РЕШЕНИЕ НА КОМИСИЯТА
от 29 април 2014 година
относно държавна помощ SA.34825 (2012/C), SA.34825 (2014/NN), SA.36006 (2013/NN), SA.34488 (2012/C) (ex 2012/NN), SA.31155 (2013/C) (2013/NN) (ex 2010/N), приведена в действие от Гърция за Eurobank Group, свързана с: рекапитализация и преструктуриране на Eurobank Ergasias S.A.; помощ за преструктуриране на Proton bank чрез създаването и капитализацията на Nea Proton и допълнителна рекапитализация на New Proton Bank от Гръцкия фонд за финансова стабилност; оздравяване на Hellenic Postbank чрез създаването на мостова банка
(нотифицирано под номер C(2014) 2933)
(само текстът на английски език е автентичен)
(2014/885/ЕС)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 108, параграф 2, първа алинея от него,
като взе предвид Споразумението за Европейското икономическо пространство, и по-специално член 62, параграф 1, буква а) от него,
като покани държавите членки и други заинтересовани страни да представят мненията си в съответствие с посочените разпоредби (1),
като има предвид, че:
1. ПРОЦЕДУРА
1.1. ПРОЦЕДУРИ, СВЪРЗАНИ С EUROBANK GROUP (2) („БАНКАТА“ (3))
(1)
С решение от 19 ноември 2008 г. Комисията одобри схема с наименование „Мерки в помощ на кредитните институции в Гърция“ („схема за подпомагане на гръцките банки“), предназначена да гарантира стабилността на гръцката финансова система. Със схемата за подпомагане на гръцките банки се предвижда предоставянето на помощ по включените в нея три мерки: мярка за рекапитализация, мярка за гаранции и мярка за държавни облигационни заеми (4). През май 2009 г. EFG Eurobank Ergasias S.A. (5) беше рекапитализирана от Гърция по мярката за рекапитализация.
(2)
В съображение 14 от решението от 19 ноември 2008 г. е отбелязано, че на Комисията следва да бъде предоставен план за преструктуриране по отношение на получателите на мярката за рекапитализация.
(3)
На 2 август 2010 г. гръцките органи представиха на Комисията план за преструктуриране на Eurobank Group. Този план и последващите му актуализации, както и допълнителната информация, представена от гръцките органи, бяха регистрирани от Комисията като дело SA.30342 (PN 26/2010) и след това дело SA.32789 (2011/PN).
(4)
Банката нееднократно е ползвала държавни гаранции по дългови инструменти и държавни облигационни заеми в рамките на схемата за помощ на гръцките банки (6). Тя се е възползвала също така от гарантирана от държавата спешна помощ за осигуряване на ликвидност („гарантирана от държавата СПОЛ“).
(5)
На 20 април 2012 г. Гръцкият фонд за финансова стабилност (HFSF) е предоставил на банката писмо за поемане на ангажимент да участва в планирано увеличение на акционерния капитал на банката. На 28 май 2012 г. HFSF е извършил междинна рекапитализация на банката в размер на 3 970 млн. евро („първа междинна рекапитализация“).
(6)
През май 2012 г. гръцките органи уведомиха Комисията за ангажимента, поет от HFSF към банката. Комисията я регистрира като помощ, за която не е постъпило уведомление (дело SA.34825 (2012/NN), тъй като мярката вече е била приведена в действие.
(7)
На 27 юли 2012 г. Комисията откри официална процедура по разследване по отношение на първата междинна рекапитализация („решението за откриване по отношение на Eurobank“) (7).
(8)
През декември 2012 г. HFSF е извършил втора междинна рекапитализация на банката в размер на 1 341 млн. евро („втора междинна рекапитализация“). На 21 декември 2012 г. HFSF е предоставил също така на банката писмо за поемане на ангажимент да участва в увеличението на акционерния капитал на банката и в конвертируеми капиталови инструменти, които е трябвало да бъдат емитирани, в общ размер на 528 млн. евро (8). Гръцките органи уведомиха Комисията за тези мерки на 27 декември 2012 г.
(9)
През май 2013 г. HFSF е участвал в увеличението на акционерния капитал на банката, одобрено през декември 2012 г. Той е преобразувал първата и втората междинни рекапитализации в собствен капитал и е направил допълнително вливане на капитал в банката в размер на 528 млн. евро („рекапитализация от пролетта на 2013 г.“).
(10)
На 19 декември 2013 г. гръцките органи представиха информация на Комисията по отношение на условията на рекапитализацията от пролетта на 2013 г.
(11)
На 31 март 2014 г. HFSF е предоставил на банката писмо за поемане на ангажимент да участва в планирано увеличение на акционерния капитал на банката.
(12)
На 16 април 2014 г. гръцките органи представиха на Комисията окончателен план за преструктуриране на банката („план за преструктуриране“). Те уведомиха Комисията също така за ангажимента на HFSF да поеме изцяло предстоящата рекапитализация на банката. На същата дата те предоставиха информация относно гарантирана от държавата СПОЛ. Те посочиха, че желаят да продължат да предоставят такава помощ за ликвидност на банката, както и държавни гаранции по дългови инструменти и държавни облигационни заеми в рамките на схемата за подпомагане на гръцките банки (9).
(13)
Комисията проведе множество срещи, телеконференции и обмен на електронна поща с представители на гръцките органи и на банката.
(14)
Гърция по изключение се съгласи настоящото решение да бъде прието само на английски език.
1.2. ПРОЦЕДУРА, СВЪРЗАНА С ПРИДОБИТИТЕ ПРЕДПРИЯТИЯ
1.2.1. Процедура, свързана с Nea Proton Bank
(15)
На 26 юли 2012 г. Комисията прие решение по отношение на държавна помощ SA.34488 (2012/C) Помощ в полза на Nea Proton Bank под формата на създаването и капитализацията на Nea Proton Bank (10) („решение за откриване по отношение на Nea Proton“). С това решение Комисията откри официална процедура по разследване по отношение на: i) финансирането от схемата за оздравяване на Hellenic Deposit and Investment Guarantee Fund (Гръцкия фонд за гарантиране на депозитите и инвестициите) (HDIGF) и HFSF за покриване на финансовия недостиг в размер на 1 121,6 млн. евро вследствие на разликата между стойността на активите и на пасивите на Proton Bank, които са били прехвърлени на Nea Proton Bank; ii) вливане на начален акционерен капитал в размер на 250 млн. евро от HFSF в Nea Proton Bank; както и iii) вливане на допълнителен акционерен капитал в размер на 300 млн. евро от HFSF в Nea Proton Bank, което е било очаквано към момента на приемане на решението за откриване по отношение на Nea Proton. Комисията покани гръцките органи да представят мненията си и да предоставят цялата информация, която би могла да ѝ е от полза при оценяването на мерките за помощ. В раздел 1 от решението за откриване по отношение на Nea Proton е описана подробно процедурата по отношение на Proton Bank, в това число оздравяването на Proton Bank, създаването на Nea Proton Bank, покриването на финансовия недостиг и вливането на начален акционерен капитал от HFSF в Nea Proton Bank.
