas).
(21)
Nagrinėjamojo produkto apibrėžčiai nepriskiriami šių rūšių produktai:
-
iš mažiau kaip šešių elementų sudaryti nešiojami saulės įkrovikliai, kurių paskirtis tiekti elektrą prietaisams arba įkrauti elementus,
-
fotovoltiniai produktai plona plėvele,
-
fotovoltiniai produktai iš kristalinio silicio, visam laikui įmontuoti į elektros prietaisus, kurių paskirtis nėra energijos gamyba ir kurie naudoja integruoto (-ų) fotovoltinio (-ių) elemento (-ų) iš kristalinio silicio gaminamą elektrą.
(22)
Fotovoltiniai moduliai, elementai ir plokštelės saulės šviesą paverčia elektros energija. Tai vyksta elementuose, kurie sugeria šviesą ir per kristalinį silicį ją paverčia elektros energija.
(23)
Plokštelės - pirmasis gamybos proceso etapas. Jos pagamintos iš kristalinio silicio ir yra pagrindinė sudedamoji elementų gamybos dalis.
(24)
Pirmiausia kristalinį silicį reikia išlydyti kristalinio silicio luitams gauti, kurie supjaustomi į plokšteles. Plokštelės apdorojamos pažangiųjų technologijų puslaidininkių apdorojimo seka veikiantiems saulės elementams sukurti. Elementai - antrasis gamybos proceso etapas. Juose yra teigiamų ir neigiamų sluoksnių sandūra elementų pagaminamai elektros energijai surinkti ir perduoti.
(25)
Moduliai - trečiasis gamybos proceso etapas. Kad būtų galima modulius surinkti, elementai sulituojami plokščia viela arba metalinėmis juostomis elementų grandinei suformuoti. Elementai tarp lakštų laminuojami. Ant viršaus dažniausia dedamas stiklas, o iš apačios - polimerinė pagrindo plokštė. Karkasas paprastai padaromas tam, kad modulį būtų galima surinkti vietoje (pvz., ant stogo). Modulis gali turėti inverterį arba ne.
2. Panašus produktas
(26)
Atlikus tyrimą nustatyta, kad nagrinėjamojo produkto ir Indijos, kuri normaliajai vertei nustatyti naudota kaip panaši šalis, vidaus rinkoje gaminamo ir parduodamo produkto, taip pat Sąjungos pramonės Sąjungoje gaminamo ir parduodamo produkto fizinės, cheminės bei techninės savybės ir pagrindinė galutinio naudojimo paskirtis yra tokios pačios. Todėl šie produktai preliminariai laikomi panašiais, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 1 straipsnio 4 dalyje.
3. Tvirtinimai dėl produkto apibrėžtosios srities
i) Fizinės, cheminės ir techninės savybės bei galutinis naudojimas
(27)
Kelios suinteresuotosios šalys teigė, kad tyrime negalima nagrinėti trijų produktų, kurių fizinės, cheminės ir techninės savybės skiriasi, todėl moduliai, elementai ir plokštelės turėtų būti nagrinėjami atliekant tris atskirus tyrimus. Be to, jos teigė, kad neaišku, ar tyrime nagrinėjamas vienas produktas, ar trys atskiri produktai, todėl jos negali visapusiškai ginti savo interesų. Taip pat teigta, kad kaip alternatyva tyrime neturėtų būti nagrinėjamos plokštelės, jei monokristalinės plokštelės nebūtų išbrauktos iš tyrimo aprėpties (žr. 42-44 konstatuojamąsias dalis).
(28)
Plokštelių, elementų ir modulių gamyba yra vienas gamybos procesas, kurį sudaro skirtingi gamybos etapai. Moduliai, elementai ir plokštelės kartu lemia gatavo gaminio (t. y. modulių) savybes. Atlikus tyrimą nustatyta, kad plokštelių ir elementų gamyba yra tiesiogiai ir išskirtinai susijusi su modulių gamyba; modulių, elementų ir plokštelių pagrindinės fizinės, cheminės ir techninės savybės yra tokios pačios (dėl naudojamos žaliavos), jų galutinio naudojimo paskirtis yra ta pati, t. y. jie parduodami integravimui į fotovoltines saulės energijos sistemas. Modulių veikimas tiesiogiai susijęs su plokštelių ir elementų veikimu.
(29)
Pranešime apie tyrimo inicijavimą aiškiai išdėstyta, kad tiriamasis produktas - moduliai, elementai ir plokštelės. Taigi, suinteresuotosios šalys galėjo visapusiškai ginti savo interesus, remdamosi apibrėžtu nagrinėjamuoju produktu. Todėl šie argumentai buvo atmesti.
ii) Skirtingos nomenklatūros
(30)
Be to, teigta, kad modulių, elementų ir plokštelių negalima laikyti panašiais produktais, nes jie priskiriami keliems skirtingiems aštuonių skaičių KN kodams, šešių skaičių subpozicijoms, keturių skaičių SS pozicijoms ir dviejų skaičių skirsniams, taip pat šių produktų galima aptikti skirtinguose SS nomenklatūros skyriuose. Šis argumentas yra nesusijęs su antidempingo tyrimo produkto apibrėžtosios srities nustatymu, kuris grindžiamas nagrinėjamojo produkto fizinėmis savybėmis.
iii) Elementų pridėtinė vertė
(31)
Kelios šalys teigė, kad elementų konversijos procesu sukuriama pridėtinė vertė sudaro didžiausią modulio pridėtinės vertės dalį, todėl elementus reikia laikyti atskiru produktu.
(32)
Atlikus tyrimą nustatyta, kad technologiniu požiūriu sudėtingiausia gamybos dalis yra elementų gamyba. Tačiau taip pat nustatyta, kad visi trys perdirbimo etapai yra susiję, o pridėtinė vertė nesukuriama tik vienu konkrečiu gamybos etapu, bet yra paskirstyta per visą gamybos procesą. Tuo remiantis tvirtinimas buvo atmestas.
iv) Atskiros prekybos rinkos
(33)
Kai kurios suinteresuotosios šalys teigė, kad modulių, elementų ir plokštelių prekybos rinkos skiriasi, be to, didelė dalis gamintojų nėra vertikaliai integruoti, todėl modulius, elementus ir plokšteles reikėtų vertinti kaip skirtingus produktus.
(34)
Moduliai, elementai ir plokštelės negali būti laikomi skirtingais produktais, kurių kainos svyruoja tik dėl rinkos veiksnių. Iš tiesų jų kainos labai susijusios ir jas lemia polikristalinio silicio kaina. Panašiai, kaip paaiškinta 23-25 konstatuojamosiose dalyse, nagrinėjamasis produktas gaminamas naudojant vieną gamybos procesą, kurį sudaro skirtingi etapai. Tai, kad kai kurie gamintojai nėra vertikaliai integruoti, yra susiję tik su verslo sprendimais ir masto ekonomija, todėl šios išvados nepakeičia. Tuo remiantis šį argumentą teko atmesti.
v) Galutinio naudojimo paskirtis ir pakeičiamumas
(35)
Kelios suinteresuotosios šalys teigė, kad modulius, elementus ir plokšteles reikia laikyti skirtingais produktais, nes jų galutinio naudojimo paskirtis skiriasi, be to, jų negalima pakeisti vienas kitu.
(36)
Kaip minėta pirmiau, per tyrimą nustatyta, kad plokštelių, elementų ir modulių gamybos procesas yra vienas bendras gamybos procesas, todėl pakeičiamumo veiksnys vieno gamybos proceso skirtingais etapais netaikomas. Be to, moduliai, elementai ir plokštelės naudojami tai pačiai galutinio naudojimo paskirčiai - jais saulės šviesa verčiama elektros energija, todėl jų negalima naudoti kitai paskirčiai.
vi) Platinimo kanalai
(37)
Viena suinteresuotoji šalis teigė, kad skiriasi modulių, elementų ir plokštelių platinimo kanalai, todėl jų negalima laikyti vienu produktu. Atlikus tyrimą nustatyta, kad modulius, elementus ir plokšteles galima platinti skirtingais arba tais pačiais platinimo kanalais. Tačiau pagrindiniai kriterijai vienam produktui apibrėžti - tos pačios fizinės, cheminės ir techninės savybės ir ta pati galutinio naudojimo paskirtis. Atsižvelgiant į 27-29 konstatuojamąsias dalis daroma išvada, kad skirtingi platinimo kanalai nelaikomi lemiamu veiksniu. Dėl to šis tvirtinimas turėtų būti atmestas.
vii) Vartotojų vertinimas
(38)
Teigta, kad vartotojai skirtingai vertina modulius, elementus ir plokšteles, todėl jie neturėtų būti laikomi vienu produktu.
(39)
Tačiau, kaip teigta pirmiau, pagrindiniai kriterijai vienam produktui apibrėžti - tos pačios fizinės, cheminės ir techninės savybės ir ta pati galutinio naudojimo paskirtis. Atsižvelgiant į 27-29 konstatuojamąsias dalis daroma išvada, kad skirtingas vartotojų vertinimas nelaikomas lemiamu veiksniu. Dėl to šis tvirtinimas turėtų būti atmestas.
viii) Produktai plona plėvele
(40)
Viena suinteresuotoji šalis teigė, kad nagrinėjamojo produkto apibrėžčiai derėtų priskirti fotovoltinius produktus plona plėvele, nes jų pagrindinės fizinės, cheminės ir techninės savybės ir galutinio naudojimo paskirtis yra tokios pačios.
(41)
Fotovoltiniai produktai plona plėvele aiškiai nepriskirti produkto apibrėžčiai - žr. 21 konstatuojamąją dalį. Iš tiesų fotovoltinių produktų plona plėvele fizinės, cheminės ir techninės savybės skiriasi nuo nagrinėjamojo produkto savybių. Jie gaminami naudojant kitą gamybos procesą, be to, jie gaminami ne iš kristalinio silicio, kuris yra pagrindinė modulių, elementų ir plokštelių gamybos žaliava. Jų energijos konversijos naudingumo koeficientas yra žemesnis, be to, jų galios vatais atidavimas yra mažesnis, todėl jie netinka tai pačiai paskirčiai kaip nagrinėjamasis produktas. Tuo remiantis argumentus teko atmesti.
ix) Monokristalinių plokštelių nepriskyrimas
(42)
Viena suinteresuotoji šalis teigė, kad monokristalinės plokštelės neturėtų būti priskirtos nagrinėjamojo produkto apibrėžčiai, nes jų fizinės, cheminės ir techninės savybės skiriasi nuo polikristalinių plokštelių. Teigta, kad skiriasi jų kristalų struktūra, jų forma ir santykis. Be to, teigta, kad Sąjungoje monokristalinės plokštelės negaminamos.
(43)
Atlikus tyrimą nustatyta, kad monokristalinės plokštelės yra geresnės kokybės nei polikristalinės plokštelės, nors ir gaminamos naudojant tą patį gamybos procesą ir tą pačią žaliavą (polikristalinį silicį). Todėl daroma išvada, kad monokristalinių plokštelių ir polikristalinių plokštelių pagrindinės fizinės, cheminės ir techninės savybės yra tokios pačios.
(44)
Atlikus tyrimą nustatyta, kad pagrindinė galutinio naudojimo paskirtis yra tokia pati, nes tiek monokristalinės plokštelės, tiek polikristalinės plokštelės yra skirtos tik saulės elementams gaminti (atitinkamai mono- ir poli-), iš kurių galiausiai gaminami saulės energijos moduliai (atitinkamai mono- ir poli-). Nėra didelių skirtumų tarp šių dviejų rūšių plokštelių, jas abi galima pakeisti ir naudoti elementams gaminti. Dėl tvirtinimo, kad Sąjungoje monokristalinės plokštelės negaminamos, atlikus tyrimą nustatyta, kad Sąjungoje gaminamos tiek monokristalinės plokštelės, tiek polikristalinės plokštelės. Tuo remiantis šį argumentą tenka atmesti.
x) Pusgaminiai
(45)
Taip pat teigta, kad plokšteles ir elementus derėtų laikyti dviem maitinimo linijos pusgaminiais, o moduliai yra galutinis produktas, todėl jų nederėtų laikyti vienu produktu.
(46)
Kaip minėta pirmiau, pagrindiniai kriterijai vienam produktui apibrėžti - tos pačios fizinės, cheminės ir techninės savybės ir ta pati galutinio naudojimo paskirtis. Atsižvelgiant į 27-29 konstatuojamąsias dalis daroma išvada, kad skirtumas tarp pusgaminių ar gatavų produktų nelaikomas lemiamu veiksniu. Dėl to šis tvirtinimas turėtų būti atmestas.
xi) Saulės įkrovikliai
(47)
Viena suinteresuotoji šalis prašė iš produkto apibrėžtosios srities išbraukti saulės baterijų plokštes, skirtas tik 12V elementams įkrauti, remdamasi tuo, kad šių plokščių galutinio naudojimo paskirtis skiriasi nuo modulių, skirtų prisijungimui prie tinklų, nes jos generuoja daug mažesnę įtampą ir todėl nėra skirtos jungtis prie tinklų.
(48)
Pranešime apie inicijavimą nurodyta, kad tiriamajam produktui nepriskiriami iš mažiau kaip šešių elementų sudaryti nešiojami saulės įkrovikliai, kurių paskirtis tiekti elektrą prietaisams arba įkrauti elementus. Iš daugiau kaip šešių elementų sudaryti moduliai, skirti tik elementams įkrauti, pasižymi tomis pačiomis pagrindinėmis savybėmis ir veiksmingumu, kaip moduliai, kurie skirti jungtis prie tinklų. Jie naudoja atviros grandinės įtampą, kurios įtampa yra mažesnė nei jungimuisi prie tinklų skirtuose moduliuose naudojamos grandinės įtampa. Nepaisant šio skirtumo, atlikus tyrimą nustatyta, kad šios rūšies moduliai gali būti jungiami prie tinklo. Mažesnę įtampą galima lengvai kompensuoti didesniais matmenimis ir (arba) didesniu elementų skaičiumi. Todėl elementams įkrauti skirti moduliai ir iš daugiau kaip šešių elementų sudaryti moduliai priskiriami nagrinėjamojo produkto apibrėžčiai.
xii) Išvada
(49)
Remiantis tuo, kas išdėstyta, daroma preliminari išvada, kad fotovoltiniai moduliai arba plokštės iš kristalinio silicio ir tam tikrų rūšių elementai ir plokštelės, naudojami fotovoltiniuose moduliuose arba plokštėse iš kristalinio silicio, kaip aprašyta pirmiau, yra vienas produktas. Tačiau Komisija toliau aiškinsis, ar moduliai, elementai ir plokštelės yra vienas bendras ar du arba trys atskiri produktai. Todėl Komisija ragina visas suinteresuotąsias šalis pateikti nuomonę šiuo klausimu, atsižvelgiant į Komisijos šiuo etapu padarytą preliminarią išvadą. Bet kuriuo atveju, net jei galiausiai būtų nustatyta, kad tai du arba trys skirtingi produktai, šiame tyrime būtų nagrinėjami visi šie skirtingi produktai ir galutinės priemonės būtų nustatytos moduliams, elementams ir plokštelėms, nepriklausomai nuo to, ar jie yra vienas ar keli produktai.
C. DEMPINGAS
1. Kinijos Liaudies Respublika
1.1. Rinkos ekonomikos režimas
(50)
Remiantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies b punktu, atliekant su KLR kilmės importu susijusius antidempingo tyrimus normalioji vertė tiems gamintojams, kurie, kaip nustatyta, atitinka pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies c punkte nustatytus kriterijus, nustatoma pagal 2 straipsnio 1-6 dalis.
(51)
Trumpai ir tik dėl aiškumo toliau pateikiami šie kriterijai:
1.
verslo sprendimai priimami atsižvelgiant į rinkos sąlygas, be didelio valstybės kišimosi, o sąnaudos atitinka rinkos vertes;
2.
įmonės turi vieną aiškų pagrindinių apskaitos įrašų, kurie yra tikrinami nepriklausomų auditorių pagal tarptautinius apskaitos standartus ir kurie yra taikomi įvairiais tikslais, rinkinį;
3.
nėra jokių didelių iškraipymų, likusių iš ankstesnės ne rinkos ekonomikos sistemos;
4.
bankroto ir nuosavybės įstatymais užtikrinamas teisinis tikrumas ir stabilumas ir
5.
valiutos kursas nustatomas pagal rinkos kursą.
(52)
Atliekant šį tyrimą visi atrinkti eksportuojantys gamintojai kreipėsi dėl RER taikymo pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies b punktą ir iki nustatytų terminų pateikė užpildytas RER prašymo formas.
(53)
Komisija rinko visą, jos nuomone, būtiną informaciją ir tiriamų bendrovių patalpose patikrino visą RER prašymuose pateiktą informaciją.
(54)
Patikrinus nustatyta, kad visi septyni RER prašantys eksportuojantys gamintojai (bendrovių grupės) neatitinka pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies c punkte išdėstytų kriterijų.
(55)
Visos septynios bendrovių grupės naudojosi lengvatinių mokesčių sistema (-omis) ir dotacijomis, todėl neįrodė, kad iš ankstesnės ne rinkos ekonomikos sistemos nebūtų likusių didelių iškraipymų, ir neatitiko vertinimo dėl RER taikymo 3 kriterijaus reikalavimų.
(56)
Šešios bendrovių grupės neįrodė, kad jų apskaitos įrašus tikrintų nepriklausomi auditoriai pagal tarptautinius apskaitos standartus, todėl neatitiko vertinimo dėl RER taikymo 2 kriterijaus reikalavimų.
(57)
Viena bendrovių grupė neįrodė, kad visoms jos bendrovėms būtų taikomi bankroto įstatymai, ir neatitiko vertinimo dėl RER taikymo 4 kriterijaus reikalavimų.
(58)
Be to, trys bendrovių grupės negalėjo įrodyti, kad būtų nesusijusios su dideliu valstybės kišimusi, ir neatitiko vertinimo dėl RER taikymo 1 kriterijaus reikalavimų.
(59)
Atskleidus išvadas dėl RER taikymo visos atrinktos bendrovės pateikė pastabų.
(60)
Dvi bendrovių grupės pateikė procedūrinę pastabą ir teigė, kad sprendimas dėl RER priimtas ne laiku, t. y. praėjus pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies c punkte nustatytam trijų mėnesių laikotarpiui, dėl to tyrimas turėtų būti nedelsiant nutrauktas. Teiginį jos pagrindė Teisingumo Teismo sprendimais Brosmann (4) ir Aokang Shoes (5) bylose.
(61)
Pirmiausia primenama, kad Brosmann ir Aokang bylos nėra susijusios su analizės dėl RER taikymo teisėtumo vertinimu vykdant šį tyrimą, nes šios bylos, priešingai nei šis tyrimas, yra susijusios su atvejais, kai vertinimai dėl RER taikymo iš viso nebuvo atliekami.
(62)
Be to, Brosmann ir Aokang bylos nėra susijusios su šio tyrimo teisėtumo vertinimu, nes nuo to laiko pagrindinis reglamentas buvo iš dalies pakeistas. Iš dalies pakeistoje 2 straipsnio 7 dalyje nustatyta, kad Komisija sprendimus dėl RER taikymo pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnį priima tik dėl atrinktų bendrovių ir kad toks sprendimas priimamas per septynis mėnesius, bet ne vėliau kaip per aštuonis mėnesius nuo tyrimo inicijavimo. Šis iš dalies pakeistas straipsnis nuo 2012 m. gruodžio 15 d. taikomas visiems naujiems ir vykdomiems tyrimams, įskaitant šį tyrimą.
(63)
Bet kuriuo atveju turi būti patvirtintas aiškinimas pagal nusistovėjusią teismo praktiką, kad teisė nustatyti RER nebuvo per se pažeista, nepaisant to, kad nebuvo laikomasi trijų mėnesių termino.
(64)
Daugiausia pastabų gauta dėl lengvatinių mokesčių sistemos ir dotacijų. Eksportuotojai neužginčijo nustatytų faktų, tačiau suabejojo jų svarba tenkinant RER taikymo 3 kriterijų. Tiksliau jie tvirtino, kad valstybės lengvatos nesudaro didelės jų atitinkamos apyvartos dalies.
(65)
Dėl to pažymima, kad pajamų mokesčių sistema, pagal kurią Vyriausybės strateginėmis laikomoms tam tikroms bendrovėms sudaromos palankesnės sąlygos, akivaizdžiai nėra rinkos ekonomikos sistema. Šiai sistemai planinė ekonomika vis dar daro didelį poveikį. Taip pat pažymima, kad dėl pajamų mokesčio lengvatų esama didelių iškraipymų, nes dėl šių lengvatų visiškai pasikeičia ikimokestinio bendrovės pelno suma, kurią bendrovė turi gauti, kad būtų patraukli investuotojams. Be to, iškraipymai yra nuolatinio pobūdžio, todėl per tiriamąjį laikotarpį gauta bendra nauda dėl lengvatos pobūdžio yra neaktuali vertinant, ar iškraipymai yra dideli. Iškraipymų dydžio vertinimas veikiau turi būti grindžiamas bendru priemonės poveikiu bendrovės finansinei ir ekonominei padėčiai.