(16)
На 1 август 2012 г. HFSF е записал допълнителен акционерен капитал в Nea Proton Bank - увеличение в размер на 230 млн. евро.
(17)
На 5 септември 2012 г. гръцките органи представиха мненията си относно решението за откриване по отношение на Nea Proton, изготвени от Банката на Гърция и HFSF.
(18)
На 31 декември 2012 г. HFSF е записал допълнителен акционерен капитал в Nea Proton Bank в размер на 35 млн. евро.
(19)
През май 2013 г. HFSF е стартирал процеса на продажба на Nea Proton Bank.
(20)
На 12 юли 2013 г. гръцките органи уведомиха Комисията за намерението на банката да придобие Nea Proton Bank. Комисията отговори на 15 юли 2013 г.
(21)
На 15 юли 2013 г. банката е подписала обвързващо споразумение с HFSF за придобиване на 100 % от акциите и правата на глас в Nea Proton Bank срещу покупна цена от 1 EUR, а HFSF е поел ангажимент да рекапитализира Nea Proton Bank преди продажбата ѝ с парични средства в размер на 395 млн. евро.
(22)
На 29 юли 2013 г. гръцките органи уведомиха Комисията за посоченото вливане на капитал в размер на 395 млн. евро в Nea Proton Bank.
1.2.2. Процедура, свързана с New TT Bank
(23)
На 6 май 2013 г. Комисията прие решение относно държавна помощ SA.31155 (2013/C) Държавна помощ за Hellenic Postbank S.A. чрез създаването и капитализацията на мостова банка New Hellenic Postbank S.A. („решение за откриване по отношение на New TT“) (11). С това решение Комисията откри официална процедура по разследване по отношение на: i) вливане на капитал в размер на 500 млн. евро от HFSF в New TT Hellenic Postbank S.A. („New TT Bank“); ii) покриване на недостиг от финансиране (12) в размер на 4,1 млрд. евро (13) в резултат на прехвърлянето на дейността на Hellenic Postbank S.A. („TT Bank“) към New TT Bank; iii) вливане на капитал в размер на 224,96 млн. евро от Гърция в TT Bank под формата на привилегировани акции по схемата за подпомагане на гръцките банки; както и iv) намеса в размер на 0,68 млрд. евро от страна на HDIGF в полза на активите на T Bank S.A. („T Bank“), които са били прехвърлени на TT Bank. Комисията покани гръцките органи да представят мненията си и да представят всякаква информация, която би могла да ѝ помогне за оценяването на помощта за преструктуриране. В раздел 1 от решението за откриване по отношение на New TT подробно са описани процедурите по отношение на оздравяването на T Bank чрез продажбата ѝ на TT Bank и оздравяването на TT Bank чрез създаването на New TT Bank.
(24)
През юни 2013 г. HFSF е стартирал процеса на продажба на New TT Bank.
(25)
На 15 юли 2013 г. гръцките органи уведомиха Комисията за решението на HFSF да продаде New TT Bank на банката и за причините за вземането на това решение.
(26)
На 15 юли 2013 г. банката е подписала обвързващо споразумение с HFSF да придобие 100 % от акциите и правата на глас в New TT Bank.
(27)
На 19 юли 2013 г. гръцките органи представиха мненията си във връзка с решението за откриване по отношение на New TT.
2. ОПИСАНИЕ
2.1. БАНКАТА И НЕЙНИТЕ ЗАТРУДНЕНИЯ
2.1.1. Общо положение на гръцкия банков сектор
(28)
Гръцкият реален темп на нарастване на брутния вътрешен продукт („БВП“) е намалял с 20 % за периода 2008-2012 г., както е показано в таблица 1. В резултат на това гръцките банки са се сблъскали с бързо повишаващ се процент на неизпълнение по кредитите на гръцките домакинства и дружества (14). Тези тенденции са оказали неблагоприятно въздействие върху изпълнението на активите на гръцките банки и са породили капиталови нужди.
Таблица 1
Реален темп на нарастване на БВП в Гърция, 2008-2013 г.
Гърция
2008 г.
2009 г.
2010 г.
2011 г.
2012 г.
2013 г.
Реален темп на нарастване на БВП (%)
-0,2
-3,1
-4,9
-7,1
-6,4
- 4 (прогнозен)
Източник:
Евростат, на разположение на: http://epp.eurostat.ec.europa.eu/tgm/table.do?tab=table&init=1&plugin=1&language=en&pcode=tec00115
(29)
Освен това през февруари 2012 г. Гърция е извършила обмяна на облигации, притежавани от частния сектор, известна като участие на частния сектор („програма за PSI“). Гръцките банки са били включени в програмата за PSI, в хода на което гръцкото правителство е предложило на съществуващите частни притежатели на облигации нови ценни книжа (включително нови гръцки държавни облигации (GGB), ценни книжа, свързани с БВП, и известия за плащане по PSI, емитирани от Европейския фонд за финансова стабилност (ЕФФС), срещу съществуващи GGB с номинална отстъпка от 53,5 % и по-късни падежи (15). На 9 март 2012 г. (16) гръцките органи обявиха резултатите от тази обмяна на облигации. Обмяната е довела до значителни загуби за притежателите на облигации (изчислени от Банката на Гърция средно на 78 % от номиналната стойност на старите GGB за гръцките банки) и капиталови нужди, които са били записани със задна дата във финансовите отчети на гръцките банки за 2011 г.
Таблица 2
Общи загуби на основните гръцки банки, свързани с програмата за PSI (млн. евро)
Банки
Номинална стойност на GGB
Номинална стойност на свързаните с държавата кредити
Обща номинална стойност
Загуба по GGB вследствие на PSI
Загуба по свързани с държавата кредити вследствие на PSI
Обща брутна загуба вследствие на PSI
Обща брутна загуба вследствие на PSI/основен капитал от първи ред (17) (%)
Обща брутна загуба вследствие на PSI/общи активи (%)
NBG
13 748
1 001
14 749
10 985
751
11 735
161,0
11,0
Eurobank
7 001
335
7 336
5 517
264
5 781
164,5
7,5
Alpha
3 898
2 145
6 043
3 087
1 699
4 786
105,7
8,1
Piraeus
7 063
280
7 343
5 686
225
5 911
226,0
12,0
Postbank (TT Bank)
4 197
175
4 372
3 306
138
3 444
618,3
24,8
Nea Proton Bank
934
0
934
216
0
216
378,8
12,6
Източник:
Банка на Гърция, Report on the Recapitalisation and the Restructuring of the Greek Banking Sector (Доклад относно рекапитализацията на гръцкия банков сектор), декември 2012 г., стр. 14.
(30)
Тъй като гръцките банки са се сблъскали със значителен недостиг на капитал в резултат на програмата за PSI и продължаващата рецесия, за рекапитализацията на тези банки са били предоставени средства по Меморандума за икономически и финансови политики (МИФП) в рамките на Втората програма за корекции за Гърция между гръцкото правителство, Европейския съюз, Международния валутен фонд (МВФ) и Европейската централна банка (ЕЦБ) от 11 март 2012 г. Гръцките органи са оценили общите нужди от рекапитализация на банките и разходите за оздравяване, които следва да бъдат финансирани по тази програма, на 50 млрд. евро (18). Тази сума е изчислена въз основа на стрес-тест, извършен от Банката на Гърция за периода декември 2011 г. - декември 2014 г. („стрес-тест от 2012 г.“), базиран на прогноза за загуби по кредити, направена от Blackrock (19). Средствата за рекапитализацията на гръцките банки са на разположение чрез HFSF. В таблица 3 е обобщено изчислението на капиталовите нужди за основните гръцки банки, направено в резултат на стрес-теста от 2012 г.
Таблица 3
Стрес-тест от 2012 г.: капиталови нужди на основните гръцки банки (млн. евро)
Банки
Референтен основен капитал от първи ред (дек. 2011 г.)
Обща брутна загуба вследствие на PSI
(дек. 2011 г.)
Провизии, свързани с PSI
юни 2011 г.)
Брутна кумулативна загуба
Прогнози за кредитен риск
Резерви за загуби от кредити
(дек. 2011 г.)
Вътрешно генериране на капитал
Целеви основен капитал от първи ред (дек. 2014 г.)
Капиталови нужди
NBG
7 287
-11 735
1 646
-8 366
5 390
4 681
8 657
9 756
Eurobank
3 515
-5 781
830
-8 226
3 514
2 904
2 595
5 839
Alpha
4 526
-4 786
673
-8 493
3 115
2 428
2 033
4 571
Piraeus
2 615
-5 911
1 005
-6 281
2 565
1 080
2 408
7 335
Postbank (TT Bank)
557
-3 444
566
-1 482
1 284
- 315
903
3 737
Nea Proton Bank
57
- 216
48
- 482
368
34
115
305
Източник:
Банка на Гърция, Report on the Recapitalisation and the Restructuring of the Greek Banking Sector (Доклад относно рекапитализацията и преструктурирането на гръцкия банков сектор), декември 2012 г., стр. 8.
(31)
Според МИФП от март 2012 г. „на банките, които представят жизнеспособни планове за набиране на капитал, ще бъде дадена възможност да кандидатстват за публично подпомагане и да получат такова по начин, по който да бъдат запазени стимулите за частния сектор да влива капитал и следователно да бъде сведена до минимум тежестта за данъкоплатците“ (20). Банката на Гърция е определила за жизнеспособни само четирите най-големи банки (Eurobank, National Bank of Greece, Piraeus Bank и Alpha Bank) (21). Те са получили от HFSF първа рекапитализация през май 2012 г.
(32)
Вътрешните депозити в банките в Гърция са намалели общо с 37 % между края на 2009 г. и юни 2012 г. вследствие на рецесията и политическата несигурност. Тези банки е трябвало да плащат по-високи лихвени проценти, за да се опитат да задържат депозитите. Разходите по депозитите са се увеличили, което е намалило нетния лихвен марж на банките. Тъй като гръцките банки не са имали достъп до пазарите за финансиране на едро, те са станали изцяло зависими от финансирането от Евросистемата (22), все по-голяма част от което е било под формата на спешна помощ за осигуряване на ликвидност (СПОЛ), предоставена от Банката на Гърция. Сумите, които тези банки са получили, са били особено големи през втората половина на 2012 г.
(33)
След провеждането на избори през юни 2012 г. депозитите отново са започнали да се увеличават. След 31 декември 2012 г. общото финансиране от Евросистемата за гръцките банки е намаляло.
(34)
На 3 декември 2012 г. Гърция е стартирала програма за обратно изкупуване на новите GGB, получени в рамките на програмата за PSI, по цени в диапазона 30,2 - 40,1 % от тяхната номинална стойност (23). Гръцките банки са участвали в тази програма за обратно изкупуване, вследствие на което са реализирани допълнителни загуби по техните счетоводни баланси, тъй като счетоводната загуба (т.е. разликата между пазарната стойност и номиналната стойност), записана по времето на програмата за PSI, е станала окончателна и необратима (24).
(35)
През декември 2012 г. четирите най-големи гръцки банки са получили втора рекапитализация от HFSF.
(36)
През есента на 2013 г. Банката на Гърция е извършила нов стрес-тест, за да прецени стабилността на капиталовата позиция на гръцките банки при базов и при неблагоприятен сценарий.
(37)
През юли 2013 г. Банката на Гърция е възложила на консултант да извърши диагностично проучване на кредитните портфейли на всички гръцки банки. Въпросният консултант е направил прогнози за загуби по кредити (ПЗК) по всички вътрешни кредитни портфейли на гръцките банки, както и по кредити, които носят гръцки риск в чуждестранни клонове и дъщерни дружества, за периода от над три и половина години и за целия срок на кредитите. След анализа са били направени ПЗК при два макроикономически сценария - базов и неблагоприятен. Банката на Гърция е направила ПЗК за чуждестранните кредитни портфейли въз основа на сведения от консултанта.
(38)
В съответствие с оценката на консултанта по ПЗК Банката на Гърция е извършила оценка на капиталовите нужди с техническата помощ на втори консултант.
(39)
Основните компоненти на оценката на капиталовите нужди по стрес-теста от 2013 г. са били: i) ПЗК (25) по кредитните портфейли на банките на консолидирана база за гръцки риск и чуждестранен риск, без съществуващи резерви за заеми; както и ii) прогнозната доходност от дейността на банките за периода от юни 2013 г. до декември 2016 г. въз основа на консервативна корекция на плановете за преструктуриране, които са били представени на Банката на Гърция през четвъртото тримесечие на 2013 г. В таблица 4 е обобщено изчислението на капиталовите нужди на основните гръцки банки на консолидирана база при базовия сценарий за въпросния стрес-тест от 2013 г.