(66)
Kalbant apie 2 kriterijų, trys bendrovių grupės teigė, kad jos laikėsi susijusių tarptautinės apskaitos standartų taisyklių, nes jų JAV konsoliduotosios ataskaitos visiškai atitiko minėtus standartus. Be to, kai kurios bendrovės teigė, kad apskritai jų ataskaitos atitiko Kinijos apskaitos standartus, kuriuos jos laiko lygiaverčiais tarptautiniams standartams. Tačiau šiuo atveju aiškinamasi ne tai, ar Kinijos apskaitos standartai atitinka tarptautinius apskaitos standartus. Aiškinamasi, ar ataskaitos atitinka taikytinus apskaitos standartus ar ne. Tiksliau pateikiant minėtas pastabas neatsižvelgta į tai, kad tiriamų Kinijos bendrovių pavienių finansinių ataskaitų atveju nustatyta, kad pažeista keletas tarptautinių apskaitos standartų (ir atitinkami Kinijos lygiaverčių standartų), įskaitant visų pirma atsargų nuvertėjimo ir susijusių šalių sandorių atskleidimo standartus.
(67)
Kalbant apie 1 kriterijų, atsižvelgiant į šalių pateiktas pastabas ir sprendimą byloje C-337/09 P (6) daroma išvada, kad šį kriterijų atitiko visos bendrovės. Tačiau bendras sprendimas dėl RER taikymo visiems atrinktiems eksportuotojams nekeičiamas, nes jie neatitiko 2 ir 3 kriterijų reikalavimų.
(68)
Dėl 4 kriterijaus, 57 konstatuojamojoje dalyje minėta bendrovių grupė įrodė, kad tuo metu pagrindinei Kinijos grupės bendrovei inicijuota bankroto procedūra. Todėl daroma išvada, kad ta bendrovių grupė šį kriterijų tenkino. Tačiau bendras sprendimas dėl RER taikymo šiai bendrovių grupei nekeičiamas, nes grupės bendrovės neatitiko 2 ir 3 kriterijų reikalavimų.
(69)
Daroma išvada, kad nebuvo įrodyta, jog kuris nors iš atrinktų eksportuojančių gamintojų atitinka 2 ir (arba) 3 RER taikymo kriterijus. Taigi nė vienai šių bendrovių negalima taikyti RER.
1.2. Individualus nagrinėjimas
(70)
Individualaus nagrinėjimo prašymus pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnio 3 dalį pateikė aštuoniolika neatrinktų bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų ar eksportuojančių gamintojų grupių.
(71)
Atsižvelgdama į tai, kad gauta daug prašymų, Komisija preliminariai nutarė, kad individualūs nagrinėjimai pernelyg apsunkintų tyrimą ir trukdytų jį laiku užbaigti. Todėl preliminariai nuspręsta netenkinti nė vieno individualaus nagrinėjimo prašymo.
1.3. Panaši šalis
(72)
Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies a punktą normalioji vertė eksportuojantiems gamintojams, kuriems netaikomas RER, nustatoma remiantis kaina arba apskaičiuotąja verte trečiojoje rinkos ekonomikos šalyje (toliau - panaši šalis).
(73)
Pranešime apie inicijavimą Komisija nurodė, kad KLR normaliajai vertei nustatyti tinkama panašia šalimi ji ketina pasirinkti JAV, ir paragino visas suinteresuotąsias šalis teikti pastabų dėl šio pasirinkimo.
(74)
Kai kurie eksportuotojai ir importuotojai pateikė pastabų dėl panašios šalies pasirinkimo ir tvirtino, jog JAV nėra tinkama panaši šalis daugiausia dėl to, kad JAV rinka dalį tiriamojo laikotarpio antidempingo ir antisubsidijų priemonėmis buvo apsaugota nuo importo iš Kinijos.
(75)
Suinteresuotųjų šalių siūlymu tinkamesnėmis panašiomis šalimis būtų Taivanas, Indija ir Pietų Korėja. Gavus šias pastabas nuspręsta išplėsti tinkamos panašios šalies parinkimo analizę. Taigi, kreiptasi į visus didžiuosius saulės baterijų plokščių gamintojus. Iš viso susisiekta su 34 bendrovėmis Indijoje, 9 bendrovėmis Japonijoje, 15 bendrovių Malaizijoje, 2 bendrovėmis Meksikoje, 34 bendrovėmis Korėjoje, 9 bendrovėmis Singapūre, 43 bendrovėmis Taivane ir 21 bendrove JAV.
(76)
Atsakymus pateikė dvi Indijos bendrovės, dvi Taivano bendrovės ir dvi JAV bendrovės. Kadangi Taivano bendrovės gamino beveik išskirtinai tik fotovoltinius elementus, kai iš Kinijos daugiausia eksportuota modulių, o JAV, atsižvelgiant į gautas pastabas, buvo laikomos netinkama panašia šalimi, todėl preliminariai nuspręsta panašia šalimi pasirinkti Indiją. Pažymėtina, kad Komisija gali prie šio klausimo grįžti, jei toliau vykdant tyrimą paaiškėtų, kad moduliai, elementai ir plokštelės yra du ar trys skirtingi produktai. Tiksliau gali tekti plokštelėms pasirinkti kitą panašią šalį, nes Indijoje plokštelės negaminamos.
(77)
Vienas Indijos gamintojas pateikė neišsamius atsakymus. Todėl šios bendrovės pateiktos informacijos nebuvo galima naudoti normaliajai vertei nustatyti. Tačiau bendrovės pateiktą ir patikrintą informaciją galima naudoti patvirtinant, kad visapusiškai bendradarbiaujančio panašios šalies gamintojo pateikta informacija buvo iš tiesų tipiška Indijos rinkai.
1.4. Normalioji vertė
(78)
Kadangi nė vienam atrinktam Kinijos eksportuotojui RER netaikytas, normalioji vertė pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies a punkto nuostatą buvo apskaičiuota remiantis Indijos, kaip panašios trečiosios rinkos ekonomikos šalies, duomenimis.
(79)
Pirma, nustatyta, kokių rūšių produktai, kuriuos panašios šalies gamintojas pardavė vidaus rinkoje, buvo identiški arba tiesiogiai palyginami su eksportui į Sąjungą parduotais produktais.
(80)
Po to Komisija nagrinėjo, ar galima laikyti, kad panašios šalies gamintojo kiekvienos rūšies panašus produktas, kuris buvo parduotas vidaus rinkoje, buvo parduotas įprastomis prekybos sąlygomis. Tai buvo atlikta nustatant kiekvienos rūšies produkto pelningo pardavimo nepriklausomiems pirkėjams dalį vidaus rinkoje per TL.
(81)
Kai tam tikros rūšies produkto, parduoto už grynąją pardavimo kainą, lygią apskaičiuotoms gamybos sąnaudoms, arba už jas didesnę, buvo parduota daugiau nei 80 % viso parduoto tos rūšies produkto kiekio ir kai tos rūšies produkto vidutinė svertinė pardavimo kaina buvo lygi jo gamybos sąnaudoms arba už jas didesnė, normalioji vertė buvo nustatoma remiantis faktine vidaus rinkos kaina. Ši kaina buvo apskaičiuota kaip tos rūšies produkto viso pardavimo vidaus rinkoje per TL kainų svertinis vidurkis.
(82)
Tais atvejais, kai tam tikros rūšies produkto pelningo pardavimo apimtis sudarė 80 % arba mažiau visos tos rūšies produkto pardavimo apimties arba kai tos rūšies produkto vidutinė svertinė kaina buvo mažesnė už gamybos sąnaudas, normalioji vertė buvo nustatyta pagal faktinę vidaus rinkos kainą, apskaičiuotą kaip tik tos rūšies produkto pelningo pardavimo svertinis vidurkis.
(83)
Jei visų rūšių produktų pardavimas buvo nuostolingas, laikyta, kad jie nebuvo parduoti įprastomis prekybos sąlygomis.
(84)
Tų rūšių produktų, kurie nebuvo parduoti įprastomis prekybos sąlygomis, atveju, taip pat tų rūšių produktų, kurie nebuvo parduodami vidaus rinkoje, atveju naudota apskaičiuotoji normalioji vertė.
(85)
Apskaičiuojant normaliąją vertę, vienintelio visapusiškai bendradarbiaujančio panašios šalies gamintojo panašaus produkto pardavimo, bendrųjų ir administracinių išlaidų (toliau - PBA išlaidos) svertinis vidurkis ir už vidaus rinkoje parduotą panašų produktą gauto pelno svertinis vidurkis įprastomis prekybos sąlygomis per tiriamąjį laikotarpį buvo pridėti prie jo vidutinių gamybos sąnaudų per tiriamąjį laikotarpį. Prireikus gamybos sąnaudos ir PBA išlaidos buvo koreguojamos prieš jas panaudojant įprastoms prekybos sąlygoms patikrinti ir normaliosioms vertėms apskaičiuoti.
(86)
Saulės plokštelių normaliosios vertės nebuvo galima nustatyti naudojant 79-85 konstatuojamosiose dalyse aprašytą metodiką, nes nė vienas bendradarbiaujantis Indijos gamintojas saulės plokštelių nepardavė. Tikrinta, ar normaliąją vertę būtų galima nustatyti remiantis labai panašiu produktu, prireikus tinkamai pakoregavus, atsižvelgiant į fizinių savybių skirtumus. Saulės plokštelių atveju panašiausias produktas būtų saulės elementas. Tačiau plokšteles dar reikia gerokai perdirbti, kad jos taptų elementais. Be to, pagal šį metodą reikėtų daug koreguoti, o to neįmanoma patikimai kiekybiškai įvertinti. Todėl elementų normaliosios vertės negalima naudoti kaip pagrindo plokštelių normaliajai vertei apskaičiuoti. Kaip alternatyva manyta naudoti plokštelių, kurias pardavė rinkos ekonomikos šalių gamintojai Indijos rinkoje, kainas, nes šios kainos yra tipiškos tomis rinkos sąlygomis, kurios dominuoja Indijos plokštelių rinkoje. Kadangi didžiausias plokštelių rinkos ekonomikos tiekėjas panašios šalies gamintojams yra Pietų Korėja, normalioji vertė nustatyta remiantis Pietų Korėjos plokštelių kainomis Indijos rinkoje.
1.5. Eksporto kaina
(87)
Eksportuojantys gamintojai produktą eksportui į Sąjungą pardavė tiesiogiai nepriklausomiems pirkėjams arba per susijusias Sąjungoje įsikūrusias bendroves.
(88)
Kai produktas eksportui į Sąjungą buvo parduodamas tiesiogiai nepriklausomiems pirkėjams Sąjungoje, pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 8 dalį eksporto kainos nustatytos remiantis faktiškai sumokėtomis arba mokėtinomis nagrinėjamojo produkto kainomis.
(89)
Kai produktas eksportui į Sąjungą buvo parduodamas per susijusias Sąjungoje įsikūrusias bendroves, pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 9 dalį eksporto kainos nustatytos remiantis pirmojo šių susijusių bendrovių perpardavimo nepriklausomiems pirkėjams Sąjungoje kainomis. Koreguota atsižvelgiant į visas sąnaudas, patirtas nuo importo iki perpardavimo, įskaitant pardavimo, bendrąsias ir administracines išlaidas ir pelną. Nustatant pelno dydį naudotas nesusijusio bendradarbiaujančio importuotojo už nagrinėjamąjį produktą gautas pelnas, nes faktinis susijusio importuotojo pelnas laikytas nepatikimu dėl eksportuojančio gamintojo ir susijusio importuotojo ryšių.
1.6. Palyginimas
(90)
Normalioji vertė ir eksporto kaina buvo lyginamos remiantis gamintojo kainomis EXW sąlygomis.
(91)
Siekiant užtikrinti teisingą normaliosios vertės ir eksporto kainos palyginimą, pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalį koreguojant deramai atsižvelgta į skirtumus, turinčius poveikio kainoms ir kainų palyginamumui.
(92)
Prireikus koreguota atsižvelgiant į fizines savybes, netiesioginius mokesčius, transporto, draudimo, tvarkymo, krovos ir papildomas sąnaudas, taip pat pakavimo, kreditų, komisinių ir banko mokesčių sąnaudas visais atvejais, kai nustatyta, kad toks koregavimas yra pagrįstas, tikslus ir grindžiamas patvirtintais įrodymais.
1.7. Dempingo skirtumai
(93)
Atrinktų bendrovių atveju panašiai šaliai nustatyta kiekvienos rūšies panašaus produkto vidutinė svertinė normalioji vertė buvo palyginta su atitinkamos rūšies nagrinėjamojo produkto vidutine svertine eksporto kaina, kaip numatyta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 11 ir 12 dalyse.
(94)
Neatrinktų bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų vidutinis svertinis dempingo skirtumas buvo apskaičiuotas vadovaujantis pagrindinio reglamento 9 straipsnio 6 dalies nuostatomis. Šis skirtumas apskaičiuotas kaip atrinktiems eksportuojantiems gamintojams nustatytų skirtumų svertinis vidurkis.
(95)
Visiems kitiems eksportuojantiems KLR gamintojams dempingo skirtumai nustatyti pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnį remiantis turimais faktais. Tam pirmiausia nustatytas bendradarbiavimo lygis, palyginus bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų nurodytą eksporto į Sąjungą apimtį ir visą importo iš Kinijos į Sąjungą apimtį.
(96)
Kadangi bendradarbiavimas sudarė daugiau nei 80 % visos Kinijos eksporto į Sąjungą apimties, bendradarbiavimo lygį galima laikyti aukštu. Kadangi nebuvo pagrindo manyti, kad kuris nors eksportuojantis gamintojas sąmoningai nebendradarbiautų, kitoms bendrovėms taikomas dempingo skirtumas nustatytas tokio dydžio kaip didžiausias atrinktai bendrovei nustatytas dempingo skirtumas. Manyta, kad taip daryti tikslinga, nes nėra požymių, kad nebendradarbiaujančios bendrovės būtų nustačiusios mažesnes dempingo kainas, ir siekiant užtikrinti priemonių veiksmingumą.
(97)
Tuo remiantis laikinieji vidutiniai svertiniai dempingo skirtumai, išreikšti CIF kainos Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą procentu, yra šie:
Bendrovė
Dempingo skirtumas
Changzhou Trina Solar Energy Co., Ltd.
Trina Solar (Changzhou) Science and Technology Co., Ltd.
93,3 %
Delsolar (Wujiang) Co., Ltd.
112,6 %
Jiangxi LDK Solar Hi-Tech Co. Ltd.
LDK Solar Hi-Tech (Hefei) Co. Ltd.
LDK Solar Hi-Tech (Nanchang) Co., Ltd.
LDK Solar Hi-Tech (Suzhou) Co Ltd.
88,4 %
JingAo Solar Co. Ltd.
Shanghai JA Solar Technology Co. Ltd.
JA Solar Technology Yangzhou Co. Ltd.
Shanghai Jinglong Solar Energy Technology Co. Ltd.
Hefei JA Solar Technology Co. Ltd.
99,0 %
Jinzhou Yangguang Energy Co., Ltd.
Jinzhou Rixin Silicon Materials Co., Ltd.
Jinzhou Youhua Silicon Materials Co., Ltd.
Jinzhou Huachang Photovoltaic Technology Co., Ltd.
Jinzhou Jinmao Photovoltaic Technology Co., Ltd.
48,1 %
Wuxi Suntech Power Co., Ltd.
Luoyang Suntech Power Co. Ltd.
Suntech Power Co., Ltd.
Wuxi Sun-Shine Power Co., Ltd.
Zhenjiang Ren De New Energy Science Technology Co., Ltd.
Zhenjiang Rietech New Energy Science Technology Co., Ltd.
71,5 %
Yingli Energy (China) Co. Ltd.
Hainan Yingli New Energy Resources Co. Ltd.
Baoding Tianwei Yingli New Energy Resources Co. Ltd.
96,2 %
Kitos bendradarbiaujančios bendrovės (1 priedas)
88,5 %
Visos kitos bendrovės
112,6 %
D. ŽALA
1. Sąjungos pramonės ir Sąjungos gamybos apibrėžtis
(98)
Panašų produktą Sąjungoje gamino apie 220 gamintojų. Jie sudaro Sąjungos pramonę, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 4 straipsnio 1 dalyje, ir toliau vadinami Sąjungos pramone.
(99)
Visai Sąjungos gamybos apimčiai per TL nustatyti naudota visa turima su Sąjungos pramone susijusi informacija, įskaitant skunde pateiktą informaciją, nepriklausomos konsultacinės bendrovės Europressedienst (toliau - konsultantas) pateiktus makroekonominius duomenis ir atrinktų Sąjungos gamintojų patikrintus klausimyno atsakymus, nes nėra išsamios viešos informacijos apie gamybą. Kadangi moduliai, elementai ir plokštelės į Sąjungą importuojami pagal muitų pozicijas, kurios taikomos ir kitiems produktams, kurie šiame tyrime nenagrinėjami, importo apimčiai ir vertei nustatyti nebuvo galima naudoti Eurostato duomenų. Importo apimtis ir vertė nustatytos remiantis konsultanto pateiktais duomenimis. Jei įmanoma, konsultanto pateikti duomenys buvo kryžminiu būdu sutikrinti su viešų šaltinių duomenimis ir su patikrintais klausimyno atsakymais.
(100)
Tuo remiantis nustatyta, kad visa Sąjungos gamybos apimtis per TL buvo apie 4 GW modulių, 2 GW elementų ir 2 GW plokštelių.
(101)
Kaip nurodyta 10 konstatuojamojoje dalyje, atrinktiems Sąjungos gamintojams teko 18-21 % visos Sąjungos modulių gamybos apimties, 17-24 % visos Sąjungos elementų gamybos apimties ir 28-35 % visos Sąjungos plokštelių gamybos apimties.
2. Susijusios Sąjungos rinkos nustatymas
(102)
Dalis Sąjungos pramonės bendrovių yra vertikaliai integruotos, o didelė Sąjungos pramonės produkcijos, ypač elementų ir plokštelių, dalis skirta uždarajam naudojimui.
(103)
Norint nustatyti, ar Sąjungos pramonei daryta materialinė žala, ir apibrėžti suvartojimo ir kitus ekonominius rodiklius nagrinėta, ar reikia atsižvelgti (ir kokiu mastu) į tolesnį Sąjungos pramonės panašaus produkto produkcijos naudojimą (uždarąjį naudojimą).
(104)
Siekiant kiek įmanoma išsamiau apibūdinti Sąjungos pramonės padėtį buvo analizuojami su visa panašaus produkto veikla susiję duomenys ir vėliau nustatyta, ar produkcija skirta uždarajam naudojimui ar laisvajai rinkai.
(105)
Nustatyta, kad toliau nurodyti su Sąjungos pramone susiję ekonominiai rodikliai turėtų būti nagrinėjami atsižvelgiant į visą veiklą (įskaitant pramonės uždarąjį naudojimą): suvartojimas, pardavimo apimtis, gamyba, gamybos pajėgumai, pajėgumų naudojimas, augimas, investicijos, atsargos, užimtumas, našumas, grynųjų pinigų srautas, investicijų grąža, pajėgumas padidinti kapitalą ir dempingo skirtumo dydis. Taip yra dėl to, kad per tyrimą nustatyta, kad tuos rodiklius būtų galima pagrįstai išnagrinėti atsižvelgiant į visą veiklą, nes uždarajam naudojimui skirtai produkcijai konkurencija su importu iš nagrinėjamosios šalies turėjo tokį patį poveikį. Toliau uždaroji ir laisvoji rinka kartu vadinamos „visa rinka“.
(106)
Dėl pelningumo: analizuojant dėmesys skirtas laisvajai rinkai, nes nustatyta, kad kainos uždarojoje rinkoje ne visada atspindėjo rinkos kainas ir turėjo poveikio šiam rodikliui.
3. Sąjungos suvartojimas
(107)
Sąjungos suvartojimą sudarė visas nagrinėjamojo produkto importuotas kiekis ir visas panašaus produkto Sąjungoje parduotas kiekis, įskaitant uždarajam naudojimui skirtą parduotą kiekį. Išsamių duomenų apie visą Sąjungos pramonės Sąjungos rinkoje parduotą kiekį nebuvo. Be to, į Sąjungą importuojamas produktas buvo registruojamas taikant muitų pozicijas, kurioms buvo priskirti ir kiti produktai, kurie šiame tyrime nenagrinėjami. Todėl nustatant importo apimtį ir vertę nebuvo galima remtis Eurostatu. Taigi, Sąjungos suvartojimas buvo pagrįstas 99 konstatuojamojoje dalyje nurodyto konsultanto pateiktais duomenimis, kurie buvo kryžminiu būdu sutikrinti su viešų šaltinių, pvz., rinkos tyrimų ir viešų tyrimų, duomenimis ir patikrintais klausimyno atsakymais.
(108)
Sąjungos suvartojimo raida:
1-a lentelė
Modulių suvartojimas Sąjungoje (MW)
2009
2010
2011
TL
Visa rinka
5 465
12 198
19 878
17 538
Indeksas (2009 m. = 100)
100
223
364
321
Šaltinis:
Europressedienst
1-b lentelė
Elementų suvartojimas Sąjungoje (MW)
2009
2010
2011
TL
Visa rinka
2 155
3 327
4 315
4 021
Indeksas (2009 m. = 100)
100
154
200
187
Šaltinis:
Europressedienst
1-c lentelė
Plokštelių suvartojimas Sąjungoje (MW)
2009
2010
2011
TL
Visa rinka
1 683
2 376
2 723
2 163
Indeksas (2009 m. = 100)
100
141
162
129
Šaltinis:
Europressedienst
(109)
Per nagrinėjamąjį laikotarpį nuo 2009 m. iki TL modulių suvartojimas Sąjungoje padidėjo 221 %, elementų - 87 %, o plokštelių - 29 %, tačiau per TL sumažėjo, palyginti su 2011 m. Apskritai tiriamojo produkto suvartojimas Sąjungoje gerokai padidėjo, palyginti su 2009 m. lygiu.