Таблица 4
Стрес-тест от 2013 г.: капиталови нужди на гръцките банки на консолидирана база при базовия сценарий (млн. евро)
Банки
Референтен основен капитал от първи ред (юни 2013 г.) (1)
Резерви за загуби от кредити
(юни 2013 г.) (2)
ПЗК за гръцки риск (3)
ПЗК за чуждестранен риск (26) (4)
Вътрешно генериране на капитал (5)
Съотношение на основния капитал от първи ред при стрес-теста (дек. 2016 г.) (6)
Капиталови нужди
(7)=(6)-(1)-(2)-(3)-(4)-(5)
NBG (27)
4 821
8 134
-8 745
-3 100
1 451
4 743
2 183
Eurobank (28)
2 228
7 000
-9 519
-1 628
2 106
3 133
2 945
Alpha
7 380
10 416
-14 720
-2 936
4 047
4 450
262
Piraeus
8 294
12 362
-16 132
-2 342
2 658
5 265
425
Attica
225
403
- 888
0
106
243
397
Panellinia
61
66
- 237
0
-26
31
169
Източник:
Банка на Гърция, 2013 Stress Test of the Greek Banking Sector (Стрес-тест от 2013 г. на гръцкия банков сектор), март 2014 г., стр. 42.
(40)
На 6 март 2013 г. Банката на Гърция обяви резултатите от стрес-теста от 2013 г. и поиска от банките да представят своите планове за набиране на капитал до средата на април 2014 г. с оглед на покриването на капиталовите нужди при базовия сценарий.
2.1.2. Икономическа дейност на банката
(41)
Банката предоставя универсални банкови услуги главно в Гърция и Източна и Югоизточна Европа (Кипър, Румъния, България, Сърбия и Украйна). Тя предлага пълната гама от банкови и финансови продукти и услуги за домакинства и за фирми. Банката осъществява банкиране на дребно, корпоративно и частно банкиране, управление на активи, застраховане, трезор, капиталови пазари и други услуги. Банката е учредена в Гърция и акциите ѝ са допуснати до търговия на Атинската фондова борса. На 31 декември 2012 г. в банката са били наети 17 427 души, приблизително половината от които са били наети в Източна и Югоизточна Европа, а другата половина - в Гърция (29).
(42)
Банката е взела участие в програмата за PSI, като е обменила GGB и свързани с държавата кредити с номинална стойност от 7 336 млн. евро. Общата начислена сума, свързана с PSI, е била в размер на около 5 781 млн. евро преди данъчно облагане и е била изцяло записана в отчетите ѝ за 2011 г. (30) В рамките на програмата за обратно изкупуване от декември 2012 г. банката е продала новите GGB, които е получила по линия на програмата за PSI с голяма отстъпка от номиналната стойност. Вследствие на тази продажба са станали ясни загубите ѝ по новите GGB.
(43)
Основните цифри за банката към декември 2010 г., декември 2011 г., декември 2012 г. и декември 2013 г. (консолидирани данни) са представени в таблица 5.
Таблица 5
Основни цифри на Eurobank, 2010 г., 2011 г., 2012 г. и 2013 г.
Печалба и загуба
(млн. евро)
2010 г.
2011 г.
2012 г.
2013 г.
(включва New TT Bank и Nea Proton Bank от датата на тяхното придобиване)
Нетни приходи от лихви
2 103
2 965
1 461
1 294
Общо приходи от дейността
2 730
2 226
1 755
1 587
Общо разходи от дейността
-1 280
-1 123
-1 052
-1 071
Приходи преди провизии
1 450
1 103
703
516
Загуби от кредитен риск
-1 273
-1 328
-1 655
-1 920
Загуби вследствие на програмата за PSI
-6 012
- 363
Други загуби
- 737
- 373
- 522
Нетна печалба/загуба
84
-5 496
-1 440
-1 157
Селективни цифри за обемите (млн. евро)
31 декември 2010 г.
31 декември 2011 г.
31 декември 2012 г.
31 декември 2013 г. (включва New TT Bank и Nea Proton Bank)
Общо кредити и авансови плащания към клиенти
53 412
48 094
43 171
45 610
Общо депозити
41 173
32 459
30 752
41 535
Общо активи
87 188
76 822
67 653
77 586
Общ собствен капитал (31)
6 094
875
- 685
4 523
Източници:
2013 г.: Финансови резултати за 2013 г. - консолидирани финансови отчети, стр. 3 и 4, http://www.eurobank.gr/Uploads/pdf/EN%20Consol%20AR%202013.pdf; 2012 г. и 2011 г.: Финансови резултати за 2012 г. - консолидирани финансови отчети, стр. 3 и 4, http://www.eurobank.gr/Uploads/pdf/Annual%20Report%202012.pdf; 2010 г.: Съобщение до медиите на EFG Eurobank, Резултати за цялата 2011 г., стр. 5 и 6, http://www.eurobank.gr/Uploads/pdf/Annual%20Report%20AQ2011.pdf
(44)
От таблица 5 е видно, че, освен огромните загуби, които е записала през 2011 г. вследствие на програмата за PSI (5 781 млн. евро (32)), приходите на банката непрекъснато са се понижавали (наред с други причини така също вследствие на по-високите разходи по депозитите) и от високите и повишаващи се загуби от обезценка по нейните кредитни портфейли в Гърция и в чужбина. Позицията на ликвидност на банката е била сериозно засегната от отлива на депозити, като нейното съотношение на кредитите към депозитите е достигнало 148 % към 31 декември 2011 г., а 42 % от счетоводния ѝ баланс към тази дата е бил финансиран от Евросистемата.
(45)
Според стрес-теста от 2013 г., резултатите от който бяха обявени на 6 март 2014 г., Банката на Гърция е определила капиталовите нужди на банката в размер на 2 945 млн. евро при базовия сценарий. Тази сума не е включвала мерките за намаляване на въздействието, т.е. вече се е допускало, че банката ще предприеме мерки за намаляване на въздействието под формата на продажби, за които се е предполагало, че ще допринесат за намаляването на капиталовите нужди.
(46)
За покриване на установената капиталова нужда от 2 945 млн. евро банката е предложила подобрени мерки за намаляване на въздействието, вследствие на които обаче ще бъде генерирана съвсем малко по-висока сума от предвидената от Банката на Гърция при изчисляването на капиталовите нужди. Въпросните мерки за намаляване на въздействието включват продажбата на допълнителни активи (продажба на […] (33), продажба на […] % от застрахователното дъщерно предприятие и намаляване на участието в дейностите в областта на недвижимите имоти на 20 % до […]) (34).
(47)
Тъй като въпросните подобрени мерки за намаляване на въздействието са покрили само много малка част от установените капиталови нужди, на 12 април 2014 г. извънредното общо събрание на акционерните е приело решение за увеличаване на капитала с 2 864 млн. евро. Предвидено е било да се осъществи под формата на непреференциално предлагане на собствен капитал (т.е. увеличение на капитала с отменяне на правата на преференциално изкупуване) на международни инвеститори и публично предлагане в Гърция. Ако търсенето от страна на частни инвеститори не е било достатъчно за покриването на цялото увеличение на капитала, HFSF е щял да покрие разликата, като запише останалите нови акции, но преди това съществуващите подчинени капиталови инструменти на банката е трябвало да бъдат преобразувани в акции.
2.2. ПРИДОБИВАНИЯ ОТ БАНКАТА НА БАНКОВИ ДЕЙНОСТИ В ГЪРЦИЯ
(48)
На 15 юли 2013 г. банката е подписала две обвързващи споразумения с HFSF да придобие 100 % от акциите и правата на глас в Nea Proton Bank и New TT Bank.
2.2.1. Придобиване на Nea Proton Bank
Оздравяване на Proton Bank и Nea Proton Bank
(49)
На 9 октомври 2011 г. Банката на Гърция е започнала оздравяването на Proton Bank. Лицензът на Proton Bank е бил отнет от Банката на Гърция и е била открита процедура по ликвидация (35).
(50)
По предложение на Банката на Гърция и въз основа на решение на министъра на финансите (36) е била създадена Nea Proton Bank като междинна кредитна институция и всички депозити (на дребно, банкови и държавни), клоновата мрежа и избрани активи (портфейли от кредити и ценни книжа) на Proton Bank са били прехвърлени към нея. Вземанията под формата на собствен капитал, подчинен дълг и високорискови заеми са останали в Proton Bank. HFSF е влял в Nea Proton Bank начален акционерен капитал в размер на 250 млн. евро (37) и е бил единственият акционер в нея. Размерът на началния счетоводен баланс на Nea Proton Bank е бил приблизително 3 млрд. евро.
(51)
В края на 2011 г. претеглените спрямо риска активи (RWA (38)) на Nea Proton Bank са били в размер на 1,2 млрд. евро.
Придобиване на Nea Proton Bank от банката
(52)
Според Гръцкия закон за оздравяване на банките се изисква HFSF да се освободи от своите акции в междинна кредитна институция в срок до две години от датата на министерското решение за създаване на въпросната междинна кредитна институция (39). В съответствие с това задължение и според МИФП HFSF е започнал продажбата на своите акции в Nea Proton Bank. Финансовият консултант на HFSF се е свързал с широк диапазон от потенциални инвеститори (включително гръцки банки, чуждестранни банки и финансови спонсори), но само две страни - банката и един хедж фонд от САЩ - са представили окончателни оферти. Било е преценено, че единствено представената от банката оферта отговаря на писмото за участие на HFSF и следователно е валидна.
(53)
На 31 май 2013 г. RWA на Nea Proton Bank са били в размер на 811 млн. евро, а собственият ѝ капитал е бил - 203 млн. евро. Към същата дата Nea Proton Bank се е нуждаела от обща рекапитализация в размер на 276 млн. евро, за да достигне съотношение от 9 % на основния капитал от първи ред. Банката е платила парично възнаграждение от 1 EUR в замяна на 100 % от акциите и правата на глас в Nea Proton Bank. Банката е поискала от HFSF да рекапитализира Nea Proton Bank с 395 млн. евро, които, освен 276 млн. евро, които са били необходими за достигане на коефициент на капиталова адекватност на Nea Proton Bank от 9 %, биха осигурили допълнителни 119 млн. евро за провизии за покриване на допълнителните провизии за загуби по кредити и очакваните загуби преди данъчно облагане до 2016 г. Според условията на продажбата HFSF е поел задължение да покрива капиталовите нужди на Nea Proton Bank преди приключването на сделката чрез внасянето на 395 млн. евро в парични средства.
2.2.2. Придобиване на New TT Bank
Оздравяване на TT Bank и New TT Bank
(54)
На 18 януари 2013 г. гръцките органи са започнали оздравяването на TT Bank. Лицензът на TT Bank е бил отнет от Банката на Гърция и е била открита процедура по ликвидация (40).
(55)
По предложение на Банката на Гърция и въз основа на решение от министъра на финансите (41) е била създадена New TT Bank като междинна кредитна институция. На New TT Bank са били прехвърлени активи на стойност 10,8 млрд. евро (под формата на парични средства, съкровищни бонове, обслужвани кредити, депозити на дребно, централно финансиране и GGB (42)). Нетни активи в общ размер на 1,2 млрд. евро са останали в TT Bank „под формата на“ вземания под формата на собствен капитал, необслужвани кредити, данъчни активи и пасиви на TT, както и всякакви видове налози и мита. HFSF е влял в New TT Bank начален акционерен капитал в размер на 500 млн. евро и е бил единственият акционер в нея. Размерът на началния счетоводен баланс на New TT Bank след вливането на капитал е бил приблизително 15,1 млрд. евро.
Придобиване на New TT Bank от банката
(56)
В рамките на поетите задължения в съответствие с МИФП HFSF е започнал продажбата на своите акции в New TT Bank. По този начин той е изпълнил също така своето задължение да се освободи от акциите си във въпросната междинна кредитна институция в рамките на две години от създаването на последната. Неговият финансов консултант се е свързал с широк диапазон от потенциални инвеститори, в това число гръцки банки, чуждестранни банки и финансови спонсори. Окончателни оферти са представили само четирите най-големи гръцки банки, като от тях е била предпочетена офертата на банката.
(57)
За закупуването на New TT Bank банката се е съгласила да плати общо 681 млн. евро под формата на новоемитирани обикновени акции. Според споразумението за записване на акции първоначалното плащане, което банката е направила, е било обект на допълнителни корекции въз основа на оценка на нетната стойност на активите (43).
(58)
По тази причина на проведеното на 26 август 2013 г. извънредно общо събрание на акционерите на банката е било одобрено увеличението на акционерния капитал на банката с 425 625 000 EUR чрез емитиране на 1 418 750 000 нови обикновени акции (44) с номинална стойност от 0,3 EUR всяка и цена на предлагане от 0,48 EUR всяка. Цялото увеличение на капитала е било записано от HFSF чрез непарична вноска. Въпросната непарична вноска е била под формата на всички акции в New TT Bank, които HFSF е притежавал, на обща стойност 681 млн. евро. В резултат на тази сделка дяловото участие на HFSF в банката се е увеличило от 93,5 на 95,2 %.