4. Importas iš nagrinėjamosios šalies
4.1. Importo iš nagrinėjamosios šalies apimtis ir rinkos dalis
(110)
Importo į Sąjungą iš nagrinėjamosios šalies raida:
2-a lentelė
Modulių importas iš KLR (MW)
2009
2010
2011
TL
Importo iš KLR apimtis
3 425
8 606
15 810
13 986
Indeksas (2009 m. = 100)
100
251
462
408
Rinkos dalis visoje rinkoje
63 %
71 %
80 %
80 %
Šaltinis:
Europressedienst
2-b lentelė
Elementų importas iš KLR (MW)
2009
2010
2011
TL
Importo iš KLR apimtis
175
530
970
1 019
Indeksas (2009 m. = 100)
100
303
554
582
Rinkos dalis visoje rinkoje
8 %
16 %
22 %
25 %
Šaltinis:
Europressedienst
2-c lentelė
Plokštelių importas iš KLR (MW)
2009
2010
2011
TL
Importo iš KLR apimtis
95
523
880
711
Indeksas (2009 m. = 100)
100
551
926
748
Rinkos dalis visoje rinkoje
6 %
22 %
32 %
33 %
Šaltinis:
Europressedienst
(111)
Per nagrinėjamąjį laikotarpį modulių importo į Sąjungą iš nagrinėjamosios šalies apimtis padidėjo net 308 %, elementų - 482 %, o plokštelių - 648 % Dėl to labai padidėjo importo iš nagrinėjamosios šalies į Sąjungą rinkos dalis. Tiksliau modulių importo iš nagrinėjamosios šalies rinkos dalis padidėjo nuo 63 iki 80 %, elementų - nuo 8 iki 25 %, o plokštelių - nuo 6 iki 33 % Apskritai nagrinėjamojo produkto importo iš KLR apimtis ir rinkos dalis gerokai padidėjo nuo 2009 m. iki TL.
(112)
Pažymėtina, kad importo iš nagrinėjamosios šalies apimtis padidėjo daug daugiau nei nagrinėjamojo produkto suvartojimas Sąjungoje. Todėl eksportuojantys gamintojai galėjo pasinaudoti didėjančiu Sąjungos suvartojimu, o jų pozicija rinkoje sustiprėjo dėl didelės užimamos rinkos dalies.
4.2. Importo kaina ir priverstinis kainų mažinimas
(113)
Vidutinės importo į Sąjungą iš nagrinėjamosios šalies kainos raida:
3-a lentelė
Modulių importo iš KLR kaina (EUR/kW)
2009
2010
2011
TL
Importo kainos
2 100
1 660
1 350
764
Indeksas (2009 m. = 100)
100
79
64
36
Šaltinis:
Europressedienst ir patikrinti atrankos klausimyno atsakymai
3-b lentelė
Elementų importo iš KLR kaina (EUR/kW)
2009
2010
2011
TL
Importo kainos
890
650
620
516
Indeksas (2009 m. = 100)
100
73
70
58
Šaltinis:
Europressedienst ir patikrinti klausimyno atsakymai
3-c lentelė
Plokštelių importo iš KLR kaina (EUR/kW)
2009
2010
2011
TL
Importo kainos
550
400
400
333
Indeksas (2009 m. = 100)
100
73
73
60
Šaltinis:
Europressedienst ir patikrinti klausimyno atsakymai
(114)
Vidutinė modulių, elementų ir plokštelių importo iš KLR kaina per nagrinėjamąjį laikotarpį gerokai sumažėjo. Vidutinė modulių importo kaina sumažėjo 64 % nuo 2 100 EUR/kW 2009 m. iki 764 EUR/kW per TL. Panašiai vidutinė elementų importo iš KLR kaina sumažėjo 42 % nuo 890 EUR/kW iki 516 EUR/kW. Vidutinė plokštelių importo kaina per nagrinėjamąjį laikotarpį sumažėjo 40 % nuo 550 EUR/kW iki 333 EUR/kW.
(115)
Apskritai nagrinėjamojo produkto kaina nuo 2009 m. iki TL gerokai sumažėjo.
(116)
Siekiant nustatyti priverstinį kainų mažinimą per TL, pagal gamintojo kainas EXW sąlygomis pakoreguotos vidutinės svertinės atrinktų Sąjungos gamintojų kiekvienos rūšies produkto pardavimo nesusijusiems pirkėjams Sąjungos rinkoje kainos palygintos su atitinkamomis vidutinėmis svertinėmis bendradarbiaujančių eksportuojančių Kinijos gamintojų importuojamo kiekvienos rūšies produkto kainomis pirmam nepriklausomam pirkėjui Sąjungos rinkoje, nustatytomis remiantis CIF kaina ir tinkamai pakoreguotomis atsižvelgiant į išlaidas po importo, t. y. muitinio įforminimo, tvarkymo ir krovos išlaidas. Naudotos dviejų atrinktų modulių importuotojų vidutinės išlaidos po importo. Jų pagrindinė veikla buvo modulių montavimas, o ne importas, tačiau duomenys dėl to negalėjo būti netipiški.
(117)
Lygintos to paties prekybos lygio sandorių kiekvienos rūšies produkto kainos, kurios prireikus buvo tinkamai pakoreguotos ir apskaičiuotos atėmus lengvatas ir nuolaidas. Remiantis palyginimo rezultatais, kurie buvo išreikšti atrinktų Sąjungos gamintojų apyvartos per TL procentine dalimi, nustatyta, kad vidutiniai svertiniai priverstinio kainų mažinimo skirtumai modulių atveju buvo 17,5-30,7 %, elementų atveju - 4-24,2 %, plokštelių atveju - 11,2-27,5 %, o apskritai kalbant apie visą nagrinėjamąjį produktą - 11,2-27,5 %.
5. Sąjungos pramonės ekonominė padėtis
5.1. Bendrosios aplinkybės
(118)
Pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnio 5 dalį Komisija nagrinėjo visus svarbius Sąjungos pramonės padėčiai įtakos turinčius ekonominius veiksnius ir rodiklius.
(119)
Kaip minėta 7-10 konstatuojamosiose dalyse, nagrinėjant žalą Sąjungos pramonei atlikta atranka.
(120)
Žalai analizuoti Komisija makroekonominius žalos rodiklius atskyrė nuo mikroekonominių. Komisija nagrinėjamojo laikotarpio makroekonominius rodiklius analizavo remdamasi iš 99 konstatuojamojoje dalyje minėto nepriklausomo konsultanto gautais duomenimis, susijusiais su visais Sąjungos gamintojais. Mikroekonominius rodiklius Komisija analizavo remdamasi atrinktų Sąjungos gamintojų patikrintais klausimyno atsakymais.
(121)
Šiame tyrime remiantis su visais panašaus produkto gamintojais Sąjungoje susijusia informacija įvertinti šie makroekonominiai rodikliai: gamyba, gamybos pajėgumai, pajėgumų naudojimas, pardavimo apimtis, rinkos dalis, augimas, užimtumas, našumas, dempingo skirtumo dydis ir atsigavimas po buvusio dempingo.
(122)
Remiantis su atrinktais panašaus produkto gamintojais Sąjungoje susijusia informacija įvertinti šie mikroekonominiai rodikliai: vidutinės vieneto kainos, vieneto sąnaudos, darbo sąnaudos, atsargos, pelningumas, grynųjų pinigų srautas, investicijos, investicijų grąža ir pajėgumas padidinti kapitalą.
(123)
Viena suinteresuotoji šalis teigė, kad nagrinėjamojo produkto rinkos sąlygos valstybėse narėse skyrėsi ir kad dėl to žalos analizė turėtų būti atliekama kiekvienai valstybei narei atskirai. Šis teiginys nebuvo pagrįstas. Be to, per tyrimą nenustatyta jokių konkrečių aplinkybių, kuriomis būtų pagrįsta žalos analizė kiekvienai valstybei narei atskirai. Todėl teiginys buvo atmestas.
5.2. Makroekonominiai rodikliai
5.2.1. Gamyba, gamybos pajėgumai ir pajėgumų naudojimas
(124)
Visos Sąjungos gamybos, gamybos pajėgumų ir pajėgumų naudojimo raida per nagrinėjamąjį laikotarpį:
4-a lentelė
Moduliai. Gamyba, gamybos pajėgumai ir pajėgumų naudojimas (MW)
2009
2010
2011
TL
Gamybos apimtis
2 155
3 327
4 315
4 021
Indeksas (2009 m. = 100)
100
154
200
187
Gamybos pajėgumai
4 739
6 983
9 500
9 740
Indeksas (2009 m. = 100)
100
147
200
206
Pajėgumų panaudojimas
45 %
48 %
45 %
41 %
Šaltinis:
Europressedienst
4-b lentelė
Elementai. Gamyba, gamybos pajėgumai ir pajėgumų naudojimas (MW)
2009
2010
2011
TL
Gamybos apimtis
1 683
2 376
2 723
2 024
Indeksas (2009 m. = 100)
100
141
162
120
Gamybos pajėgumai
2 324
3 264
3 498
3 231
Indeksas (2009 m. = 100)
100
140
151
139
Pajėgumų panaudojimas
72 %
73 %
78 %
63 %
Šaltinis:
Europressedienst
4-c lentelė
Plokštelės. Gamyba, gamybos pajėgumai ir pajėgumų naudojimas (MW)
2009
2010
2011
TL
Gamybos apimtis
1 600
2 677
2 553
2 017
Indeksas (2009 m. = 100)
100
167
160
126
Gamybos pajėgumai
2 600
3 410
3 945
3 636
Indeksas (2009 m. = 100)
100
131
152
140
Pajėgumų panaudojimas
62 %
79 %
65 %
55 %
Šaltinis:
Europressedienst
(125)
Visa Sąjungos modulių gamyba per nagrinėjamąjį laikotarpį padidėjo 87 %. Daugiausia gaminta 2011 m., vėliau gamyba per TL sumažėjo. Sąjungos modulių gamyba didėjo daug lėčiau nei suvartojimas, kuris per tą patį laikotarpį padidėjo daugiau nei tris kartus. Gerokai padidėjus suvartojimui Sąjungos modulių gamintojai gamybos pajėgumus per nagrinėjamąjį laikotarpį padvigubino. Tačiau nepaisant didesnio gamybos lygio Sąjungos pramonės pajėgumų naudojimo koeficientas sumažėjo 4 procentiniais punktais ir per TL sudarė tik 41 %.
(126)
Sąjungos elementų gamyba per nagrinėjamąjį laikotarpį apskritai padidėjo 20 %. Daugiausia gaminta 2011 m., vėliau per TL gamyba sumažėjo. Sąjungos elementų gamybos tendencijos keitėsi panašiai kaip Sąjungos suvartojimo tendencijos, tik gamyba iki 2011 m. lėčiau didėjo ir po to per TL labiau sumažėjo. Derindamasi prie Sąjungos suvartojimo raidos Sąjungos pramonė pirmiausia iki 2011 m. 51 % padidino pajėgumus, vėliau per TL jie sumažėjo. Apskritai pajėgumai per nagrinėjamąjį laikotarpį padidėjo 39 %. Pajėgumų naudojimo koeficientas iki 2011 m. didėjo ir sudarė 78 %, vėliau per TL sumažėjo 15 procentinių punktų. Apskritai Sąjungos pramonės elementų pajėgumų naudojimas per nagrinėjamąjį laikotarpį sumažėjo ir per TL sudarė 63 %.
(127)
Sąjungos plokštelių gamyba per nagrinėjamąjį laikotarpį apskritai padidėjo 26 %. Daugiausia Sąjungoje gaminta 2010 m., vėliau 2011 m. gamyba nuolat mažėjo ir dar labiau sumažėjo per TL. Padidėjus Sąjungos suvartojimui Sąjungos plokštelių gamintojai 2011 m. 52 % padidino gamybos pajėgumus, vėliau per TL jų pajėgumai sumažėjo. Vis dėlto Sąjungos pramonės plokštelių gamybos pajėgumai per nagrinėjamąjį laikotarpį apskritai padidėjo 40 %. Nepaisant gamybos padidėjimo Sąjungos pramonės plokštelių pajėgumų naudojimas iki 2010 m. didėjo, o po to laikotarpio nuolat mažėjo, tad apskritai jų naudojimas per nagrinėjamąjį laikotarpį sumažėjo 7 procentiniais punktais ir per TL sudarė 55 %.
(128)
Taigi, padidėjus suvartojimui Sąjungos pramonė padidino pajėgumus. Tačiau Sąjungos pramonės gamyba didėjo daug lėčiau nei suvartojimas, dėl to per nagrinėjamąjį laikotarpį sumažėjo su nagrinėjamuoju produktu susiję pajėgumų naudojimo koeficientai.
5.2.2. Pardavimo apimtis ir rinkos dalis
(129)
Sąjungos pramonės pardavimo apimties ir rinkos dalies raida per nagrinėjamąjį laikotarpį:
5-a lentelė
Moduliai. Pardavimo apimtis ir rinkos dalis (MW)
2009
2010
2011
TL
Pardavimo Sąjungos rinkoje apimtis
1 037
1 890
2 683
2 357
Indeksas (2009 m. = 100)
100
182
259
227
Rinkos dalis
19 %
15 %
13 %
13 %
Šaltinis:
Europressedienst
5-b lentelė
Elementai. Pardavimo apimtis ir rinkos dalis (MW)
2009
2010
2011
TL
Pardavimo apimtis visoje rinkoje
1 470
1 913
2 245
1 545
Indeksas (2009 m. = 100)
100
130
153
105
Rinkos dalis
68 %
57 %
52 %
38 %
Šaltinis:
Europressedienst
5-c lentelė
Plokštelės. Pardavimo apimtis ir rinkos dalis (MW)
2009
2010
2011
TL
Pardavimo apimtis visoje rinkoje
1 363
1 520
1 608
1 269
Indeksas (2009 m. = 100)
100
112
118
93
Rinkos dalis
81 %
64 %
59 %
59 %
Šaltinis:
Europressedienst
(130)
Per nagrinėjamąjį laikotarpį modulių pardavimo apimtis padidėjo 127 %. Tačiau 221 % padidėjus suvartojimui Sąjungos pramonės rinkos dalis sumažėjo nuo 19 % 2009 m. iki 13 % per TL. Sąjungos pramonės elementų pardavimo apimtis padidėjo vos 5 %, o suvartojimas padidėjo 87 %, dėl to rinkos dalis sumažėjo nuo 68 % 2009 m. iki 38 % per TL. Didėjant suvartojimui bendra plokštelių pardavimo apimtis sumažėjo 7 %, dėl to plokštelių rinkos dalis sumažėjo nuo 81 % 2009 m. iki 59 % per TL.
(131)
Didėjant suvartojimui Sąjungos pramonės modulių ir elementų pardavimas didėjo daug mažiau nei importas iš nagrinėjamosios šalies, o plokštelių pardavimas sumažėjo. Taigi, Sąjungos pramonė negalėjo pasinaudoti didėjančiu suvartojimu. Dėl to visų trijų segmentų rinkos dalys per nagrinėjamąjį laikotarpį sumažėjo.
5.2.3. Užimtumas ir našumas
(132)
Užimtumo ir našumo raida per nagrinėjamąjį laikotarpį:
6-a lentelė
Moduliai. Užimtumas ir našumas
2009
2010
2011
TL
Darbuotojų skaičius
11 779
15 792
17 505
16 419
(Indeksas 2009 m. = 100)
100
134
149
139
Našumas (kW/darbuotojui)
183
211
247
245
(Indeksas 2009 m. = 100)
100
115
135
134
Šaltinis:
Europressedienst
6-b lentelė
Elementai. Užimtumas ir našumas
2009
2010
2011
TL
Darbuotojų skaičius
5 281
5 937
5 641
4 782
(Indeksas 2009 m. = 100)
100
112
107
91
Našumas (kW/darbuotojui)
319
400
483
423
(Indeksas 2009 m. = 100)
100
126
151
133
Šaltinis:
Europressedienst
6-c lentelė
Plokštelės. Užimtumas ir našumas
2009
2010
2011
TL
Darbuotojų skaičius
1 944
3 853
4 291
3 920
(Indeksas 2009 m. = 100)
100
198
221
202
Našumas (kW/darbuotojui)
823
695
595
515
(Indeksas 2009 m. = 100)
100
84
72
63
Šaltinis:
Europressedienst
(133)
Su moduliais ir plokštelėmis susijęs užimtumas nuo 2009 m. iki TL padidėjo atitinkamai 39 ir 102 %, o su elementais - sumažėjo 9 %. Tačiau pažymima, kad su moduliais ir plokštelėmis susijęs užimtumas didėjo iki 2011 m., po to per TL sumažėjo. Su elementais susijęs užimtumas didėjo iki 2010 m., po to 2011 m. ir per TL sumažėjo. Su moduliais ir elementais susijęs bendras našumas padidėjo atitinkamai 34 ir 33 %. Iš dalies taip atsitiko dėl to, kad Sąjungos pramonė dėjo pastangas atsilaikyti prieš importo iš KLR dempingo kaina daromą spaudimą. Tačiau per nagrinėjamąjį laikotarpį bendras su plokštelėmis susijęs našumas sumažėjo 37 %.
(134)
Taigi, nuo 2011 m. iki TL mažėjant Sąjungos modulių ir plokštelių gamybai, su moduliais ir plokštelėmis susijęs užimtumas per tą patį laikotarpį taip pat sumažėjo. Su elementais susijęs užimtumas iki 2010 m. didėjo, po to 2011 m. ir per TL sumažėjo, o Sąjungos elementų gamyba iki 2011 m. nuolat didėjo, o po to ėmė mažėti.
5.2.3.1. Dempingo skirtumo dydis ir atsigavimas po buvusio dempingo
(135)
Visi dempingo skirtumai yra gerokai didesni už de minimis lygį. Atsižvelgiant į importo iš nagrinėjamosios šalies apimtį ir kainas, faktinių dempingo skirtumų dydžio poveikį Sąjungos pramonei galima laikyti reikšmingu.
(136)
Kadangi tai pirmas antidempingo tyrimas, susijęs su nagrinėjamuoju produktu, atsigavimas po buvusio dempingo yra neaktualus.
5.3. Mikroekonominiai rodikliai
5.3.1. Kainos ir kainoms poveikio turintys veiksniai
(137)
Vidutinių atrinktų Sąjungos gamintojų pardavimo nesusijusiems pirkėjams Sąjungoje kainų raida per nagrinėjamąjį laikotarpį.
7-a lentelė
Moduliai. Vidutinės pardavimo kainos Sąjungoje
2009
2010
2011
TL
Vidutinės pardavimo kainos Sąjungos laisvojoje rinkoje (EUR/kW)
2 198,75
1 777,15
1 359,35
1 030,83
(Indeksas 2009 m. = 100)
100
81
62
47
Gamybos sąnaudos (EUR/kW)
2 155,02
1 599,44
1 400,13
1 123,60
(Indeksas 2009 m. = 100)
100
74
65
52
Šaltinis:
patikrinti klausimyno atsakymai
7-b lentelė
Elementai. Vidutinės pardavimo kainos Sąjungoje
2009
2010
2011
TL
Vidutinės pardavimo kainos Sąjungos laisvojoje rinkoje (EUR/kW)
1 525,09
1 160,99
777,62
474,91
(Indeksas 2009 m. = 100)
100
76
51
31
Gamybos sąnaudos (EUR/kW)
1 647,10
1 021,67
1 057,56
745,61
(Indeksas 2009 m. = 100)
100
62
64
45
Šaltinis:
patikrinti klausimyno atsakymai
7-c lentelė
Plokštelės. Vidutinės pardavimo kainos Sąjungoje
2009
2010
2011
TL
Vidutinės pardavimo kainos Sąjungos laisvojoje rinkoje (EUR/kW)
709
564
515
426
(Indeksas 2009 m. = 100)
100
80
73
60
Gamybos sąnaudos (EUR/kW)
631
496
520
648
(Indeksas 2009 m. = 100)
100
78
82
103
Šaltinis:
patikrinti klausimyno atsakymai
(138)
Modulių pardavimo kainos per nagrinėjamąjį laikotarpį sumažėjo net 53 %, elementų - 69 %, o plokštelių - 40 %. Pardavimo kainos per nagrinėjamąjį laikotarpį nuolat mažėjo, tačiau jos daugiausia sumažėjo per TL, kai jos tapo visiškai nestabilios. Modulių gamybos sąnaudos per nagrinėjamąjį laikotarpį sumažėjo 48 %, o elementų - 55 %. Plokštelių gamybos sąnaudos 2010 m., palyginti su 2009 m., sumažėjo, tačiau 2011 m. padidėjo, bet buvo mažesnės nei 2009 m. Per TL sąnaudos toliau didėjo ir buvo šiek tiek didesnės nei 2009 m. - taip atsitiko daugiausia dėl to, kad per TL sustabdyta gamyba. Sąjungos pramonė negalėjo pasinaudoti nei nuolatinėmis pastangomis didinti sąnaudų veiksmingumą, nei pagrindinės žaliavos, polikristalinio silicio, sąnaudų sumažėjimo poveikiu. Taip buvo daugiausia dėl to, kad didėjo importo dempingo kainomis daromas spaudimas kainoms, kuris turėjo neigiamo poveikio Sąjungos pramonės pardavimo kainoms, sumažėjusioms netgi daugiau nei veiksmingumo didinimas. Tai matyti iš neigiamos Sąjungos pramonės pelningumo tendencijos, kaip aprašyta 144 konstatuojamojoje dalyje. Apskritai vidutinės panašaus produkto (išskyrus plokšteles) pardavimo kainos ir gamybos sąnaudos labai sumažėjo ir tai turėjo triuškinančio poveikio Sąjungos pramonės pelningumui.