2.3. МЕРКИ ЗА ПОМОЩ
(59)
Банката се е възползвала от мерки за капиталова подкрепа A, B1, B2, B3, B4 и C и мерки за помощ за ликвидност L1 и L2. Proton Bank и Nea Proton bank са се възползвали от следните мерки: Pr1, Pr2 Pr3, NP1, NP2 и NP3. T Bank, TT bank и New TT bank са се възползвали от мерки T, TT, NTT1 и NTT2.
2.3.1. Мерки за помощ, предоставени на банката по схемата за подпомагане на гръцките банки
(60)
Банката е получила помощ под няколко форми по схемата за подпомагане на гръцките банки, по мярката за рекапитализация, по мярката за гаранции и по мярката за държавни облигационни заеми.
2.3.1.1. Държавната помощ за ликвидност, предоставена по мярката за гаранции и по мярката за държавни облигационни заеми (мярка L1)
(61)
Банката е ползвала и продължава да ползва помощ по мярката за гаранции и по мярката за държавни облигационни заеми. Въпросната помощ ще бъде наричана в настоящото решение „мярка L1“. Към 30 ноември 2013 г. (45) предоставените на банката гаранции са били в размер на 13,9 млрд. евро. Към същата дата банката не е имала неизплатени заеми от държавни облигации. Към 15 април 2011 г. банката е била получила заеми от държавни облигации в размер на 1 737 млн. евро и се е възползвала от държавни гаранции на стойност 13,6 млрд. евро, предоставени по схемата за подпомагане на гръцките банки.
(62)
В плана за преструктуриране на банката, представен от гръцките органи на Комисията на 16 март 2014 г., гръцките органи съобщиха за намерението си през периода на преструктуриране да продължат да предоставят гаранции и заеми от държавни облигации по схемата.
2.3.1.2. Държавна рекапитализация, предоставена по мярката за рекапитализация по линия на схемата за подпомагане на гръцките банки (мярка A)
(63)
През май 2009 г. в банката е бил влят капитал в размер на 950 млн. евро (46) (мярка A) по мярката за рекапитализация по линия на схемата за подпомагане на гръцките банки. Това вливане на капитал е било равно приблизително на 2 % от RWA, които банката е притежавала към този момент.
(64)
Рекапитализацията е била извършена под формата на привилегировани акции, записани от Гърция, като купонът е бил 10 %, а падежът - пет години. През 2010 г. срокът на привилегированите акции е бил удължен, а възнаграждението по тях е било увеличено. От този момент нататък, ако привилегированите акции не бъдат изкупени в рамките на пет години, считано от емитирането им, и не бъде взето решение от общото събрание на акционерите относно съответното изкупуване на въпросните акции, гръцкият министър на финансите ще увеличава купона с 2 % годишно на кумулативна база (т.е. купон в размер на 12 % за шестата година, 14 % за седмата година и т.н.).
2.3.2. Гарантирана от държавата СПОЛ (мярка L2)
(65)
СПОЛ представлява извънредна мярка, която дава възможност на платежоспособна финансова институция, изправена пред временни проблеми с ликвидността, да получи финансиране от Евросистемата без въпросната операция да е включена в единната парична политика. Лихвеният процент, който въпросната финансова институция заплаща за СПОЛ, е […] базисни пункта по-висок, отколкото лихвата, която тя плаща за обичайното рефинансиране от Централната банка.
(66)
Банката на Гърция отговаря за програмата за СПОЛ, което означава, че всички разходи за предоставянето на СПОЛ и рисковете, които произтичат от това, са за сметка на Банката на Гърция (47). Гърция е предоставила на Банката на Гърция държавна гаранция, която важи за целия размер на СПОЛ, предоставена от Банката на Гърция. Приемането на член 50, параграф 7 от Закон 3943/2011, с който се изменя член 65, параграф 1 от Закон 2362/1995, е дало възможност на министъра на финансите да предоставя на Банката на Гърция гаранции от името на държавата, за да бъдат обезпечени вземанията на Банката на Гърция от кредитни институции. Банките, които се ползват от СПОЛ, трябва да заплащат на държавата такса за гаранцията в размер на […] базисни пункта.
(67)
Към 31 декември 2011 г. банката е ползвала гарантирана от държавата СПОЛ (48) в размер на 14,95 млрд. евро, докато към 31 декември 2012 г. банката е ползвала гарантирана от държавата СПОЛ в размер на 12 млрд. евро.
2.3.3. Мерки за помощ, предоставени на банката чрез HFSF
(68)
От 2012 г. насам банката се е възползвала от няколко мерки за капиталова подкрепа, предоставени от HFSF. В таблица 6 е представен преглед на споменатите мерки за помощ.
Таблица 6
Мерки за капиталова подкрепа, предоставени на банката чрез HFSF
1-ва междинна рекапитализация - май 2012 г. (млн. евро)
2-ра междинна рекапитализация - декември 2012 г. (млн. евро)
Писмо за поемане на ангажимент - декември 2012 г.
(млн. евро)
Рекапитализация от пролетта на 2013 г. до май 2013 г. (млн. евро)
Поемане на ангажимент за рекапитализация - април 2014 г. (млн. евро)
Мярка
B1
B2
B3
B4
C
Размер
(млн. евро)
3 970
1 341
528
5 839
2 864
2.3.3.1. Първата междинна рекапитализация (мярка B1)
(69)
В съображения 15-32 от решението за откриване по отношение на Eurobank е дадено подробно описание на първата междинна рекапитализация от май 2012 г. (мярка B1). В настоящия раздел са представени контекстът и основните характеристики на тази мярка.
(70)
На 20 април 2012 г. HFSF е изпратил писмо до банката, с което се е задължил да участва в планираното увеличение на капитала на банката в размер на до 4,2 млрд. евро.
(71)
По мярка B1 на 28 май 2012 г. HFSF е прехвърлил на банката 3,97 млрд. евро под формата на облигации на Европейския инструмент за финансова стабилност (EFSF) в съответствие с разпоредбите за междинни рекапитализации, определени в Закон 3864/2010 за създаването на HFSF (Закона за HFSF). Прехвърлените на банката облигации на EFSF са били известия с плаваща лихва на EFSF с падежи от шест и десет години и с дата на емисията 19 април 2012 г. В съображение 48 от решението за откриване по отношение на Eurobank Комисията вече е определила, че „Междинната рекапитализация, която е била финализирана на 28 май 2012 г., е извършена в изпълнение на поетото задължение в писмото за поемане на ангажимент и следователно представлява продължение на същата помощ“. Както предвидените в писмото за поемане на ангажимент суми, така и тези в първата междинна рекапитализация са били изчислени от Банката на Гърция по такъв начин, че да се гарантира, че банката ще достигне капиталово съотношение от 8 % към 31 декември 2011 г. - датата на която междинната рекапитализация е записана със задна дата в отчетите на банката. Както е видно от таблица 3, мярка B1 е покрила само ограничена част от общите капиталови нужди, които са били установени от стрес-теста от 2012 г. Предвидено е било, че банката ще набере капитала чрез бъдещо увеличение на капитала и междинната рекапитализация е трябвало единствено да осигури допустимостта на банката за финансиране от ЕЦБ до извършването на въпросното увеличение на капитала.