5.3.2. Darbo sąnaudos
(139)
Atrinktų Sąjungos gamintojų vidutinių darbo sąnaudų raida per nagrinėjamąjį laikotarpį:
8-a lentelė
Moduliai. Vidutinės darbo sąnaudos vienam darbuotojui
2009
2010
2011
TL
Vidutinės darbo sąnaudos vienam darbuotojui (EUR)
38 194
40 793
41 781
42 977
(Indeksas 2009 m. = 100)
100
107
110
113
Šaltinis:
patikrinti klausimyno atsakymai
8-b lentelė
Elementai. Vidutinės darbo sąnaudos vienam darbuotojui
2009
2010
2011
TL
Vidutinės darbo sąnaudos vienam darbuotojui (EUR)
49 677
49 357
49 140
49 350
(Indeksas 2009 m. = 100)
100
99
99
99
Šaltinis:
patikrinti klausimyno atsakymai
8-c lentelė
Plokštelės. Vidutinės darbo sąnaudos vienam darbuotojui
2009
2010
2011
TL
Vidutinės darbo sąnaudos vienam darbuotojui (EUR)
39 409
40 933
39 323
46 060
(Indeksas 2009 m. = 100)
100
104
100
117
Šaltinis:
patikrinti klausimyno atsakymai
(140)
Su moduliais susijusios vidutinės darbo sąnaudos vienam darbuotojui nuo 2009 m. iki TL nuolat didėjo - iš viso jos padidėjo 13 %. Su elementais susijusios vidutinės darbo sąnaudos per nagrinėjamąjį laikotarpį nesikeitė, o 2009-2010 m. sumažėjo 1 %, tačiau po to iki TL nesikeitė. Su plokštelėmis susijusios vidutinės darbo sąnaudos vienam darbuotojui svyravo - 2009-2010 m. didėjo, 2011 m. mažėjo, tačiau apskritai per nagrinėjamąjį laikotarpį padidėjo 17 %. Bendrą darbo sąnaudų padidėjimą galima iš dalies paaiškinti tuo pačiu metu padidėjusiu našumu (moduliai), infliacijos raida ir socialinėmis kai kurių Sąjungos gamintojų (plokštelės) sąnaudomis, susijusiomis su pramonės veiklos sumažėjimu nuo 2011 m. iki TL.
5.3.3. Atsargos
(141)
Atrinktų Sąjungos gamintojų atsargų lygio raida per nagrinėjamąjį laikotarpį:
9-a lentelė
Moduliai. Atsargos
2009
2010
2011
TL
Laikotarpio pabaigos atsargos (kW)
28 612
40 479
74 502
65 415
(Indeksas 2009 m. = 100)
100
141
260
229
Šaltinis:
patikrinti klausimyno atsakymai
9-b lentelė
Elementai. Atsargos
2009
2010
2011
TL
Laikotarpio pabaigos atsargos (kW)
16 995
23 829
76 889
68 236
(Indeksas 2009 m. = 100)
100
140
452
402
Šaltinis:
patikrinti klausimyno atsakymai
9-c lentelė
Plokštelės. Atsargos
2009
2010
2011
TL
Laikotarpio pabaigos atsargos (kW)
34 891
5 601
36 697
59 340
(Indeksas 2009 m. = 100)
100
16
105
170
Šaltinis:
patikrinti klausimyno atsakymai
(142)
Modulių atsargos per nagrinėjamąjį laikotarpį padidėjo net 129 %, elementų - 302 %, o plokštelių - 70 %. Modulių atsargos nuolat didėjo ir 2011 m. buvo labai didelės (padidėjo 160 %), per TL jos mažėjo, tačiau jų buvo labai daug, palyginti su nagrinėjamojo laikotarpio pradžia. Elementų atsargų pokyčiai buvo net dar didesni - atsargų lygis 2009-2011 m. padidėjo daugiau nei 350 %. Panašiai atsargų per TL sumažėjo, tačiau jų buvo labai daug, palyginti su nagrinėjamuoju laikotarpiu. Sąjungos pramonės plokštelių atsargų 2009-2010 m. sumažėjo daugiau nei 80 % dėl to, kad padidėjo jų pardavimas, tačiau laikotarpio pabaigos atsargos padidėjo labai greitai, jų buvo daugiau nei 2009 m., o per TL jų dar padaugėjo 65 procentiniais punktais.
(143)
Per tyrimą nustatyta, kad atsižvelgiant į nepalankią dabartinę padėtį Sąjungos gamintojai dėl gamybos pagal užsakymą pobūdžio rinktųsi turėti nedaug panašaus produkto atsargų. Todėl panašaus produkto atsargų padidėjimas per nagrinėjamąjį laikotarpį yra svarbus veiksnys nustatant, ar Sąjungos pramonei daryta materialinė žala.
5.3.4. Pelningumas, grynųjų pinigų srautas, investicijos ir investicijų grąža, pajėgumas padidinti kapitalą
(144)
Pelningumo ir grynųjų pinigų srauto raida per nagrinėjamąjį laikotarpį:
10-a lentelė
Moduliai. Pelningumas ir grynųjų pinigų srautas
2009
2010
2011
TL
Pardavimo Sąjungoje nesusijusiems pirkėjams pelningumas (pardavimų apyvartos %)
2 %
10 %
-3 %
-9 %
Grynųjų pinigų srautas
13 %
10 %
12 %
3 %
Šaltinis:
patikrinti klausimyno atsakymai
10-b lentelė
Elementai. Pelningumas ir grynųjų pinigų srautas
2009
2010
2011
TL
Pardavimo Sąjungoje nesusijusiems pirkėjams pelningumas (pardavimų apyvartos %)
-8 %
12 %
-36 %
-57 %
Grynųjų pinigų srautas
75 %
52 %
-0,3 %
-46 %
Šaltinis:
patikrinti klausimyno atsakymai
10-c lentelė
Plokštelės. Pelningumas ir grynųjų pinigų srautas
2009
2010
2011
TL
Pardavimo Sąjungoje nesusijusiems pirkėjams pelningumas (pardavimų apyvartos %)
11 %
12 %
-1 %
-52 %
Grynųjų pinigų srautas
39 %
47 %
32 %
-19 %
Šaltinis:
patikrinti klausimyno atsakymai
(145)
Atrinktų Sąjungos gamintojų pelningumas nustatytas ikimokestinį grynąjį pelną, gautą parduodant panašų produktą nesusijusiems pirkėjams Sąjungoje, išreiškus tokio pardavimo apyvartos procentine dalimi.
(146)
Per nagrinėjamąjį laikotarpį panašaus produkto pelningumas ypač sumažėjo ir tapo nuostolingu. Su moduliais susijęs pelningumas sumažėjo 11 procentinių punktų, su elementais - 49 procentiniais punktais, o su plokštelėmis - 63 procentiniais punktais.
(147)
Panašaus produkto pelningumas 2009-2010 m. padidėjo, tačiau 2011 m., kai Sąjungos pramonė patyrė nuostolių, labai sumažėjo ir dar daugiau sumažėjo per TL. Ypač daug nuostolių patirta dėl elementų ir plokštelių.
(148)
Grynųjų pinigų srauto, kuris parodo atrinktų Sąjungos gamintojų gebėjimą finansuoti savo veiklą, tendencija nuo 2009 m. iki TL taip pat palaipsniui blogėjo. Taigi, su moduliais susijęs grynųjų pinigų srautas sumažėjo 10 procentinių punktų, t. y. šiek tiek padidėjo 2011 m., o ypač sumažėjo nuo 2011 m. iki TL. Su elementais ir plokštelėmis susijęs grynųjų pinigų srautas sumažėjo dar labiau, nei susijęs su moduliais, ir pasiekė itin neigiamą lygį per TL. Taigi, su panašiu produktu susijęs grynųjų pinigų srautas per nagrinėjamąjį laikotarpį sumažėjo.
(149)
Lentelėje pateikiama atrinktų Sąjungos gamintojų investicijų visoje rinkoje ir investicijų grąžos raida per nagrinėjamąjį laikotarpį:
11-a lentelė
Moduliai. Investicijos ir investicijų grąža
2009
2010
2011
TL
Investicijos (EUR)
12 081 999
50 105 017
64 643 322
32 730 559
(Indeksas 2009 m. = 100)
100
415
535
271
Investicijų grąža
-15 %
19 %
-15 %
-17 %
Šaltinis:
patikrinti klausimyno atsakymai
11-b lentelė
Elementai. Investicijos ir investicijų grąža
2009
2010
2011
TL
Investicijos (EUR)
31 448 407
34 451 675
10 234 050
6 986 347
(Indeksas 2009 m. = 100)
100
110
33
22
Investicijų grąža
-4 %
10 %
-20 %
-19 %
Šaltinis:
patikrinti klausimyno atsakymai
11-c lentelė
Plokštelės. Investicijos ir investicijų grąža
2009
2010
2011
TL
Investicijos (EUR)
201 911 346
83 802 212
74 166 331
39 938 349
(Indeksas 2009 m. = 100)
100
42
37
20
Investicijų grąža
10 %
8 %
0 %
-7 %
Šaltinis:
patikrinti klausimyno atsakymai
(150)
Lentelėje parodyta, kad Sąjungos pramonė nuo 2009 m. iki TL 171 % padidino investicijas į modulius. Tai buvo daugiausia susiję su gerokai padidintais pajėgumais. Tačiau per tą patį laikotarpį Sąjungos pramonė 78 % sumažino investicijas į elementus ir 80 % - į plokšteles; investicijos daugiausia buvo susijusios su moksliniais tyrimais ir technologijų plėtra ir gamybos technologijų bei procesų gerinimu ir palaikymu veiksmingumui didinti. Kadangi Sąjungos pramonė per nagrinėjamąjį laikotarpį nepajėgė papildomai investuoti į elementus ir plokšteles, investicijų lygis per TL buvo gana žemas. Kadangi investicijos daugiausia finansuotos per grynųjų pinigų srautą ir teikiant bendrovių tarpusavio paskolas, grynųjų pinigų srauto sumažėjimas turėjo tiesioginio poveikio investicijų lygiui.
(151)
Investicijų grąža išreikšta investicijų grynosios buhalterinės vertės procentiniu pelnu. Su panašiu produktu susijusios investicijų grąžos tendencijos nuo 2009 m. iki TL buvo taip pat neigiamos, kaip ir visų trijų rūšių produkto kitų finansinės veiklos rodiklių. Su elementais ir plokštelėmis susijusi investicijų grąža 2009 ir 2010 m. padidėjo, tačiau 2011 m. gerokai sumažėjo ir tapo neigiama. Su moduliais susijusi investicijų grąža per nagrinėjamąjį laikotarpį buvo neigiama, išskyrus 2010 m., kai ji sudarė 19 %. Apskritai per nagrinėjamąjį laikotarpį ji sumažėjo 1 % (per TL elementų atveju ji sudarė -17 %), tačiau išliko labai neigiamame lygmenyje, t. y. -19 %. Plokštelių atveju investicijų grąžos tendencija buvo neigiama ir per TL ji sudarė -7 %. Apskritai su panašiu produktu susijusi investicijų grąžos tendencija per nagrinėjamąjį laikotarpį buvo neigiama.
(152)
Pajėgumas padidinti kapitalą analizuotas vertinant visą rinką ir nustatyta, kad Sąjungos pramonės pajėgumas užtikrinti su panašiu produktu susijusį grynųjų pinigų srautą nuolat mažėja ir atitinkamai prastėja finansinė Sąjungos pramonės padėtis.
5.3.5. Išvada dėl žalos
(153)
Išanalizavus Sąjungos pramonės padėtį nustatyta, kad visų pagrindinių žalos rodiklių pokyčiai buvo akivaizdžiai neigiami. Apskritai didėjant suvartojimui bendra modulių ir elementų gamybos apimtis per nagrinėjamąjį laikotarpį padidėjo. Nors pardavimo apimtis padidėjo, Sąjungos pramonės rinkos dalis per TL sumažėjo dėl to, kad per nagrinėjamąjį laikotarpį kur kas daugiau padidėjo suvartojimas. Per nagrinėjamąjį laikotarpį labai sumažėjo vidutinė pardavimo kaina, o tai turėjo neigiamo poveikio visiems finansinės veiklos rodikliams, kaip antai pelningumo, grynųjų pinigų srauto, investicijų grąžos ir pajėgumo padidinti kapitalą rodikliams.
(154)
Per nagrinėjamąjį laikotarpį visa Sąjungos pramonės pardavimo apimtis padidėjo. Tačiau Sąjungos pramonės pardavimo apimties padidėjimas sutapo su ypač dideliu vidutinės pardavimo kainos sumažėjimu.
(155)
Per nagrinėjamąjį laikotarpį padidėjo suinteresuotųjų šalių importo iš KLR apimtis ir rinkos dalis. Tuo pačiu metu toliau mažėjo importo kainos, dėl to buvo priverstinai labai mažinama Sąjungos pramonės vidutinė kaina Sąjungos rinkoje.
(156)
Kelios suinteresuotosios šalys teigė, kad Sąjungos pramonė ir ypač atrinkti Sąjungos gamintojai dirbo sėkmingai. Teigta, kad tam tikri žalos rodikliai, kaip antai gamybos apimties, gamybos pajėgumų, pardavimo ir užimtumo, o kai kurių atrinktų gamintojų atveju net pelningumo rodikliai, gerėjo ir iš jų nebuvo matyti, kad būtų daroma materialinė žala. Šie tvirtinimai nepatvirtinti tyrimo rezultatais, iš kurių aiškiai matyti blogėjanti daugelio žalos rodiklių, kurie yra susiję su išvada, kad Sąjungos pramonei daryta materialinė žala, tendencija.
(157)
Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, atlikus tyrimą visų pirma patvirtinta tai, kad pardavimo kainos yra gerokai mažesnės už gamybos sąnaudas, todėl daromas neigiamas poveikis Sąjungos pramonės pelningumui, kuris per TL tapo neigiamu. Daroma išvada, kad jei į Sąjungos rinką toliau būtų importuojama dempingo kaina, Sąjungos pramonė dėl nuostolių veikiausiai visam laikui nutrauktų bet kokios apimties Sąjungos panašaus produkto gamybą. Panašu, kad šią išvadą galima patvirtinti pokyčiais po TL, t. y. kai kurios bendrovės pasiskelbė nemokiomis ir (arba) laikinai ar visam laikui sustabdė gamybą.
(158)
Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, daroma preliminari išvada, kad Sąjungos pramonei daryta materialinė žala, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 5 dalyje.
E. PRIEŽASTINIS RYŠYS
1. Įvadas
(159)
Vadovaujantis pagrindinio reglamento 3 straipsnio 6 ir 7 dalimis nagrinėta, ar Sąjungos pramonė patyrė materialinę žalą dėl importo dempingo kaina iš nagrinėjamosios šalies. Be to, nagrinėti kiti žinomi su importu dempingo kaina nesusiję veiksniai, galėję daryti žalą Sąjungos pramonei, nes siekta užtikrinti, kad žala, kuri galėjo būti padaryta dėl tų kitų veiksnių, nebūtų priskirta žalai, susijusiai su importu dempingo kaina.
(160)
Viena suinteresuotoji šalis teigė, kad nagrinėjamojo produkto rinkos sąlygos valstybėse narėse skyrėsi ir kad dėl to priežastinio ryšio analizė turėtų būti atliekama kiekvienai valstybei narei atskirai. Nacionalinės paramos sistemos iš dalies apibrėžia valstybių narių rinkų dydį. Tačiau per tyrimą taip pat nustatyta, kad paklausa nebūtinai priklauso vien tik nuo paramos sistemų. Panašu, kad priklausomai nuo geografinės padėties (saulės šviesa) ir elektros kainų tam tikroje vietovėje saulės baterijų plokščių pagaminamos energijos tinkluose yra tiek, kiek ir kitų rūšių energijos, arba bent panašiai, o tai reiškia, kad tam tikros investicijos vykdomos nepriklausomai nuo paramos sistemų. Todėl nebuvo įmanoma nustatyti, kad rinkos sąlygos priklauso tik nuo paramos sistemų, ir šis tvirtinimas buvo atmestas.
2. Importo dempingo kaina poveikis
(161)
Atlikus tyrimą nustatyta, kad importo dempingo kaina iš KLR apimtis ypač padidėjo per nagrinėjamąjį laikotarpį - importuojamų modulių kiekis padidėjo daugiau nei 300 %, elementų - 482 %, o plokštelių - 648 %, o moduliams tenkanti rinkos dalis padidėjo 17 procentinių punktų, elementų - 17 procentinių punktų ir plokštelių - 27 procentiniais punktais. Taigi patvirtinama, kad nagrinėjamojo produkto importo apimtis ir rinkos dalis per nagrinėjamąjį laikotarpį ypač padidėjo. Importas dempingo kaina akivaizdžiai išaugo tuo pačiu metu, kai Sąjungos pramonė prarado rinkos dalį. Be to, per tyrimą nustatyta, kad, kaip minėta 117 konstatuojamojoje dalyje, dėl importo dempingo kaina per TL buvo priverstinai mažinamos Sąjungos pramonės kainos.
(162)
Atlikus tyrimą nustatyta, kad per nagrinėjamąjį laikotarpį modulių importo dempingo kainos sumažėjo 64 %, elementų - 42 %, o plokštelių - 40 %, dėl to kainos buvo dar daugiau priverstinai mažinamos. Kai buvo daromas toks spaudimas kainoms, Sąjungos pramonė dėjo labai daug pastangų gamybos sąnaudoms mažinti. Nepaisant šių pastangų, dėl išskirtinai mažų importo iš Kinijos kainų Sąjungos pramonė buvo priversta toliau mažinti pardavimo kainas, kol pardavimas tapo nepelningu. Taigi Sąjungos pramonės pelningumas per nagrinėjamąjį laikotarpį ypač sumažėjo, o per TL Sąjungos pramonė patyrė nuostolių.
(163)
Remiantis tuo, kas išdėstyta, padaryta išvada, kad dėl importo iš Kinijos ir dėl to, kad padidėjo importo iš Kinijos dempingo kaina, dėl kurios buvo nuolat priverstinai mažinamos Sąjungos pramonės kainos, rinkos dalis, Sąjungos pramonei padaryta materialinė žala, kuri pirmiausia matyti iš jos blogos finansinės padėties ir beveik visų žalos rodiklių verčių sumažėjimo.
3. Kitų veiksnių poveikis
3.1. Importas iš kitų trečiųjų šalių
(164)
Modulių importo iš kitų trečiųjų šalių apimtis per nagrinėjamąjį laikotarpį padidėjo 19 %, o rinkos dalis per nagrinėjamąjį laikotarpį sumažėjo nuo 18,4 % iki 6,8 %. Taivanas yra antras didžiausias eksportuotojas po KLR.
(165)
Elementų importo iš kitų trečiųjų šalių apimtis per nagrinėjamąjį laikotarpį padidėjo 186 %, dėl to rinkos dalis padidėjo nuo 24 % 2009 m. iki apytikriai 36 % per TL. Elementų atveju Taivanas yra antras didžiausias eksportuotojas po KLR, importo iš Taivano apimtis ir rinkos dalys yra daug kartų didesnės nei importo iš kitų trečiųjų šalių, tačiau mažesnės nei importo iš KLR.
(166)
Plokštelių importo iš kitų trečiųjų šalių apimtis per nagrinėjamąjį laikotarpį sumažėjo 19 %, o rinkos dalis nuo 13,4 % 2009 m. iki 8,5 % per TL. Kaip ir pirmiau, Taivanas yra antras didžiausias plokštelių eksportuotojas po KLR. Tačiau importo iš Taivano apimtis ir rinkos dalis palyginti nedidėjo ir per nagrinėjamąjį laikotarpį buvo nedidelės.
(167)
Modulių, elementų ir plokštelių importo iš trečiųjų šalių kaina vidutiniškai buvo didesnė už vidutinę vieneto importo iš Kinijos kainą. Iš turimos informacijos apie importą iš Taivano matyti, kad vidutinė modulių ir plokštelių importo kaina buvo didesnė už vidutinę modulių ir plokštelių importo iš Kinijos kainą, o vidutinė elementų importo kaina buvo tokia pati kaip vidutinė elementų importo iš Kinijos kaina. Tačiau neturėta išsamios informacijos apie kiekvienos rūšies produkto kainą, todėl palyginimas remiantis vidutinėmis kainomis gali būti naudojamas tik kaip nuoroda, juo remiantis tvirtų išvadų padaryti negalima. Per nagrinėjamąjį laikotarpį elementų importo iš Taivano apimtis nuolat didėjo, dėl to rinkos dalis padidėjo apytikriai 14 procentinių punktų. Tačiau apskritai tiriamojo produkto importo apimtis, nepaisant padidėjusios rinkos dalies, buvo mažesnė nei importo iš KLR, o kainų lygis per TL bendrai buvo didesnis, išskyrus elementus. Tuo remiantis ir ypač atsižvelgiant į importo iš kitų trečiųjų šalių apimtį ir rinkos dalį, taip pat į šio importo kainą, kuri vidutiniškai buvo tokia pati kaip Sąjungos pramonės kaina arba už ją didesnė, galima preliminariai daryti išvadą, kad dėl importo iš trečiųjų šalių nenutrūksta importo dempingo kaina ir Sąjungos pramonei padarytos žalos priežastinis ryšys.