(72)
За периода между датата на първата междинна рекапитализация и датата на превръщането на първата междинна рекапитализация в обикновени акции и други конвертируеми финансови инструменти, в сключеното между банката и HFSF споразумение преди записването е било предвидено, че банката е трябвало да плаща на HFSH годишна такса в размер на 1 % от номиналната стойност на известията на EFSF и че всички плащания на купони и начислени лихви по известията на EFSF за този период ще се считат за допълнителна вноска в капитала, направена от HFSF (49).
2.3.3.2. Втората междинна рекапитализация (мярка B2)
(73)
През есента на 2012 г. банката е записала допълнителни загуби. По тази причина капиталът ѝ отново е спаднал под минималните капиталови изисквания, за да продължи да е допустима за рефинансиране от ЕЦБ.
(74)
В резултат на това се е наложило да бъде извършена втората междинна рекапитализация. На 21 декември 2012 г. HFSF е извършил втората междинна рекапитализация в размер на 1 341 млн. евро (мярка B2), която отново е била платена посредством прехвърлянето на облигации на EFSF към банката.
2.3.3.3. Писмото за поемане на ангажимент от 21 декември 2012 г. (мярка B3)
(75)
В допълнение към втората междинна рекапитализация, на 21 декември 2012 г. HFSF е предоставил на банката писмо за поемане на ангажимент, че ще участва в увеличението на акционерния капитал на банката и в конвертируемите инструменти, които е трябвало да бъдат емитирани, в общ размер 528 млн. евро (мярка B3).
(76)
Общият размер на двете рекапитализации (мерки B1 и B2) и на допълнителната сума, за която е бил поет ангажимент през декември 2012 г. (мярка B3), е означавал, че HFSF е поел ангажимент за покриване на всички капиталови нужди, които са били установени от стрес-теста от 2012 г. (5 839 млн. евро (50)).
2.3.3.4. Рекапитализацията от пролетта на 2013 г. (мярка B4)
(77)
На 30 април 2013 г. общото събрание на акционерите е одобрило увеличение на акционерния капитал на банката в размер на 5 839 млн. евро („рекапитализацията от пролетта на 2013 г.“). Банката съответно е емитирала 3 789 317 357 нови акции с номинална стойност 0,30 EUR при цена 1,54 EUR на акция.
(78)
На същата дата общото събрание на акционерите е взело решение също така целият размер на капитала да бъде предоставен от HFSF и платен чрез непарична вноска - под формата на облигации на EFSF.
(79)
В резултат на това през май 2013 г. HFSF е влял в банката общо 5 839 млн. евро под формата на обикновени акции (мярка B4). Тази сума е равна на стойността на мерки B1, B2 и B3.
(80)
Посредством рекапитализацията от пролетта на 2013 г. първата и втората междинни рекапитализации (мерки B1 и B2) са били преобразувани в постоянна рекапитализация и е бил изпълнен поетият ангажимент за предоставяне на допълнителна капиталова помощ (мярка B3).
(81)
Цената на новите акции е била определена на 50 % от средната цена, претеглена спрямо обема на акциите, през 50-те дни на търгуване преди определянето на цената на предлагане. В резултат на обратния сплит на акции, за който общото събрание на акционерите е взело решение на 30 април 2012 г. (51), цената на новите акции е била определена на 1,54 EUR на акция.
(82)
Непосредствено след рекапитализацията от пролетта на 2013 г. HFSF е станал основният акционер в банката с дял от 98,56 %. След като обаче банката е завършила друга операция за управление на пасивите, през юни 2013 г. този дял е намалял до 93,55 % (вж. раздел 2.4.5). През август 2013 г. банката е емитирала нови акции за HFSF, за да закупи New TT Bank, в резултат на което делът на HFSF се е увеличил до 95,23 % (52).
2.3.3.5. Ангажиментът за рекапитализация от 2014 г. (мярка C)
(83)
На 6 март 2014 г. Банката на Гърция отчете резултатите от извършения през втората половина на 2013 г. стрес-тест. Банката на Гърция отбеляза, че при базовия сценарий капиталовите нужди на банката за периода 2014-2016 г. ще достигнат 2 945 млн. евро.
(84)
На 31 март 2014 г. HFSF е изпратил писмо до банката, в което е посочил, че има намерение и възможност да подкрепи всяко евентуално увеличение на акционерния капитал, което бъде осъществено в съответствие със Закон 3864/2010 за HFSF с неговите изменения от 30 март 2014 г., ако въпросното увеличение е необходимо за покриване на установените от стрес-теста капиталови нужди. В Закона за HFSF е предвидено, че, ако в края на периода за записване не е достатъчно търсенето от частни инвеститори по цената, определена от Общия съвет на HFSF на база на две независими оценки, HFSF ще запише всички останали акции, като преди това съществуващият подчинен капиталов инструмент на банката бъде преобразуван в акции, както е посочено в член 6а.
(85)
На 12 април 2014 г. извънредното събрание на акционерите е одобрило увеличение на акционерния капитал в размер на 2 864 млн. евро по Закона за HFSF и е посочило, че цената на предлагане не може да бъде по-ниска от номиналната цена от 0,30 EUR на акция и минималната цена, която следва да бъде определена от HFSF (53).
(86)
HFSF, в съответствие със Закона за HFSF, е назначил двама независими консултанти, които да определят стойността на банката. На 10 април 2014 г. двамата консултанти са приключили своята работа, като всеки от тях е представил диапазон на стойността на банката. Двата диапазона се припокриват в значителна степен. Въз основа на тези оценки Общият съвет на HFSF на 14 април 2014 г. е определил цената, която съответства на минималната цена, на която могат да бъдат предлагани новите акции на банката на инвеститори, и цената, на която той ще подкрепи предлагането на собствения капитал, ако е необходимо (54). На 15 април 2014 г. фондът е одобрил офертата, направена от един консорциум от инвеститори, за записване на 1,3 млрд. евро нови акции при цена от 0,30 EUR на акция („ключов инвеститор“ (55) (56)).