12 lentelė
Importas iš kitų trečiųjų šalių ir jo rinkos dalis
Moduliai
2009
2010
2011
TL
Importo iš visų kitų trečiųjų šalių apimtis (MW)
1 003
1 702
1 385
1 195
(Indeksas 2009 m. = 100)
100
169
138
119
Importo iš visų kitų trečiųjų šalių rinkos dalis
18,4 %
14,0 %
7,0 %
6,8 %
Vidutinė importo kaina (EUR/kW)
2 385,34
1 852,23
1 430,90
1 218,41
(Indeksas 2009 m. = 100)
100
78
60
51
Importo iš Taivano apimtis (MW)
49
144
140
135
(Indeksas 2009 m. = 100)
100
294
286
276
Importo iš Taivano rinkos dalis
0,9 %
1,2 %
0,7 %
0,8 %
Vidutinė importo kaina (EUR/kW)
2 102,04
1 659,72
1 350,00
1 125,93
(Indeksas 2009 m. = 100)
100
79
64
54
Importo iš JAV apimtis (MW)
140
180
51
60
(Indeksas 2009 m. = 100)
100
129
36
43
Importo iš JAV rinkos dalis
2,6 %
1,5 %
0,3 %
0,3 %
Vidutinė importo kaina (EUR/kW)
2 400,00
1 872,22
1 431,37
1 233,33
(Indeksas 2009 m. = 100)
100
78
60
51
Importo iš kitų Azijos šalių apimtis (MW)
720
1 140
1 029
879
(Indeksas 2009 m. = 100)
100
158
143
122
Importo iš kitų Azijos šalių rinkos dalis
13,2 %
9,3 %
5,2 %
5,0 %
Vidutinė importo kaina (EUR/kW)
2 400,00
1 870,18
1 440,23
1 229,81
(Indeksas 2009 m. = 100)
100
78
60
51
Importo iš kitų pasaulio šalių apimtis (MW)
94
238
165
121
(Indeksas 2009 m. = 100)
100
253
176
129
Importo iš kitų pasaulio šalių rinkos dalis
1,7 %
2,0 %
0,8 %
0,7 %
Vidutinė importo kaina (EUR/kW)
2 404,26
1 869,75
1 442,42
1 231,40
(Indeksas 2009 m. = 100)
100
78
60
51
Šaltinis:
Europressedienst
Elementai
2009
2010
2011
TL
Importo iš visų kitų trečiųjų šalių apimtis (MW)
510
884
1 100
1 457
(Indeksas 2009 m. = 100)
100
173
216
286
Importo iš visų kitų trečiųjų šalių rinkos dalis
23,7 %
26,6 %
25,5 %
36,2 %
Vidutinė importo kaina (EUR/kW)
1 166,67
1 072,40
751,82
553,88
(Indeksas 2009 m. = 100)
100
92
64
47
Importo iš Taivano apimtis (MW)
235
400
540
997
(Indeksas 2009 m. = 100)
100
170
230
424
Importo iš Taivano rinkos dalis
10,9 %
12,0 %
12,5 %
24,8 %
Vidutinė importo kaina (EUR/kW)
948,94
1 100,00
670,37
514,54
(Indeksas 2009 m. = 100)
100
116
71
54
Importo iš JAV apimtis (MW)
40
40
40
33
(Indeksas 2009 m. = 100)
100
100
100
83
Importo iš JAV rinkos dalis
1,9 %
1,2 %
0,9 %
0,8 %
Vidutinė importo kaina (EUR/kW)
1 350,00
1 050,00
825,00
636,36
(Indeksas 2009 m. = 100)
100
78
61
47
Importo iš Japonijos apimtis (MW)
60
154
170
145
(Indeksas 2009 m. = 100)
100
257
283
242
Importo iš Japonijos rinkos dalis
2,8 %
4,6 %
3,9 %
3,6 %
Vidutinė importo kaina (EUR/kW)
1 350,00
1 051,95
829,41
641,38
(Indeksas 2009 m. = 100)
100
78
61
48
Importo iš kitų pasaulio šalių apimtis (MW)
175
290
350
282
(Indeksas 2009 m. = 100)
100
166
200
161
Importo iš kitų pasaulio šalių rinkos dalis
8,1 %
8,7 %
8,1 %
7,0 %
Vidutinė importo kaina (EUR/kW)
1 348,57
1 051,72
831,43
638,30
(Indeksas 2009 m. = 100)
100
78
62
47
Šaltinis:
Europressedienst
Plokštelės
2009
2010
2011
TL
Importo iš visų kitų trečiųjų šalių apimtis (MW)
225
333
235
183
(Indeksas 2009 m. = 100)
100
148
104
81
Importo iš visų kitų trečiųjų šalių rinkos dalis
13,4 %
14,0 %
8,6 %
8,5 %
Vidutinė importo kaina (EUR/kW)
800,00
588,59
43,30
420,77
(Indeksas 2009 m. = 100)
100
74
55
52
Importo iš Taivano apimtis (MW)
20
50
50
36
(Indeksas 2009 m. = 100)
100
250
250
180
Importo iš Taivano rinkos dalis
1,2 %
2,1 %
1,8 %
1,7 %
Vidutinė importo kaina (EUR/kW)
800,00
580,00
440,00
416,67
(Indeksas 2009 m. = 100)
100
73
55
52
Importo iš JAV apimtis (MW)
50
55
40
28
(Indeksas 2009 m. = 100)
100
110
80
56
Importo iš JAV rinkos dalis
3,0 %
2,3 %
1,5 %
1,3 %
Vidutinė importo kaina (EUR/kW)
800,00
581,82
450,00
428,57
(Indeksas 2009 m. = 100)
100
73
56
54
Importo iš Japonijos apimtis (MW)
55
50
30
26
(Indeksas 2009 m. = 100)
100
91
55
47
Importo iš Japonijos rinkos dalis
3,3 %
2,1 %
1,1 %
1,2 %
Vidutinė importo kaina (EUR/kW)
800,00
580,00
433,33
423,08
(Indeksas 2009 m. = 100)
100
73
54
53
Importo iš kitų pasaulio šalių apimtis (MW)
100
178
115
93
(Indeksas 2009 m. = 100)
100
178
115
93
Importo iš kitų pasaulio šalių rinkos dalis
5,9 %
7,5 %
4,2 %
4,3 %
Vidutinė importo kaina (EUR/kW)
800,00
589,89
434,78
419,35
(Indeksas 2009 m. = 100)
100
74
54
52
Šaltinis:
Europressedienst
(168)
Kaip minėta 108 konstatuojamojoje dalyje, per nagrinėjamąjį laikotarpį modulių suvartojimas Sąjungoje padidėjo 221 %, elementų - 87 %, o plokštelių - 29 %. Daugiausia suvartota 2011 m., per TL suvartojimas mažėjo, nors buvo suvartota gerokai daugiau nei nagrinėjamojo laikotarpio pradžioje 2009 m. Sąjungos pramonė suvartojimo padidėjimu negalėjo pasinaudoti, nes per tą patį laikotarpį jos modulių rinkos dalis sumažėjo nuo 19 % iki 13 %, elementų - nuo 68 % iki 38 %, o plokštelių - nuo 81 % iki 59 %. Tuo pačiu metu KLR rinkos dalis gerokai padidėjo iki 2011 m., o per TL, kai sumažėjo suvartojimas, buvo labai didelė, tačiau nesikeitė. Todėl atsižvelgiant į tai, kad, nepaisant Sąjungos suvartojimo sumažėjimo per TL, importui dempingo kaina iš KLR teko nekintanti rinkos dalis (moduliai) arba ji dar padidėjo (elementai ir plokštelės) ir darė žalą Sąjungos pramonei per nagrinėjamąjį laikotarpį, negalima daryti išvados, jog suvartojimas tiek sumažėjo, kad dėl to nutrūktų importo dempingo kaina ir Sąjungos pramonei padarytos žalos priežastinis ryšys.
(169)
Remiantis turima informacija sunku nustatyti, kiek paklausa priklauso nuo valstybių narių paramos sistemų. Iš tikrųjų, kaip minima 171 konstatuojamojoje dalyje, yra visokių paramos sistemų, o šių sistemų sąsaja su paklausa labai sudėtinga, todėl sunku kiekybiškai įvertinti tikslų šių sistemų poveikį. Tačiau iš turimų įrodymų taip pat matyti, kad net ir tuo atveju, kai paramos sistemų nėra, saulės energijos paklausa bus ir net ilgainiui didės, nors ir mažiau nei tuo atveju, jei paramos sistemos būtų taikomos. Tokiomis aplinkybėmis kelios šalys tvirtino, kad kai kuriuose Sąjungos regionuose saulės energijos tinkluose jau yra tiek, kiek ir kitų rūšių energijos, arba beveik yra tiek pat (t. y. saulės energijos pagaminimo sąnaudos yra tokios pačios arba beveik tokios pačios kaip įprastinės energijos pagaminimo sąnaudos). Atliekant tyrimą šių tvirtinimų nebuvo galima patvirtinti, jie bus toliau nagrinėjami.
3.2. Supirkimo tarifai - pagrindinis paramos sistemų pavyzdys
(170)
Kelios suinteresuotosios šalys tvirtino, kad Sąjungos pramonei daryta žala susijusi su valstybių narių įgyvendintu supirkimo tarifų mažinimu. Dėl šio sumažinimo tariamai sumažėjo saulės energijos įrenginių ir sumažėjo tiriamojo produkto paklausa Sąjungos rinkoje, todėl Sąjungos pramonei padaryta materialinė žala.
(171)
Valstybės narės atsinaujinančiųjų išteklių energijos gamybai skatinti nustatė supirkimo tarifus, kvotas pagal ekologinius sertifikatus (kuriais būtų galima prekiauti), dotacijas investicijoms ir mokesčių lengvatas. Tam tikrose valstybėse narėse parama taip pat teikiama iš ES struktūrinių fondų. Dažniausiai taikoma paramos priemonė saulės energijos atveju - supirkimo tarifai. Šiame etape Komisija analizuodama daugiausia dėmesio skyrė būtent šiai paramos sistemai.
(172)
Supirkimo tarifai - finansinės paramos priemonė, kuri skirta siekti privalomų nacionalinių tikslų, susijusių su atsinaujinančiųjų šaltinių energijos naudojimu, nustatytų Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2009/28/EB dėl skatinimo naudoti atsinaujinančiųjų išteklių energiją (7). Paramos dydis ir supirkimo tarifų taikymas valstybėse narėse skiriasi. Taikant supirkimo tarifus tinklo operatoriai saulės energiją įpareigojami pirkti už kainas, kuriomis užtikrinama, kad saulės energijos gamintojai (dažniausia tai saulės energijos įrenginių savininkai) padengtų sąnaudas ir uždirbtų pagrįstą pelną. Supirkimo tarifams, kaip ir kitoms paramos sistemoms, pagal SESV 107 ir 108 straipsnius dažniausiai taip pat taikomas valstybės pagalbos kontrolės reikalavimas, kuriuo užtikrinama, kad elektros gamintojams nebūtų kompensacijos permokų.
(173)
Nepaisant nacionalinių skirtumų pastebimi trys reiškiniai, susiję su supirkimo tarifų Sąjungoje pokyčiais: i) supirkimo tarifų normų sumažėjimas; ii) visos supirkimo tarifų sistemos sustabdymas (Ispanija) ir iii) galingumo ribų (viršutinių ribų) nustatymas įrenginiams, kurie atitinka reikalavimus finansavimui gauti, ir metinės naujai remiamos įrengtosios galios bendrų viršutinių ribų nustatymas valstybės narės lygmeniu. Panašu, kad viršutinės ribos nustatytos daugiausia 2012 m., dėl to jos veikiausiai neturi jokio poveikio suvartojimui per TL. Todėl analizuojant daugiausia dėmesio skirta neseniai Ispanijoje pritaikytam supirkimo tarifų sistemos sustabdymui ir supirkimo tarifų normų sumažinimui daugumoje valstybių narių. Analizuota, ar tai turėjo poveikio paklausai Sąjungos rinkoje ir ar dėl to Sąjungos pramonei galėjo būti daroma materialinė žala. Dėl to manyta, kad supirkimo tarifų pokyčių poveikis modulių paklausai buvo toks pat kaip elementų ir plokštelių paklausai. Iš tiesų, kadangi elementai ir plokštelės yra būtini moduliams gaminti ir kadangi jie nenaudojami kituose gamybos procesuose, modulių paklausos sumažėjimas automatiškai lemia elementų ir plokštelių paklausos sumažėjimą.
(174)
Atliekant tyrimą patvirtinta supirkimo tarifų ir suvartojimo sąsaja, tačiau taip pat nustatyta, kad dėl suvartojimo sumažėjimo nuo 2011 m. iki TL nenutrūksta importo dempingo kaina iš KLR ir Sąjungos pramonei padarytos materialinės žalos priežastinis ryšys, kaip išsamiau aprašyta 163 konstatuojamojoje dalyje. Iš tikrųjų atlikus tyrimą pastebėta, kad tuo metu, kai blogėjo Sąjungos pramonės padėtis, eksportuojantys gamintojai išlaikė didelę modulių rinkos dalį (80 %) ir net padidino elementų (nuo 22 % 2011 m. iki 25 % per TL) ir plokštelių (nuo 32 % 2011 m. iki 33 % per TL) rinkos dalį. Be to, pažymėtina, kad vidutinė Sąjungos pramonės modulių kaina per nagrinėjamąjį laikotarpį sumažėjo 53 % daugiausia dėl to, kad labai padidėjo importas dempingo kaina, dėl kurio Sąjungos rinkoje darytas didelis spaudimas kainoms. Taigi, Sąjungos pramonės pelningumo sumažėjimas negali būti daugiausia susietas su sumažėjusiais supirkimo tarifais.
(175)
Atitinkamai pripažįstama, kad supirkimo tarifais buvo skatinama saulės energijos paklausa ir kad dėl to, kad neseniai sustabdyta supirkimo tarifų sistema (Ispanijoje) ir šie tarifai sumažinti kitose valstybėse narėse, sumažėjo tiriamojo produkto suvartojimas per TL ir tai veikiausiai susiję su Sąjungos pramonei daryta žala. Tačiau suvartojimas per TL nesumažėjo tiek, kad nutrūktų importo dempingo kaina ir Sąjungos pramonei darytos žalos priežastinis ryšys.
(176)
Kelios šalys teigė, kad sumažinus supirkimo tarifus investuotojams tapo nepatrauklu investuoti į saulės energiją, todėl Sąjungoje sumažėjo nagrinėjamojo produkto paklausa.
(177)
Atlikus tyrimą patvirtinta supirkimo tarifų normų ir investicijų į saulės energijos pramonę lygio sąsaja, tačiau taip pat nustatyta, kad investicijos į saulės energiją yra mažiau priklausomos nuo minėtų normų regionuose, kuriuose yra daugiau saulės šviesos ir kuriuose saulės energija yra veiksmingesnė, taip pat regionuose, kuriuose yra didelės elektros energijos kainos. Iš tikrųjų, atlikus tyrimą buvo matyti, kad nepaisant sustabdytos supirkimo tarifų sistemos buvo vis dar investuojama (pvz., Ispanijoje). Be to, per tyrimą nustatyta, kad investicijos į saulės energiją buvo vis dar patrauklios net ir taikant mažesnes supirkimo tarifų normas.
(178)
Remiantis tuo, kas išdėstyta, nebuvo galima padaryti aiškios išvados, kad sumažinus supirkimo tarifus investuotojams buvo nepatrauklu investuoti į saulės energiją ir taip prisidėta prie Sąjungos pramonei padarytos žalos.
(179)
Viena suinteresuotoji šalis tvirtino, kad sumažinus supirkimo tarifus Sąjungos gamintojai buvo priversti mažinti kainas, kad išlaikytų investuotojų susidomėjimą fotovoltine energija ir skatintų paklausą ir augimą.
(180)
Atlikus tyrimą nustatyta, kad Sąjungos pramonė kainas mažinti buvo priversta daugiausia dėl importo dempingo kaina daromo spaudimo, o ne dėl sumažintų supirkimo tarifų. Tai rodo ir tai, kad Sąjungos pramonės kainos daugiausia sumažėjo 2010 ir 2011 m., prieš iš esmės sumažinant supirkimo tarifus. Iš tikrųjų padidėjus importui dempingo kaina iš KLR, dėl kurio buvo priverstinai labai mažinamos Sąjungos pramonės kainos, Sąjungos pramonė buvo priversta vis daugiau mažinti kainas.
(181)
Todėl tuo remiantis tvirtinimas buvo atmestas.
(182)
Trumpiau tariant, supirkimo tarifai buvo svarbus Sąjungos fotovoltinės energijos rinkos raidos veiksnys, be to, supirkimo tarifai turėjo poveikio tiriamojo produkto suvartojimo raidai. Tačiau per tyrimą nustatyta, kad suvartojimas labai nesumažėjo, nors supirkimo tarifai ir buvo gerokai sumažinti. Todėl preliminariai daroma išvada, kad supirkimo tarifų pokyčiai nebuvo tokie, kad nutrūktų importo dempingo kaina ir Sąjungos pramonei darytos žalos priežastinis ryšys.
3.3. Kita Sąjungos pramonei teikiama finansinė parama
(183)
Kai kurios suinteresuotosios šalys teigė, kad Sąjungos pramonei materialinė žala daryta dėl to, kad sumažėjo Sąjungos pramonei teikiama finansinė parama. Šiam teiginiui paremti pateikta informacijos, kuri buvo pagrįsta vienam iš Sąjungos gamintojų iki nagrinėjamojo laikotarpio (t. y. 2003-2006 m.) suteiktomis subsidijomis.
(184)
Pateiktais įrodymais nebuvo atskleista jokia Sąjungos pramonei darytos materialinės žalos ir tariamų vieno iš Sąjungos gamintojų iki nagrinėjamojo laikotarpio gautų subsidijų sąsaja. Be to, ši informacija susijusi su laikotarpiu iki nagrinėjamojo laikotarpio, todėl ji yra neaktuali. Taigi, nenustatyta Sąjungos pramonės gautos tariamos subsidijos ir patirtos materialinės žalos sąsaja. Tuo remiantis šis argumentas buvo atmestas.
3.4. Pajėgumų perteklius
(185)
Teigta, kad materialinė žala Sąjungos pramonei padaryta dėl pajėgumų pertekliaus Sąjungos rinkoje ir apskritai pasaulinėje rinkoje. Taip pat tvirtinta, kad dėl pajėgumų pertekliaus pasaulinėje rinkoje Sąjungos pramonė ėmėsi šiuo metu vykdomos konsolidacijos ir kad žala padaryta dėl to, kad buvo per daug gamybos pajėgumų. Be to, kelios suinteresuotosios šalys teigė, kad Sąjungos pramonei daryta materialinė žala buvo susijusi su ES pramonės pajėgumų pertekliumi, dėl kurio daryta žala sau. Priešingai, kelios suinteresuotosios šalys teigė, kad Sąjungos pramonė žalą patyrė dėl to, kad Sąjungos pramonė neskyrė reikiamų investicijų pajėgumams didinti.
(186)
Sąjungos pramonė iš tiesų padidino gamybos pajėgumus, tačiau jos bendra gamybos apimtis neatitiko didėjančio suvartojimo lygio Sąjungos rinkoje per nagrinėjamąjį laikotarpį. Taigi, Sąjungos pramonės gamybos pajėgumai buvo pagrįsti ir atitiko rinkos pokyčius, t. y. suvartojimo didėjimą. Todėl to negalima laikyti patirtos žalos priežastimi.
(187)
Panašiai, remiantis tuo, kas išdėstyta, atliekant tyrimą nepatvirtintas argumentas, kad Sąjungos pramonė neinvestavo į pajėgumų didinimą. Priešingai, kaip minėta pirmiau, Sąjungos pramonė per nagrinėjamąjį laikotarpį palaipsniui didino pajėgumus ir per visą nagrinėjamąjį laikotarpį turėjo perteklinių pajėgumų, o tai rodo, kad ji galėjo patenkinti papildomą paklausą. Todėl šį argumentą teko atmesti.
(188)
Kai kurios suinteresuotosios šalys teigė, kad visi rinkos veiklos vykdytojai, įskaitant vartotojų ir gamintojų grandžių sektorius, buvo atsidūrę sudėtingoje padėtyje dėl pajėgumų pertekliaus pasaulinėje rinkoje ir dėl to pasikeitusios rinkos. Dėl to tvirtinta, kad tiriamasis produktas tapo preke, kuriai pavieniai gamintojai jau nebegali nustatyti kainos, nes jos priklauso nuo pasaulinės paklausos ir pasiūlos. Teigta, kad ne dėl importo dempingo kaina, o dėl šios padėties Sąjungos pramonė patyrė materialinę žalą.
(189)
Per tyrimą patvirtinta, kad pasaulinėje rinkoje buvo per daug pajėgumų, daugiausia KLR kilmės. Kalbant apie rinkos pokytį, dėl kurio tiriamasis produktas tariamai tapo preke, šiuo pokyčiu nepateisinama nesąžininga kainodara ir nesąžininga prekybos praktika. Dėl to pažymėtina, kad Sąjungos pramonė jau daugiau nei 20 metų gamina ir parduoda tiriamąjį produktą, o KLR nagrinėjamojo produkto pramonė išsivystė tik visai neseniai (pereito dešimtmečio viduryje), daugiausia dėl supirkimo tarifų ir kitų politinių iniciatyvų Sąjungoje ir vėliau padidėjusios paklausos.
(190)
Todėl šie argumentai buvo atmesti.
3.5. Žaliavų kainų poveikis
(191)
Kelios suinteresuotosios šalys teigė, kad Sąjungos pramonei daryta materialinė žala buvo susijusi su pagrindinės plokštelių gamybos žaliavos, polikristalinio silicio, kainų raida. Tvirtinta, kad Sąjungos pramonė sudarė ilgalaikes fiksuotos kainos tiekimo sutartis ir todėl negalėjo pasinaudoti per nagrinėjamąjį laikotarpį sumažėjusiomis polikristalinio silicio kainomis.
(192)
Per tyrimą nustatyta, kad polikristalinio silicio kainos padidėjo 2008 m., tačiau 2009 m. vėl sumažėjo ir vėliau tik šiek tiek padidėjo 2010 m. ir 2011 m. pradžioje. Per TL kainos gerokai sumažėjo.
(193)
Atlikus tyrimą nustatyta, kad nors Sąjungos pramonė turėjo sudariusi ilgalaikes polikristalinio silicio tiekimo sutartis, dėl šių sutarčių sąlygų buvo iš esmės iš naujo deramasi remiantis polikristalinio silicio kainų raida ir sutarčių kainos buvo panašios į neatidėliotinų sandorių rinkos kainas, o kartais už jas net mažesnės.
(194)
Tuo remiantis daroma išvada, kad net jei ilgalaikės polikristalinio silicio tiekimo sutartys kai kuriems tam tikriems Sąjungos gamintojams turėjo poveikio, apskritai Sąjungos pramonei dėl šių ilgalaikių sutarčių neigiamas poveikis nedarytas ir ji galėjo visapusiškai pasinaudoti polikristalinio silicio kainų sumažėjimu. Todėl nustatyta, kad ilgalaikės sutartys nesusijusios su Sąjungos pramonei daryta materialine žala.
3.6. Sau padaryta žala: automatizacijos, dydžio, masto ekonomijos, konsolidacijos, inovacijų ir išlaidų veiksmingumo poveikis
(195)
Kelios suinteresuotosios šalys teigė, kad Sąjungos pramonei žala padaryta dėl to, kad labai automatizuotas gamybos procesas. Teigta, kad mažieji gamintojai šiuo požiūriu buvo nepalankioje padėtyje, palyginti su dideliais vertikaliai integruotais gamintojais, todėl šių gamintojų patirta žala negali būti susieta su importu dempingo kaina. Dėl to taip pat teigta, kad bet kuriuo atveju Sąjungos pramonė buvo nedidelė, todėl ji negalėjo pasinaudoti masto ekonomija.
(196)
Per tyrimą nustatyta, kad mažieji gamintojai Sąjungos rinkoje taip pat buvo labai automatizavę gamybą ir tai turėjo teigiamo poveikio jų gamybos sąnaudoms. Dauguma Sąjungos gamintojų specializuojasi vienoje gamybos proceso dalyje (plokštelės, elementai arba moduliai) ir dėl šios specializacijos didėja jų konkurencingumas konkretaus tam tikros rūšies jų gaminamo produkto atžvilgiu. Todėl argumentą, kad dėl didelio gamybos automatizavimo daryta žala Sąjungos pramonei, teko atmesti.
(197)
Kai kurios suinteresuotosios šalys teigė, kad dėl spaudimo kainoms Sąjungos pramonė ėmėsi konsolidacijos ir taip Sąjungos pramonei darė materialinę žalą. Tačiau per tyrimą nustatyta, kad konsolidacija buvo veikiau importo dempingo kaina pasekmė. Be to, ši šalis nepateikė jokių įrodymų dėl to, kokiu mastu konsolidacijos procesas buvo padarytos žalos priežastis.
(198)
Taip pat teigta, kad žala daryta dėl to, kad Sąjungos pramonė nepakankamai vertikaliai integruota. Apskritai vertikaliai integruotų gamintojų tiekimo grandinė įprastomis rinkos sąlygomis turėtų būti daugiau apsaugota. Tačiau atlikus tyrimą nustatyta, kad dalis Sąjungos pramonės, kuri buvo vertikaliai integruota, negalėjo visapusiškai išnaudoti vertikalios integracijos pranašumo dėl to, kad importo dempingo kaina daromas spaudimas kainoms buvo ypač didelis. Be to, Sąjungos pramonė ir net vertikaliai integruoti Sąjungos gamintojai dėl importo dempingo kaina negalėjo visapusiškai pasinaudoti dideliais pajėgumų naudojimo koeficientais masto ekonomijai užtikrinti. Per tyrimą nebuvo atskleista ir jokios sąsajos tarp vertikalios integracijos ir didesnio pelningumo, nes dėl didelio spaudimo kainoms šis santykis buvo pakeistas.
(199)
Kai kurios suinteresuotosios šalys teigė, kad Sąjungos pramonei trūko techninių inovacijų ir investicijų į pažangiąsias technologijas. Tačiau per tyrimą negauta jokių faktinių įrodymų šiems teiginiams pagrįsti. Priešingai, per tyrimą nustatyta, kad didžioji Sąjungos pramonės investicijų dalis buvo skirta naujoms mašinoms ir MTTP ir kad nėra reikšmingų technologinių skirtumų tarp produktų pasauliniu mastu.
(200)
Be to, viena suinteresuotoji šalis teigė, kad materialinė žala daryta dėl nevykusio projektų įgyvendinimo (neįvykdyti projektai). Dėl to pažymėtina, kad šis argumentas nebuvo pagrįstas. Be to, nepavykusius projektus veikiau galima vadinti importo dempingo kaina pasekme. Todėl argumentas turėjo būti atmestas.
(201)
Kelios suinteresuotosios šalys teigė, kad Sąjungos pramonė laiku neracionalizavo sąnaudų, kad prisiderintų prie pasaulinės rinkos pokyčių. Kitos šalys teigė, kad darbo ir pridėtinės sąnaudos Sąjungoje didesnės nei KLR.
(202)
Atlikus tyrimą nustatyta, kad Sąjungos pramonės gamybos sąnaudos per nagrinėjamąjį laikotarpį nuolat mažėjo, išskyrus plokštelių atveju, kai sąnaudos mažėjo 2010 m., tačiau 2011 m. ir vėliau per TL padidėjo ir buvo šiek tiek didesnės nei nagrinėjamojo laikotarpio pradžioje (žr. 138 konstatuojamąją dalį). Su moduliais ir elementais susijęs našumas padidėjo, tačiau su plokštelėmis - sumažėjo. Kaip minėta pirmiau, dėl didelės importo dempingo kaina iš KLR apimties ir dėl jo daromo didelio spaudimo kainoms Sąjungos rinkoje Sąjungos pramonė negalėjo pasinaudoti sumažėjusiomis sąnaudomis.
(203)
Pažymima, kad eksportuojantys KLR gamintojai neturi jokio lyginamojo pranašumo naudotų žaliavų (polikristalinio silicio) ir mašinų atžvilgiu, nes jos daugiausia importuotos iš Sąjungos. Darbo ir pridėtinės sąnaudos sudarė vidutiniškai mažiau nei 10 % visų modulio sąnaudų per TL ir nelaikoma, kad jos turėtų didelio poveikio.
(204)
Be to, teigta, kad kai kurie Sąjungos gamintojai plokšteles, elementus ir (arba) modulius tiekė iš nagrinėjamosios šalies ir šiuos produktus Sąjungos rinkoje perpardavė kaip nuosavus. Per tyrimą nustatyta, kad Sąjungos pramonės nagrinėjamojo produkto importas pagal pobūdį buvo papildomas, o jo apimtis nedidelė, palyginti su Sąjungos gamybos apimtimi, todėl negalima laikyti, kad jis nutrauktų importo dempingo kaina ir Sąjungos pramonei darytos žalos priežastinį ryšį.
(205)
Taigi, norėdama prisiderinti prie mažėjančių importo iš KLR kainų tendencijos, Sąjungos pramonė turėjo dėti daug pastangų gamybos sąnaudoms racionalizuoti. Nepaisant Sąjungos pramonės pastangų, pardavimo kainose šio sąnaudų racionalizavimo nematyti, nes dėl importo dempingo kaina priverstinai labai mažintos kainos.
(206)
Tuo remiantis visus pirmiau minėtus argumentus teko atmesti.
3.7. Konkurencija su fotovoltiniais produktais plona plėvele ir kitomis fotovoltinėmis technologijomis
(207)
Kelios suinteresuotosios šalys teigė, kad žala Sąjungos pramonei daryta dėl konkurencijos su fotovoltiniais produktais plona plėvele ir kitomis fotovoltinėmis technologijomis, nes šias technologijas buvo galima pakeisti, o jų galutinio naudojimo paskirtis buvo ta pati.
(208)
Atlikus tyrimą nustatyta, kad fotovoltiniai produktai plona plėvele gaminami iš kitų žaliavų, jiems nenaudojamos plokštelės iš kristalinio silicio. Apskritai jų energijos konversijos naudingumo koeficientas yra gerokai žemesnis, be to, jų galios vatais atidavimas yra mažesnis nei modulių iš kristalinio silicio. Todėl jų negalima naudoti ribotose vietose, kaip antai stogų, t. y. jų negalima visiškai pakeisti nagrinėjamuoju produktu. Taigi, nors produktai plona plėvele gali iš dalies konkuruoti su nagrinėjamuoju produktu, ši konkurencija laikoma nežymia.
(209)
Todėl per tyrimą nenustatyta Sąjungos pramonei padarytos žalos ir konkurencijos su fotovoltiniais produktais plona plėvele ir kitomis fotovoltinėmis technologijomis sąsajos.
(210)
Tuo remiantis šį argumentą teko atmesti.
3.8. Finansų krizė ir jos poveikis
(211)
Teigta, kad finansų krizė ir ekonomikos nuosmukis turėjo neigiamo poveikio Sąjungos pramonės galimybėms gauti finansavimą, todėl Sąjungos pramonė patyrė žalą.
(212)
Sąjungos pramonės pajėgumas padidinti kapitalą per nagrinėjamąjį laikotarpį gerokai sumažėjo. Saulės energijos pramonė yra kapitalo imli pramonė, todėl pajėgumas padidinti kapitalą yra itin svarbus. Ekonomikos nuosmukis turėjo tam tikro poveikio Sąjungos pramonės padėčiai. Tačiau per tyrimą nustatyta, kad nepaisant Sąjungos rinkos augimo 2009-2011 m. Sąjungos pramonės padėtis pablogėjo dėl importo dempingo kaina iš KLR, dėl kurio buvo priverstinai labai mažinamos Sąjungos pramonės pardavimo kainos. Todėl padaryta išvada, kad galimą finansų krizės poveikį padidino importo dempingo kaina iš Kinijos padidėjimas ir kad ribotos galimybės gauti finansavimą iš esmės buvo neigiamo rinkos klimato pasekmė, o Sąjungos pramonės padėtis ir perspektyvos - importo dempingo kaina pasekmė. Taigi, nors finansų krizė turėjo tam tikro poveikio Sąjungos pramonės padėčiai, dėl jo negalėjo nutrūkti importo dempingo kaina ir Sąjungos pramonei darytos žalos priežastinis ryšys. Todėl šis argumentas atmestas.
3.9. Sąjungos pramonės eksporto veiklos rezultatai
(213)
Kai kurios šalys teigė, kad per nagrinėjamąjį laikotarpį Sąjungos pramonės modulių pardavimas eksportui labai sumažėjo ypač 2009-2011 m., o elementų - nuo 2009 m. iki 2012 m. pirmojo ketvirčio, ir kad dėl to Sąjungos pramonei daryta materialinė žala.
(214)
Tačiau, kaip parodyta toliau lentelėje, nepaisant sumažėjimo per TL, modulių eksporto apimtis yra didelė, o vidutinė kaina per TL buvo didesnė už vidutines modulių sąnaudas per visą nagrinėjamąjį laikotarpį. Todėl tai negalėjo daryti žalos Sąjungos pramonei. Elementų eksporto apimtis sudarė tik 12 % visos elementų gamybos apimties. Todėl, nepaisant mažų kainų per TL, tai galėjo turėti tik nedidelio poveikio Sąjungos pramonės padėčiai. Pagaliau plokštelių eksporto apimtis sudarė apie 24 % visos gamybos apimties ir, panašiai, nepaisant nedidelių eksporto kainų per TL, tai galėjo turėti tik nedidelio poveikio Sąjungos pramonės padėčiai. Todėl su tuo susijęs argumentas turėjo būti atmestas.
13-a lentelė
Moduliai
2009
2010
2011
TL
Modulių eksporto apimtis (MW)
989
1 279
1 157
1 148
(Indeksas 2009 m. = 100)
100
129
117
116
Vidutinė eksporto kaina (EUR/kW)
2 500
1 900
1 470
1 230
(Indeksas 2009 m. = 100)
100
76
59
49
Šaltinis:
Europressedienst
13-b lentelė
Elementai
2009
2010
2011
TL
Elementų eksporto apimtis (MW)
62
320
315
238
(Indeksas 2009 m. = 100)
100
516
508
384
Vidutinė eksporto kaina (EUR/kW)
1 350
1 050
830
640
(Indeksas 2009 m. = 100)
100
78
61
47
Šaltinis:
Europressedienst
13-c lentelė
Plokštelės
2009
2010
2011
TL
Plokštelių eksporto apimtis (MW)
93
916
750
486
(Indeksas 2009 m. = 100)
100
985
806
523
Vidutinė eksporto kaina (EUR/kW)
850
590
530
480
(Indeksas 2009 m. = 100)
100
70
63
57
Šaltinis:
Europressedienst
(215)
Tuo remiantis nustatyta, kad Sąjungos pramonės eksporto veiklos rezultatų poveikis nebuvo toks, kad dėl jo būtų daryta materialinė žala Sąjungos pramonei. Todėl su tuo susiję šalių argumentai turėjo būti atmesti.
3.10. Skalūnų dujų telkinių atradimas Europos Sąjungoje
(216)
Viena suinteresuotoji šalis teigė, kad žalą Sąjungos pramonei darė Sąjungoje atrasti skalūnų dujų telkiniai, o perspektyvos didinti pigių skalūnų dujų gamybą Sąjungoje sumažino valstybės ir privačias investicijas į atsinaujinančiųjų šaltinių energijos projektus.
(217)
Atlikus tyrimą nustatyta, kad per nagrinėjamąjį laikotarpį labai padidėjo tiriamojo produkto suvartojimas, kaip jau minėta 108 konstatuojamojoje dalyje. Be to, per tyrimą negauta faktinių įrodymų, kad Sąjungos pramonei būtų daryta žala dėl to, kad Europos Sąjungoje buvo atrasti skalūnų dujų telkiniai. Todėl šis tvirtinimas atmestas.
3.11. Europos Sąjungos šiltnamio efektą sukeliančių dujų apyvartinių taršos leidimų prekybos sistema
(218)
Ta pati šalis teigė, kad žalą Sąjungos pramonei darė mažos investicijos į saulės energijos gamybą dėl mažų rinkos kainų už Europos Sąjungos šiltnamio efektą sukeliančių dujų apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemos išmetamųjų teršalų kreditus.
(219)
Tačiau nepateikta įrodymų ir atlikus tyrimą nenustatyta jokių faktinių aplinkybių, kuriomis šie teiginiai būtų patvirtinti. Priešingai, per tyrimą nustatyta, kad tiriamojo produkto suvartojimas per nagrinėjamąjį laikotarpį gerokai padidėjo. Tuo remiantis tvirtinimas buvo atmestas.
3.12. Valdymo sprendimai
(220)
Kai kurios suinteresuotosios šalys teigė, kad bent vienam Sąjungos gamintojui materialinę žalą darė netinkami valdymo sprendimai. Šie teiginiai pagrįsti metinėmis sąskaitomis ir tam tikra bendrovės akcininko kitiems akcininkams siųsto rašto informacija.
(221)
Iš byloje surinktos informacijos nematyti, kad kurie nors susijusios bendrovės valdymo sprendimai būtų neįprasti ar neapgalvoti arba turėtų poveikio visai Sąjungos pramonei. Todėl šis argumentas atmestas.
3.13. Kita Vyriausybės politika
(222)
Viena suinteresuotoji šalis teigė, kad materialinę žalą Sąjungos pramonei darė kita Vyriausybės politika, pvz., atsinaujinančiosios energijos, inovacijų skatinimo, biurokratijos mažinimo ar prekybos lengvinimo politika ir tinklų prieigos reglamentai, nes išvardytos politikos kryptys yra naudingos eksportuojantiems gamintojams. Tačiau net jei iš tiesų dėl tam tikros nurodytos politikos gali būti sudarytos palankesnės sąlygos importui iš kitų trečiųjų šalių ir apskritai saulės energijos pramonės augimui, tokia politika būtų naudinga ir Sąjungos pramonei. Be to, tokia politika nereiškia, kad į Sąjungą turėtų būti importuojama žalingomis dempingo kainomis. Todėl šis argumentas atmestas.
3.14. Išvada dėl priežastinio ryšio
(223)
Atlikus tyrimą nustatyta, kad tarp Sąjungos pramonės patirtos materialinės žalos ir importo iš KLR dempingo kaina yra priežastinis ryšys. Analizuotos kitos galimos žalos priežastys, kaip antai importas iš kitų trečiųjų šalių, suvartojimas, supirkimo tarifai, kita Sąjungos pramonei teikiama finansinė parama, pajėgumų perteklius, žaliavų kainų poveikis, sau daroma žala, konkurencija su produktais plona plėvele, finansų krizė ir jos poveikis, Sąjungos pramonės eksporto veiklos rezultatai, skalūnų dujų telkinių atradimas Europos Sąjungoje, valdymo sprendimai, Europos Sąjungos šiltnamio efektą sukeliančių dujų apyvartinių taršos leidimų prekybos sistema ir kita Vyriausybės politika, tačiau nustatyta, kad dėl nė vienos iš jų nenutrūksta nustatytas importo iš KLR dempingo kaina ir Sąjungos pramonei padarytos materialinės žalos priežastinis ryšys.
(224)
Todėl atsižvelgiant į pirmiau pateiktą analizę, kurioje buvo tinkamai atskirtas visų žinomų veiksnių poveikis Sąjungos pramonės padėčiai nuo importo dempingo kaina žalingo poveikio, padaryta preliminari išvada, kad yra importo dempingo kaina iš KLR ir Sąjungos pramonei padarytos materialinės žalos priežastinis ryšys.
F. SĄJUNGOS INTERESAI
1. Pirminės pastabos
(225)
Remdamasi pagrindinio reglamento 21 straipsniu Komisija nagrinėjo, ar, nepaisant preliminarios išvados dėl žalingo dempingo, buvo įtikinamų priežasčių, leidžiančių daryti išvadą, kad šiuo konkrečiu atveju laikinųjų priemonių taikymas neatitiktų Sąjungos interesų. Sąjungos interesai buvo nagrinėjami remiantis įvairių visų su šiuo tyrimu susijusių dalyvių, įskaitant Sąjungos pramonės, fotovoltinių produktų sektoriaus gamintojų ir vartotojų grandies bendrovių, taip pat nagrinėjamojo produkto importuotojų, naudotojų ir vartotojų, interesų vertinimu.
(226)
Inicijavus tyrimą apie save pranešė apie 150 veiklos vykdytojų. Specialūs klausimynai nusiųsti nesusijusiems importuotojams, gamintojų grandies veiklos vykdytojams (įskaitant žaliavų gamintoją ir tiriamojo produkto gamybos įrangos tiekėjus), vartotojų grandies veiklos vykdytojams (įskaitant projektų vystytojus ir montuotojus) ir vartotojų organizacijai BEUC. Informacijos pateikė trys asociacijos, atstovaujančios įvairiems veiklos vykdytojams (Sąjungos pramonei ir gamintojų bei vartotojų grandžių veiklos vykdytojams) fotovoltinių produktų sektoriuje.
2. Sąjungos pramonės interesai
(227)
Sąjungos pramonė panašaus produkto gamybai ir pardavimui per TL buvo tiesiogiai įdarbinusi apie 25 000 darbuotojų.
(228)
Atlikus tyrimą nustatyta, kad Sąjungos pramonei dėl importo iš nagrinėjamosios šalies dempingo kaina per tiriamąjį laikotarpį padaryta materialinė žala. Primenama, kad tam tikrų žalos rodiklių raidos tendencija per nagrinėjamąjį laikotarpį buvo neigiama. Visų pirma, padarytas didelis poveikis su bendradarbiaujančių Sąjungos gamintojų finansine veikla susijusiems žalos rodikliams, kaip antai pelningumui, grynųjų pinigų srautui ir investicijų grąžai. Iš tiesų Sąjungos modulių, elementų ir plokštelių gamintojai 2011 m. ir per TL veikė nuostolingai. Todėl kai kurie Sąjungos gamintojai jau buvo priversti uždaryti gamybos įmones, o tam tikri kiti tapo nemokūs. Panašu, kad nenustačius priemonių Sąjungos pramonės ekonominė padėtis toliau blogėtų.
(229)
Tikimasi, kad nustačius laikinuosius antidempingo muitus bus atkurtos sąžiningos prekybos sąlygos Sąjungos rinkoje, kuriomis pasinaudojusi Sąjungos pramonė galės panašaus produkto kainas priderinti prie gamybos sąnaudų ir padidinti pelningumą. Taip pat galima tikėtis, kad nustačius laikinąsias priemones Sąjungos pramonė galėtų atgauti bent dalį per nagrinėjamąjį laikotarpį prarastos rinkos dalies, o tai turėtų teigiamo poveikio jos bendrai finansinei padėčiai. Be to, Sąjungos pramonė galėtų lengviau padidinti kapitalą ir toliau investuoti į MTTP ir inovacijas fotovoltinių produktų rinkoje. Pagaliau per tyrimą taip pat nustatyta, kad Sąjungos gamintojai, kurie dėl importo iš Kinijos daromo spaudimo buvo priversti sustabdyti gamybą, galėtų atnaujinti veiklą. Apskritai pagal šį scenarijų būtų išsaugota ne tik 25 000 esamų Sąjungos pramonės darbo vietų (per TL), bet ir būtų pagrįstų perspektyvų gamybai ir užimtumui toliau didinti.
(230)
Manoma, kad nenustačius priemonių dar būtų prarasta rinkos dalis ir toliau blogėtų Sąjungos pramonės pelningumas. Trumpu ar vidutiniu laikotarpiu šie rodikliai nebūtų stabilūs. Todėl be daugelio Sąjungos gamintojų, kurie jau buvo priversti pasitraukti iš rinkos, kaip aprašyta 157 konstatuojamojoje dalyje, kiti gamintojai taptų nemokiais ir per trumpą laikotarpį veikiausiai pranyktų iš Sąjungos pramonės taip padarydami didelį poveikį šiuo metu užimtoms darbo vietoms.
(231)
Todėl padaryta preliminari išvada, kad antidempingo muitų nustatymas atitiktų Sąjungos pramonės interesus.
3. Nesusijusių importuotojų interesai
(232)
Kaip minėta 12 konstatuojamojoje dalyje, tik vieno iš trijų atrinktų importuotojų pagrindinis verslas buvo prekyba nagrinėjamuoju produktu.
(233)
Buvo pateiktas argumentas, kad nagrinėjamajam produktui nustačius priemones importuotojo verslui būtų padarytas neigiamas poveikis. Pirma, nustačius muitus nebūtų panaikintas visas importas iš KLR. Antra, galima tikėtis, kad priemonių nustatymas gali turėti neigiamo poveikio importuotojų, kurie importuoja tik iš KLR, finansinei padėčiai, tačiau atsižvelgiant į tai, kad veikiausiai padidėtų importas iš kitų trečiųjų šalių, importuotojai, kurie importuoja iš skirtingų šalių, galėtų pakeisti savo tiekimo šaltinius.
(234)
Todėl daroma preliminari išvada, kad nustačius siūlomo dydžio priemones nesusijusių nagrinėjamojo produkto importuotojų padėčiai būtų padarytas tam tikras neigiamas poveikis.
4. Gamintojų grandies veiklos vykdytojų interesai
(235)
Gamintojų grandies veiklos vykdytojai daugiausia gamina žaliavas, taip pat gamina ir projektuoja tiriamojo produkto gamybos įrangą. Iš aštuonių gamintojų grandies veiklos vykdytojų gauti klausimyno atsakymai. Surengti du žaliavų gamintojo ir gamybos įrangos gamintojo tikrinamieji vizitai.
(236)
Apskritai per TL aštuonių bendradarbiaujančių gamintojų grandies veiklos vykdytojų veikla, susijusi tiriamuoju produktu, skyrėsi priklausomai nuo jų bendros veiklos: tik vienos bendradarbiaujančios bendrovės 100 % veiklos buvo susijusi su tiriamuoju produktu, o kitų veiklos vykdytojų atveju šis santykis sudarė 6-80 %. Per TL su nagrinėjamuoju produktu susijusi veikla vidutiniškai sudarė apie 41 % bendros bendradarbiaujančių gamintojų grandies veiklos vykdytojų veiklos. Aštuoni bendradarbiaujantys gamintojų grandies veiklos vykdytojai per TL buvo įdarbinę apie 4 200 darbuotojų. Pelningumas svyravo nuo labai didelio iki šiek tiek neigiamo, nelygu segmentas ir individuali bendrovė. Per tyrimą nustatyta, kad veiklos vykdytojai, kurių pelningumas buvo neigiamas, nukentėjo dėl blogos Sąjungos pramonės padėties, nes kai kurie prarasti jų pirkėjai buvo Sąjungos tiriamojo produkto gamintojai, ir dėl suvartojimo sumažėjimo.
(237)
Sąjungos gamintojų grandies veiklos vykdytojai produktą parduodavo Sąjungoje, KLR ir kitoms trečiosioms šalims. Per TL pardavimo apimtis buvo perskirstyta - Sąjungoje parduota apie 20 % produkto, KLR - beveik 50 %, o kitoms trečiosioms šalims - apie 30 %.
(238)
Kai kurios gamintojų grandies šalys teigė, kad nustačius antidempingo priemones jų veiklai būtų padarytas neigiamas poveikis, nes KLR yra pagrindinė jų eksporto rinka. Tvirtinta, kad dėl muitų gerokai sumažėtų nagrinėjamojo produkto importas iš KLR į Sąjungą, o KLR dėl to sumažintų polikristalinio silicio ir gamybos įrangos importą iš Sąjungos. Todėl Sąjungos gamintojų grandies veiklos vykdytojai turėtų tariamai sumažinti veiklos apimtį ir darbo vietų skaičių Sąjungoje.
(239)
Pirmiausia pažymima, kad muitu siekiama atkurti vienodas prekybos sąlygas, o ne panaikinti nagrinėjamojo produkto importą iš Kinijos. Taigi į Sąjungos rinką turėtų būti toliau importuojamas tam tikras produkto kiekis iš Kinijos, tačiau sąžiningomis kainomis. Be to, per tyrimą nustatyta, kad Sąjungos gamintojų grandies veiklos vykdytojų apskritai yra įvairiose nacionalinėse rinkose, tad jie nepriklauso vien tik nuo jų eksporto į KLR. Todėl būtų pagrįsta manyti, kad pasaulinėje fotovoltinių produktų rinkoje Sąjungos gamintojų grandies veiklos vykdytojams sumažėsiantį eksportą į KLR veikiausiai pavyktų kompensuoti eksportu į kitas rinkas, kurios viešų rinkos tyrimų duomenimis veikiausiai augs. Bet kuriuo atveju Kinijos fotovoltinių produktų rinkoje jau pastebimas didelis gamybos pajėgumų perteklius, todėl abejojama, ar Sąjungos gamybos įrangos gamintojams per trumpą ar vidutinį laikotarpį pavyktų parduoti daugiau gamybos įrangos.
(240)
Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, daroma preliminari išvada, kad antidempingo muitų poveikis gamybos įrangos gamintojams nebūtų reikšmingas, o poveikis žaliavų tiekėjui trumpą laikotarpį gali būti neigiamas atsižvelgiant į jo galimą pardavimo Kinijai sumažėjimą.
5. Vartotojų grandies veiklos vykdytojų interesai
(241)
Vartotojų grandies veiklos vykdytojai daugiausia susiję su projektų vystymu, rinkodara bei ryšiais ir fotovoltinių produktų montavimu. 13 vartotojų grandies veiklos vykdytojų pateikė klausimyno atsakymus, tačiau tik septyni atsakymai buvo pakankamai išsamūs ir jais remiantis buvo galima atlikti pagrįstą vertinimą. Surengti du tikrinamieji vizitai, susiję su fotovoltinių produktų projekto vystymu ir montavimo veikla. Analizuojant gautus 36 bendradarbiaujančių nesusijusių importuotojų klausimyno atsakymus paaiškėjo, kad kai kuriuos jų gali tekti priskirti vartotojų grandies veiklos vykdytojams, nes jų pagrindinis verslas - montavimas. Šis klausimas bus toliau nagrinėjamas atliekant tyrimą.
(242)
Apskritai vartotojų grandies veiklos vykdytojų su tiriamuoju produktu susijusi veikla skiriasi priklausomai nuo jų bendros veiklos. Per TL ji vidutiniškai sudarė 41 %. Bendradarbiaujančių veiklos vykdytojų pelningumas, susijęs su tiriamuoju produktu, per TL vidutiniškai sudarė apie 11 %. Septyni bendradarbiaujantys vartotojų grandies veiklos vykdytojai per TL buvo įdarbinę apie 550 darbuotojų.
(243)
Buvo pateiktas argumentas, jog antidempingo priemonės neatitinka Sąjungos interesų, nes dėl jų padidės modulių kainos ir galutiniai naudotojai (vartotojai) nebus skatinami jų montuoti. Todėl vartotojų grandies veiklos vykdytojams tektų mažiau užsakymų ir jie turėtų mažinti veiklos apimtį. Šis vertinimas buvo pagrįstas Prognos atliktu tyrimu dėl galimo darbo vietų sumažėjimo, kuris buvo pateiktas atliekant šį tyrimą. Tyrime numatyta, kad nustačius muitus pavojus iškiltų daugumai darbo vietų fotovoltinių produktų rinkoje Sąjungoje. Tyrime naudotas Europos fotovoltinės pramonės asociacijos (EPIA) vertinimas, pagal kurį bendras tiesioginių darbo vietų skaičius 2011 m. visais etapais Sąjungos fotovoltinių produktų rinkoje, įskaitant Sąjungos gamintojus, importuotojus ir gamintojų bei vartotojų grandžių veiklos vykdytojus, buvo 265 000. Atskaitos tašku pasirinkus visų tiesioginių su fotovoltiniais produktais susijusių darbo vietų skaičių 2011 m., Prognos tyrime padaryta išvada, kad iš 265 000 darbo vietų per trejus metus priklausomai nuo muitų dydžio bus prarasta 242 000 darbo vietų. Daugiausia darbo vietų tariamai bus prarasta vartotojų grandies rinkoje, kurioje, Prognos teigimu, 2011 m. dirbo apie 220 000 darbuotojų.
(244)
Per tyrimą nebuvo patvirtintas minėtas scenarijus ir nustatytas daug mažesnis tiesioginių darbo vietų Sąjungos fotovoltinių produktų rinkoje skaičius 2011 m., per TL ir 2012 m.
(245)
Pirmiausia atliekant tyrimą suabejota Europos fotovoltinių produktų asociacijos nustatyto bendro tiesioginių darbo vietų, susijusių su fotovoltiniais produktais, skaičiaus tikslumu. Tiksliau per tikrinamąjį vizitą EPIA patalpose paaiškėjo, kad duomenys, kuriais remiantis padaryta išvada dėl 265 000 darbo vietų, buvo netikslūs ir jais remiantis nebuvo galima padaryti tokios išvados. Iš tiesų per tikrinamąjį vizitą gauta informacijos, iš kurios matyti, kad 2011 m. nustatyto tiesioginių darbo vietų, susijusių su fotovoltiniais produktais, skaičiaus paklaida yra apytikriai 20 %. Be to, minėtam skaičiui priskiriamos darbo vietos kitose Europos šalyse, kurios nepriklauso Europos Sąjungai, taip pat darbo vietos, susijusios su produktais plona plėvele, kurie nepatenka į tyrimo aprėptį.
(246)
Nepaisant šių abejonių, net jei analizuojant priemonių poveikį būtų naudotas pradinis darbo vietų skaičius, turi būti pateiktos toliau nurodytos pastabos. Apskaičiuotos 2011 m. darbo vietos Europoje, susijusios su fotovoltiniais produktais, buvo susietos su labai dideliu fotovoltinių produktų įrenginių skaičiumi ES tais metais (apie 20 GW). Galima pagrįstai manyti, kad, atsižvelgiant į mažėjantį įrenginių skaičių iki apytikriai 17,5 GW per TL ir 15 GW 2012 m., darbo vietų skaičius, ypač vartotojų grandies sektoriuje, kuris tiesiogiai susietas su įrenginių lygmeniu, atitinkamai sumažėjo. Šiuo atžvilgiu viešoje specializuotoje žiniasklaidoje nurodyta, kad Vokietijoje, kuri yra didžiausia nacionalinė rinka, užimtumas fotovoltinių produktų rinkoje 2011-2012 m. sumažėjo nuo 128 000 iki 100 000 darbo vietų, įskaitant gamintojų sukurtas darbo vietas. Be to, atliekant tyrimą iš esmės suabejota, ar į nurodytą skaičių įtrauktos tik visos darbo dienos ekvivalento darbo vietos, skirtos tik fotovoltinių produktų pramonei. Šiuo atžvilgiu per tyrimą nustatyta, kad ypač vartotojų grandies rinkoje (įrenginių montavimas) su fotovoltiniais produktais susijusi veikla paprastai sudaro tik dalį daug didesnės verslo, kurio pagrindinė veikla - šildymo ar elektros įrenginiai, santechnika ir pan., apimties.
(247)
Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, panašu, kad nustačius priemones gali didėti tiriamojo produkto kainos Sąjungoje ir taip per trumpą laiką gali sumažėti fotovoltinių įrenginių. Vis dėlto su šia rinkos dalimi susijusioms darbo vietoms dėl toliau nurodytų priežasčių neigiamas poveikis gali būti labai nedidelis. Pirma, su fotovoltiniais produktais susijusi bent kai kurių montuotojų veikla yra tik dalis jų verslo veiklos, be to, ji yra sezoninė. Todėl sumažėjus fotovoltinių įrenginių paklausai montuotojai galėtų vykdyti kitą veiklą. ES lygmeniu nustatyti atsinaujinančiųjų šaltinių energijos ir energijos vartojimo efektyvumo tikslai valstybėms narėms yra teisiškai privalomi, todėl tikimasi, kad sumažėjus saulės energijos įrenginių paklausai padidės kitų formų atsinaujinančiųjų šaltinių elektros energijos paklausa ir energijos vartojimo efektyvumas. Daugelis darbuotojų vartotojų grandies sektoriuje veikiausiai turi įgūdžių, kurių reikia norint pasinaudoti didėjančia paklausa šiuose panašiuose sektoriuose. Antra, atsižvelgiant į šiuo metu vartotojų grandies rinkoje gaunamą pelną (žr. 242 konstatuojamąją dalį), montuotojai galėtų amortizuoti dalį padidėjusios kainos taip sumažindami poveikį galutinėms kainoms ir fotovoltinių įrenginių paklausai.
(248)
Nepriklausomai nuo muitų nustatymo, viešose fotovoltinių įrenginių paklausos prognozėse nurodoma, kad paklausa 2013 m. veikiausiai sumažės, o metinė įrengtoji galia 2013 m. sudarys 9,8-16,5 GW - veikiausiai tai bet kokiu atveju turėtų neigiamo poveikio darbo vietų skaičiui vartotojų grandies rinkoje.
(249)
Pagaliau pažymima, kad fotovoltinių įrenginių kainos veikiausiai bet kuriuo atveju padidėtų, nes KLR produkcija, kuri yra tiekiama Sąjungos rinkai, yra labai nuostolinga, dėl to susidarė nestabili padėtis.
(250)
Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, daroma preliminari išvada, kad antidempingo muitų poveikis vartotojų grandies veiklos vykdytojams būtų nežymiai neigiamas per trumpąjį laikotarpį atsižvelgiant į tai, kad įrenginių skaičius sumažėtų daugiau nei pagal priešingą scenarijų, kai netaikomi muitai, kurį numatė pagrindiniai mokslinių tyrimų centrai, ir į tai, kokiu mastu vartotojų grandies veiklos vykdytojams nepavyktų amortizuoti muito. Nepaisant galimo fotovoltinių įrenginių paklausos sumažėjimo montuotojai galėtų imtis kitos veiklos, kuri būtų susijusi su ekologiškais energijos šaltiniais ar montuotojų pagrindine verslo veikla, kaip nurodyta pirmiau.
6. Galutinių naudotojų (vartotojų) interesai
(251)
Informacijos nepateikė nė viena šalis, tiesiogiai atstovaujanti galutinių naudotojų interesams, pavyzdžiui, vartotojų asociacija. Šiuo atveju kalbama apie dviejų rūšių galutinius naudotojus: vartotojai (namų ūkiai) ir kiti galutiniai naudotojai (pvz., institucijos, bendrovės). Per tyrimą nustatyta, kad vartotojai užsakė tik apie ketvirtadalį veikiančių fotovoltinių įrenginių Sąjungoje (vadinamųjų stogo, mažesnių įrenginių). Kitus įrenginius (montuojamus ant žemės, pramoninius ir komercinius, daug didesnius) užsakė kiti galutiniai naudotojai.
(252)
Kelios šalys teigė, kad nustačius antidempingo muitus vartotojams didėtų fotovoltinių modulių kainos. Galima tikėtis, kad nustačius muitus fotovoltinių modulių kainos ES rinkoje šiek tiek padidėtų, tačiau poveikis vartotojams ir kitiems galutiniams naudotojams veikiausiai būtų nežymus, nes per tyrimą nustatyta, kad modulio kaina sudaro iki 50 % bendrų fotovoltinio įrenginio sąnaudų. Atsižvelgiant į projektų vystytojų ir montuotojų gautą pelną pagrįstai manoma, kad galimas modulių kainų padidėjimas vartotojams gali būti bent iš dalies amortizuotas ir tokiu būdu sušvelnintas. Remiantis turimais įrodymais daroma preliminari išvada, kad siūlomo muito dydžio priemonės bus bent iš dalies padengtos tiekimo grandinėje, todėl mažmeninio lygmens vartotojams kainos nebūtinai turės padidėti.
(253)
Be to, pažymima, kad nenustačius muitų Sąjungos pramonė veikiausiai išnyktų, o vartotojams ateityje liktų vienintelis modulių pasiūlos šaltinis. Pagal tokį scenarijų eksportuojantys Kinijos gamintojai galėtų toliau stiprinti ir taip stiprią padėtį rinkoje, dėl to per trumpą ar vidutinį laikotarpį galėtų padidėti kainos ir vartotojams ir (arba) galutiniams naudotojams būtų padaryta žala. Bet kuriuo atveju, kaip minėta pirmiau, kainos veikiausiai didėtų atsižvelgiant į tai, kad KLR produkcija yra nuostolinga.
(254)
Remiantis tuo, kas išdėstyta, daroma preliminari išvada, kad apskritai nustačius priemones poveikis vartotojams ir kitiems galutiniams naudotojams būtų nedidelis. Taip būtų nepaisant nacionalinių paramos sistemų vaidmens skatinant fotovoltinių įrenginių paklausą, kaip nurodyta 182 konstatuojamojoje dalyje. Jei nacionalinės paramos sistemos bus priderintos prie didesnių saulės baterijų plokščių kainų (taikant didesnius supirkimo tarifus), poveikio vartotojams gali visai nebūti.
7. Kiti argumentai
(255)
Kai kurios šalys tvirtino, kad Sąjungos pramonė negali ES rinkai tiekti reikiamo produkto kiekio, todėl nustačius antidempingo muitus kiltų didelė rizika, kad ES pritrūktų produkto, dėl to nagrinėjamojo produkto kainos dar labiau padidėtų.
(256)
Per tyrimą nustatyta, kad šis argumentas nepagrįstas. Sąjungos pramonė nuo 2009 m. neišnaudoja visų savo gamybos pajėgumų. Per TL Sąjungos modulių gamybos pajėgumų naudojimo koeficientas buvo 41 %, o papildomi nepanaudoti pajėgumai sudarė apie 5,7 GW; Sąjungos elementų gamybos pajėgumų naudojimo koeficientas buvo 63 %, o papildomi nepanaudoti pajėgumai sudarė apie 1,2 GW; Sąjungos plokštelių gamybos pajėgumų naudojimo koeficientas buvo 55 %, o papildomi nepanaudoti pajėgumai sudarė apie 1,6 GW. Todėl turėdama nepanaudotų pajėgumų Sąjungos pramonė per trumpą laikotarpį galėtų konkuruoti dėl papildomos rinkos dalies. Taip pat pagrįstai manoma, kad per vidutinį laikotarpį Sąjungos pramonė padidins gamybos pajėgumus ir galės pasiekti didesnę masto ekonomiją ir toliau mažinti kainą. Be to, pasaulyje yra ir kitų pasiūlos šaltinių, kuriais Sąjungos rinkoje jau naudojamasi ir kurie galės konkuruoti Sąjungos rinkoje, jei Kinijos produktų importo apimtis sumažės. Per tyrimą nustatyta, kad per TL ne Kinijos kilmės nepanaudoti modulių gamybos pajėgumai už ES ribų sudarė 5,6 GW, o elementų ir plokštelių - po 6 GW. Todėl daroma išvada, kad visų ES ir trečiųjų gamintojų už ES ribų nepanaudotų pajėgumų pakanka, kad per trumpą laikotarpį būtų papildyta galima sumažėjusi importo iš Kinijos apimtis atsižvelgiant į fotovoltinių įrenginių paklausą ES, kurią didieji mokslinių tyrimų centrai, kaip antai EPIA, prognozuoja 2013 m. (9,8-16,5 GW) ir 2014 m. (9-17,1 GW).
(257)
Kai kurios šalys taip pat tvirtino, kad nagrinėjamajam produktui nustačius antidempingo muitus bus pakenkta fotovoltinių produktų rinkos plėtrai Europoje ir nebus pasiekti strategijos „Europa 2020“ tikslai, susiję su atsinaujinančiaisiais energijos šaltiniais ir ES išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio sumažinimu.
(258)
Pirma, 2020 m. tikslai nepriklauso vien nuo saulės energijos. Tokia pat svarbi ir kita ekologiška energija, pvz., vėjas, biomasė, vandens energija ir pan. 2020 m. tiksluose nėra nustatytas tikslus procentas, susijęs su saulės energija, todėl nemanoma, kad šiek tiek mažesnis fotovoltinių įrenginių kiekis padidintų bendras strategijos „Europa 2020“ sąnaudas. Be to, saulės baterijų plokščių kaina yra tik vienas iš daugelio veiksnių, kurie yra svarbūs fotovoltinių produktų pramonės plėtrai Europoje. Taip pat svarbu palanki teisinė ir finansinė sistema Europos ir nacionaliniu lygmeniu, didesnės galimybės gauti finansavimą atsinaujinančiųjų šaltinių energijos projektams ir investicijos į MTTP. Kalbant apie su saulės energija susijusių investicijų finansavimą, nustačius muitus pagerės Sąjungos pramonės ir viso fotovoltinių produktų sektoriaus padėtis. Dėl to veikiausiai tiek Sąjungos pramonei, tiek investuotojams į fotovoltinių produktų sektorių bus daugiau galimybių padidinti kapitalą. Pagaliau primenama, kad muito tikslas - atkurti sąžiningą konkurenciją, o ne panaikinti importą iš Kinijos. Jei nagrinėjamojo produkto kaina padidėtų, vartotojų grandies rinkoje gauto pelno įrodymai leidžia daryti prielaidą, kad veiklos vykdytojai vartotojų grandies rinkoje iš dalies amortizuotų kainos padidėjimą. Taigi, modulių kaina galutiniams naudotojams ir (arba) vartotojams neturėtų labai padidėti, be to, būtų galima užtikrinti prognozuojamą saulės energijos įrenginių paklausą.
(259)
Remiantis tuo, kas išdėstyta, daroma preliminari išvada, kad apskritai nustačius priemones kitai ES politikai neturėtų būti padarytas didelis nepageidaujamas poveikis.
8. Išvada dėl Sąjungos interesų
(260)
Bendras teigiamas poveikis Sąjungos pramonei yra didesnis už galimą neigiamą poveikį kitiems veiklos vykdytojams fotovoltinių produktų rinkoje, įskaitant vartotojus ir (arba) kitus galutinius naudotojus.
(261)
Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, daroma preliminari išvada, kad, remiantis turima informacija apie Sąjungos interesus, nėra įtikinamų priežasčių, dėl kurių importuojamam KLR kilmės nagrinėjamajam produktui nereikėtų nustatyti laikinųjų priemonių.
G. LAIKINOSIOS ANTIDEMPINGO PRIEMONĖS
(262)
Atsižvelgiant į padarytas išvadas dėl dempingo, žalos, priežastinio ryšio ir Sąjungos interesų, turėtų būti nustatytos laikinosios antidempingo priemonės, kad būtų apsisaugota nuo tolesnės importo dempingo kaina Sąjungos pramonei daromos žalos.
1. Žalos pašalinimo lygis
(263)
Nustatant šių priemonių lygį buvo atsižvelgta į nustatytus dempingo skirtumus ir muito dydį, kurio reikia Sąjungos gamintojų patiriamai žalai pašalinti, neviršijant nustatytų dempingo skirtumų.
(264)
Apskaičiuojant muito dydį, kurio reikia žalingo dempingo poveikiui pašalinti, laikyta, kad taikant bet kurias priemones Sąjungos pramonė turėtų galėti padengti gamybos sąnaudas ir gauti tokį ikimokestinį pelną, kurį tokios rūšies pramonė pagrįstai galėtų uždirbti įprastomis konkurencijos sąlygomis, t. y. kai nėra importo dempingo kaina, parduodama panašų produktą Sąjungoje. Todėl manoma, kad 10 % apyvartos pelno dydis, pagrįstas skunde pateikta informacija, galėtų būti laikomas tinkamu minimaliu pelnu, kurį Sąjungos pramonė galėtų tikėtis uždirbti, kai nėra žalingo dempingo.
(265)
Tuo remiantis buvo apskaičiuota nežalinga Sąjungos pramonės panašaus produkto kaina. Nežalinga kaina nustatyta pirmiau minėtą 10 % pelno dydį pridėjus prie atrinktų Sąjungos gamintojų gamybos sąnaudų per TL.
(266)
Tuomet remiantis atrinktų bendradarbiaujančių eksportuojančių KLR gamintojų vidutinės svertinės importo kainos, nustatytos skaičiuojant priverstinį kainų mažinimą ir tinkamai pakoreguotos atsižvelgiant į importo sąnaudas ir muitus, ir per TL Sąjungos gamintojų Sąjungos rinkoje parduoto panašaus produkto vidutinės svertinės nežalingos kainos palyginimu nustatyta, kiek reikia didinti kainą. Atlikus šį palyginimą gautas skirtumas išreikštas vidutinės svertinės CIF importo vertės procentine dalimi.
2. Laikinosios priemonės
(267)
Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, laikyta, kad, remiantis pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2 dalimi, importuojamiems KLR kilmės arba iš KLR siunčiamiems fotovoltiniams moduliams iš kristalinio silicio ir jų pagrindinėms sudėtinėms dalims (t. y. elementams ir plokštelėms) turėtų būti nustatytos laikinosios antidempingo priemonės, kurių dydis prilygtų mažesniam iš nustatytų dempingo ir žalos skirtumų, vadovaujantis mažesniojo muito taisykle.
(268)
Atsižvelgiant į aukštą eksportuojančių Kinijos gamintojų bendradarbiavimo lygį, visoms kitoms bendrovėms nustatytas didžiausio muito, nustatytino atitinkamai atrinktoms ar atliekant tyrimą bendradarbiaujančioms bendrovėms, dydžio muitas. Visoms kitoms bendrovėms nustatytas muitas bus taikomas toms bendrovėms, kurios atliekant tyrimą nebendradarbiavimo.
(269)
Priede išvardytoms neatrinktoms bendradarbiaujančioms Kinijos bendrovėms nustatoma atrinktoms bendrovėms nustatytų normų svertiniam vidurkiui lygi laikinojo muito norma.
(270)
Siūlomos šios laikinųjų antidempingo muitų normos:
Bendrovė
Dempingo skirtumas
Žalos skirtumas
Muito norma
Changzhou Trina Solar Energy Co., Ltd.
Trina Solar (Changzhou) Science and Technology Co., Ltd.
93,3 %
51,5 %
51,5 %
Delsolar (Wujiang) Co., Ltd.
112,6 %
67,9 %
67,9 %
Jiangxi LDK Solar Hi-Tech Co. Ltd.
LDK Solar Hi-Tech (Hefei) Co. Ltd.
LDK Solar Hi-Tech (Nanchang) Co., Ltd.
LDK Solar Hi-Tech (Suzhou) Co Ltd.
88,4 %
55,9 %
55,9 %
JingAo Solar Co. Ltd.
Shanghai JA Solar Technology Co. Ltd.
JA Solar Technology Yangzhou Co. Ltd.
Shanghai Jinglong Solar Energy Technology Co. Ltd.
Hefei JA Solar Technology Co. Ltd.
99,0 %
58,7 %
58,7 %
Jinzhou Yangguang Energy Co., Ltd.
Jinzhou Rixin Silicon Materials Co., Ltd.
Jinzhou Youhua Silicon Materials Co., Ltd.
Jinzhou Huachang Photovoltaic Technology Co., Ltd.
Jinzhou Jinmao Photovoltaic Technology Co., Ltd.
48,1 %
38,3 %
38,3 %
Wuxi Suntech Power Co., Ltd.
Luoyang Suntech Power Co. Ltd.
Suntech Power Co., Ltd.
Wuxi Sun-Shine Power Co., Ltd.
Zhenjiang Ren De New Energy Science Technology Co., Ltd.
Zhenjiang Rietech New Energy Science Technology Co., Ltd.
71,5 %
48,6 %
48,6 %
Yingli Energy (China) Co. Ltd.
Hainan Yingli New Energy Resources Co. Ltd.
Baoding Tianwei Yingli New Energy Resources Co. Ltd.
96,2 %
37,3 %
37,3 %
Kitos bendradarbiaujančios bendrovės (priedas)
88,5 %
47,6 %
47,6 %
Visos kitos bendrovės
112,6 %
67,9 %
67,9 %
(271)
Pirmiau nurodytos antidempingo priemonės laikinai nustatytos kaip ad valorem muitai.
(272)
Šiame reglamente nurodytos konkrečioms bendrovėms taikomos antidempingo muito normos buvo nustatytos remiantis šio tyrimo išvadomis. Todėl jos atitinka šių bendrovių padėtį, nustatytą atliekant tyrimą. Taigi šios muito normos (kitaip nei visos šalies mastu nustatytas muitas, taikomas visoms kitoms bendrovėms) taikomos tik tiems importuojamiems Kinijos Liaudies Respublikos kilmės produktams, kuriuos pagamino minėtos bendrovės, t. y. nurodyti konkretūs juridiniai asmenys. Importuojamiems produktams, pagamintiems kitų bendrovių, kurių pavadinimai nepaminėti šio reglamento rezoliucinėje dalyje, įskaitant subjektus, susijusius su konkrečiai paminėtomis bendrovėmis, šios normos negali būti taikomos, joms galioja muitų norma, taikoma visoms kitoms bendrovėms.
(273)
Bet koks prašymas taikyti šias bendrovėms individualiai nustatytas antidempingo muito normas (pvz., pasikeitus subjekto pavadinimui arba įkūrus naują gamybos arba prekybos subjektą) turi būti nedelsiant siunčiamas Komisijai (8), pateikiant jame visą susijusią informaciją, ypač apie bendrovės veiklos pasikeitimus (kaip, pvz., gamyba, prekyba vidaus rinkoje ir pardavimas eksportui), susijusius su šiuo pavadinimo arba gamybos ir prekybos subjektų pasikeitimu. Prireikus reglamentas bus atitinkamai iš dalies pakeistas, atnaujinant bendrovių, kurioms taikomos individualios muito normos, sąrašą.
(274)
Siekiant užtikrinti tinkamą antidempingo muito taikymą, visoms kitoms bendrovėms nustatytas muito dydis turėtų būti taikomas ne tik nebendradarbiaujantiems eksportuotojams, bet ir tiems gamintojams, kurie per TL neeksportavo į Sąjungą.
(275)
Kaip minėta pranešimo apie inicijavimą 5 skirsnyje, Komisija šiuo metu nustatinėja, ar galima laikyti, kad visas iš KLR importuojamas nagrinėjamasis produktas yra KLR kilmės. Tai ypač svarbu modulių, kurių sudėtyje gali būti komponentų ir dalių iš skirtingų šalių, atveju. Pagal pagrindinio antidempingo reglamento 1 straipsnio 3 dalį produktą dempingo kaina eksportuojanti šalis gali būti tarpinė šalis. Taip pat pažymėtina, kad skundas susijęs su importu iš KLR, tiksliai nenurodant importuojamų produktų kilmės. Pagaliau per JAV atliktus antidempingo ir kompensacinių priemonių tyrimus dėl to paties iš KLR importuojamo produkto pabrėžiama, kad gamybos ir surinkimo operacijos labai painios ir jomis kilmės statusas gali būti suteikiamas arba nesuteikiamas (9). Atsižvelgiant į šias aplinkybes ir nepažeidžiant išvados, kuri galutiniu etapu bus padaryta šiais klausimais, manoma, kad būtų tikslinga, kad laikinosios priemonės būtų taikomos KLR kilmės arba iš KLR siunčiamam tiriamajam produktui, nebent produktas yra tranzitu vežamas produktas, kaip apibrėžta GATT V straipsnyje.
(276)
Kaip minėta 3 konstatuojamojoje dalyje, Komisija Reglamentu (ES) Nr. 182/2013 nustatė reikalavimą registruoti importuojamą KLR kilmės ir iš KLR siunčiamą nagrinėjamąjį produktą. Taip padaryta siekiant prireikus antidempingo ir kompensacines priemones taikyti atgaline tvarka pagal pagrindinio reglamento 10 straipsnio 4 dalį ir 2009 m. birželio 11 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 597/2009 dėl apsaugos nuo subsidijuoto importo iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių (toliau - pagrindinis antisubsidijų reglamentas) (10) 16 straipsnio 4 dalį.
(277)
Kalbant apie šį antidempingo tyrimą ir atsižvelgiant į aprašytus nustatytuosius faktus, reikėtų nutraukti importuojamų produktų registraciją, kuri pagal pagrindinio reglamento 14 straipsnio 5 dalį vykdyta dėl antidempingo tyrimo.
(278)
Kalbant apie gretutinį antisubsidijų tyrimą, kurį Komisija pagal pagrindinio antisubsidijų reglamento 10 straipsnį inicijavo 2012 m. lapkričio 8 d. pranešimu Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje (11), importuojami produktai pagal pagrindinio antisubsidijų reglamento 24 straipsnio 5 dalį turėtų būti toliau registruojami.
(279)
Šiuo tyrimo etapu negalima priimti jokio sprendimo dėl galimo antidempingo priemonių taikymo atgaline data.
(280)
Atsižvelgiant į išimtines šio tyrimo aplinkybes, visų pirma į tai, kad jis susijęs su rinkos, kurioje būtinas tiekimo trumpuoju laikotarpiu stabilumas, produktu, manoma, kad laikinąsias antidempingo priemones tikslinga nustatyti palaipsniui. Sąjungos pramonė žalą dėl nesąžiningos nagrinėjamosios šalies prekybos praktikos pirmiausia patyrė per TL, todėl dėl nustatytų priemonių sumažėjus importo apimčiai Sąjungos gamintojai nebus pajėgūs iš karto patiekti reikiamo produktų kiekio. Jei antidempingo muitas bus nustatytas palaipsniui, Sąjungos pramonė galės trumpuoju laikotarpiu padidinti tiekimą. Be to, Sąjungos pramonei suteikus pakankamai laiko padidinti gamybos apimtį, išliks galimybė įsigyti tokį produktų kiekį, kurio reikia paklausai patenkinti. Todėl manoma, kad muitą tikslinga nustatyti dviem etapais.
I. BAIGIAMOJI NUOSTATA
(281)
Siekiant gero administravimo reikėtų nustatyti laikotarpį, per kurį suinteresuotosios šalys, pranešusios apie save per reglamente nustatytą laikotarpį, galėtų raštu pareikšti nuomonę ir pateikti prašymą išklausyti. Be to, pažymėtina, kad šiame reglamente padarytos išvados dėl muito nustatymo yra preliminarios ir nustatant galutinį muitą gali būti persvarstytos,
PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:
1 straipsnis
1. Importuojamiems Kinijos Liaudies Respublikos kilmės arba iš Kinijos Liaudies Respublikos siunčiamiems fotovoltiniams moduliams arba plokštėms iš kristalinio silicio ir tam tikrų rūšių elementams ir plokštelėms, naudojamiems fotovoltiniuose moduliuose arba plokštėse iš kristalinio silicio (elementų ir plokštelių storis neviršija 400 mikrometrų), kurių KN kodai šiuo metu yra ex 3818 00 10, ex 8501 31 00, ex 8501 32 00, ex 8501 33 00, ex 8501 34 00, ex 8501 61 20, ex 8501 61 80, ex 8501 62 00, ex 8501 63 00, ex 8501 64 00 ir ex 8541 40 90 (TARIC kodai 3818001011, 3818001019, 8501310081, 8501310089, 8501320041, 8501320049, 8501330061, 8501330069, 8501340041, 8501340049, 8501612041, 8501612049, 8501618041, 8501618049, 8501620061, 8501620069, 8501630041, 8501630049, 8501640041, 8501640049, 8541409021, 8541409029, 8541409031 ir 8541409039), nustatomas laikinasis antidempingo muitas, išskyrus atvejus, kai šie produktai vežami tranzitu, kaip apibrėžta GATT V straipsnyje.
Nagrinėjamojo produkto apibrėžčiai nepriskiriami šių rūšių produktai:
-
iš mažiau kaip šešių elementų sudaryti nešiojami saulės įkrovikliai, kurių paskirtis tiekti elektrą prietaisams arba įkrauti elementus,
-
fotovoltiniai produktai plona plėvele,
-
fotovoltiniai produktai iš kristalinio silicio, visam laikui įmontuoti į elektros prietaisus, kurių paskirtis nėra energijos gamyba ir kurie naudoja integruoto (-ų) fotovoltinio (-ių) elemento (-ų) iš kristalinio silicio gaminamą elektrą.
2. Laikinojo antidempingo muito norma, taikoma 1 dalyje aprašyto produkto, kurį pagamino toliau išvardytos bendrovės, neto kainai Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą, yra tokia:
i)
nuo šio reglamento įsigaliojimo iki 2013 m. rugpjūčio 5 d.:
Bendrovė
Muito norma
Visos bendrovės
11,8 %
ii)
nuo 2013 m. rugpjūčio 6 d.:
Bendrovė
Muito norma
Papildomas TARIC kodas
Changzhou Trina Solar Energy Co., Ltd.
Trina Solar (Changzhou) Science and Technology Co., Ltd.
51,5 %
B791
Delsolar (Wujiang) Co., Ltd.
67,9 %
B792
Jiangxi LDK Solar Hi-Tech Co. Ltd.
LDK Solar Hi-Tech (Hefei) Co. Ltd.
LDK Solar Hi-Tech (Nanchang) Co., Ltd.
LDK Solar Hi-Tech (Suzhou) Co Ltd.
55,9 %
B793
JingAo Solar Co. Ltd.
Shanghai JA Solar Technology Co. Ltd.
JA Solar Technology Yangzhou Co. Ltd.
Shanghai Jinglong Solar Energy Technology Co. Ltd.
Hefei JA Solar Technology Co. Ltd.
58,7 %
B794
Jinzhou Yangguang Energy Co., Ltd.
Jinzhou Rixin Silicon Materials Co., Ltd.
Jinzhou Youhua Silicon Materials Co., Ltd.
Jinzhou Huachang Photovoltaic Technology Co., Ltd.
Jinzhou Jinmao Photovoltaic Technology Co., Ltd.
38,3 %
B795
Wuxi Suntech Power Co., Ltd.
Luoyang Suntech Power Co. Ltd.
Suntech Power Co., Ltd.
Wuxi Sun-Shine Power Co., Ltd.
Zhenjiang Ren De New Energy Science Technology Co., Ltd.
Zhenjiang Rietech New Energy Science Technology Co., Ltd.
48,6 %
B796
Yingli Energy (China) Co. Ltd.
Hainan Yingli New Energy Resources Co. Ltd.
Baoding Tianwei Yingli New Energy Resources Co. Ltd.
37,3 %
B797
Priede išvardytos bendrovės
47,6 %
Visos kitos bendrovės
67,9 %
B999
3. 1 dalyje nurodytas produktas į laisvą apyvartą Sąjungoje išleidžiamas tik tuo atveju, jeigu pateikiama laikinojo muito dydžio garantija.
4. Jeigu nenurodyta kitaip, taikomos galiojančios muitus reglamentuojančios nuostatos.
2 straipsnis
Nepažeisdamos Reglamento (EB) Nr. 1225/2009 20 straipsnio, suinteresuotosios šalys per vieną mėnesį nuo šio reglamento įsigaliojimo dienos gali prašyti, kad joms būtų atskleista išsami informacija, kuria remiantis nustatyti esminiai faktai ir aplinkybės, kurių pagrindu buvo priimtas šis reglamentas, raštu pareikšti savo nuomonę ir prašyti, kad Komisija jas išklausytų.
Pagal Reglamento (EB) Nr. 1225/2009 21 straipsnio 4 dalį susijusios šalys per vieną mėnesį nuo šio reglamento įsigaliojimo dienos gali pateikti pastabų dėl jo taikymo.
3 straipsnis
Reglamentas (ES) Nr. 182/2013 iš dalies keičiamas taip:
1.
Įterpiama nauja G antraštinė dalis ir nauja 22 konstatuojamoji dalis:
„G. REGISTRACIJOS, SIEKIANT APSAUGOTI NUO IMPORTO DEMPINGO KAINA, NUTRAUKIMAS
(22)
Nuo 2013 m. birželio 6 d. laikinuoju antidempingo muitu apsaugoma nuo importo dempingo kaina. Todėl daugiau nereikia registruoti importuojamų produktų, siekiant apsaugoti nuo importo dempingo kaina.“
2.
1 straipsnio 1 dalyje žodžiai „Reglamento (EB) Nr. 1225/2009 14 straipsnio 5 dalimi ir“ išbraukiami.
4 straipsnis
Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
1 straipsnis taikomas šešis mėnesius.
Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
Priimta Briuselyje 2013 m. birželio 4 d.