(87)
На 24 април 2014 г. Eurobank е обявила началото на набирането на инвеститори при цена в диапазона 0,30 - 0,33 EUR (57). Ако търсенето е достатъчно, за да се покрие цялата сума от 2 864 млн. евро при цена над 0,30 EUR, ключовият инвеститор ще трябва да коригира своята цена спрямо по-високата цена или да отмени своите поръчки, като във втория случай ще получи компенсаторна такса. В случай на достатъчно търсене от частни инвеститори (включително търсенето от ключовия инвеститор), за да се покрие цялата сума от 2 864 млн. евро при цена от 0,30 EUR, ключовият инвеститор ще има предимство при разпределението на акциите. Ако търсенето не е достатъчно (включително търсенето от страна на ключовия инвеститор) при цена от 0,30 EUR, подчиненият дълг ще бъде преобразуван в нови акции. Както е предвидено от Закона за HFSF, всички незаписани акции след преобразуването на подчинения дълг ще бъдат записани от HFSF при същата цена, а именно 0,30 EUR на акция.
2.3.4. Мерки за помощ за придобитите предприятия
2.3.4.1. Мерки за помощ за Proton Bank и Nea Proton Bank
(88)
От 2008 г. насам Proton Bank и Nea Proton Bank са се възползвали от няколко мерки за помощ. В таблица 7 е представен преглед на тези мерки за помощ.
Таблица 7
Преглед на мерките за капиталова подкрепа за Proton и Nea Proton Bank
Получател на помощта
Мярка
Естество на помощта
Субект, предоставил помощта
Дата на предоставяне
Размер (в млн. евро)
Дейностите на Proton Bank
Pr1
Капитал по мярка за рекапитализация: привилегировани акции на Гръцката държава
Държавата
Май 2009 г.
80
Pr2
Отпускане на заем от гръцки държавни ценни книжа по гръцката мярка за облигационни заеми
Държавата
Април 2009 г.
78
Pr3
Държавна гаранция за емитирани облигации по гръцката мярка за гаранции
Държавата
Юли 2010 г.
149,4
Дейностите на Nea Proton Bank
NP1
Недостиг от финансиране от PB за NPB
Покриване на недостига от финансиране от PB за NPB (част 1)
HDIGF
9.10.2011 г.
862
След окончателното изчисляване на недостига от финансиране, покриване на разликата в недостига от финансиране от PB за NPB (част 2)
HFSF
14.5.2012 г.
259,6
Общ размер на NP1
1 121,6
NP2
Вливане на акционерен капитал в NPB през 2011 г. и 2012 г.
Начален акционерен капитал
HFSF
9.10.2011 г.
220
Начален акционерен капитал
HFSF
3.2.2012 г.
30
Общо начален акционерен капитал
250
Допълнителен акционерен капитал
HFSF
1.8.2012 г.
230
Допълнителен акционерен капитал
HFSF
31.12.2012 г.
35
Общо допълнителен акционерен капитал
265
Общ размер на NP2
515
NP3
Рекапитализация преди продажбата ѝ на Eurobank
Акционерен капитал
HFSF
28.8.2013 г.
395
2.3.4.1.1 Мерки за помощ за Proton Bank
i) Рекапитализация от държавата, получена от Proton Bank (мярка Pr1)
(89)
През май 2009 г. Гърция е вляла 80 млн. евро в Proton Bank, което е било равно на приблизително 4,6 % от нейните RWA по това време. Това вливане на капитал е било извършено в рамките на мярката за рекапитализация, която е била част от схемата за подпомагане на гръцките банки. Мярката за рекапитализация е била под формата на привилегировани акции.
ii) Държавна подкрепа за осигуряване на ликвидност, получена от Proton Bank (мерки Pr2 и Pr3)
(90)
Proton Bank също се е възползвала от мерки за помощ по мерките за гаранции и за държавни облигационни заеми, които са част от схемата за подпомагане на гръцките банки. През април 2009 г. Proton Bank е получила гръцки държавни ценни книжа в размер на 78 млн. евро (мярка Pr2), а през юли 2010 г. е получила държавна гаранция за емитирани облигации с номинална стойност 149,4 млн. евро (мярка Pr3). Гарантираните от държавата облигации са били прехвърлени на Nea Proton Bank в деня на оздравяването и са били анулирани на 5 януари 2012 г. Падежът на гръцките държавни ценни книжа е бил през декември 2011 г. и те не са били подновени.
2.3.4.1.2 Мерки за помощ за Nea Proton Bank
i) Покриване на недостига от финансиране на Nea Proton Bank в размер на 1 121,6 млн. евро (мярка NP1)
(91)
В контекста на оздравяването на Proton Bank гръцките органи установяват недостиг от финансиране на Nea Proton Bank. В съответствие с решение на Банката на Гърция от 9 октомври 2011 г. по схемата за оздравяване на HDIGF през декември 2011 г. на Nea Proton Bank са били платени 862 млн. евро. След окончателното изчисляване на недостига от финансиране от страна на Банката на Гърция на 19 януари 2012 г. в размер на 1 121,6 млн. евро в съответствие с решение на Банката на Гърция от 9 април 2012 г. (58), HFSF (59) е изплатил останалата сума в размер на 259,6 млн. евро на 14 май 2012 г. По този начин въпросният недостиг от финансиране е бил покрит от схемата за оздравяване на HDIGF и от HFSF.
ii) Вливания на капитал от HFSF в Nea Proton Bank през 2011 г. и 2012 г. (мярка NP2)
(92)
HFSF е предоставил на Nea Proton Bank държавна помощ под формата на начален акционерен капитал (обикновени акции) в размер на 250 млн. евро, платени на две вноски на 9 октомври 2011 г. и 3 февруари 2012 г.
(93)
Според актуализирания план за преструктуриране на Nea Proton Bank, представен на 16 юли 2012 г. и представляващ последният вариант на плана, за който Комисията е била уведомена към момента на приемане на решението за откриване по отношение на Nea Proton, Nea Proton Bank е имала нужда от допълнителен капитал в размер на 300 млн. евро. Отчасти този допълнителен капитал е бил необходим, защото Nea Proton Bank е претърпяла загуби в резултат на програмата за PSI (загубите от обезценка за 2011 г. са били в размер на 146,5 млн. евро във връзка с GGB, а в резултата от първото тримесечие на 2012 г. са били включени допълнителни обезценки в размер на 22 млн. евро). Nea Proton Bank е имала нужда също така от допълнителен капитал, защото тежестта на провизиите за 2011-2016 г. се е повишила спрямо предвидените равнища при създаването на Nea Proton Bank.
(94)
Според актуализирания план за преструктуриране на Nea Proton Bank, представен на 16 юли 2012 г., въпросните очаквани капиталови нужди са щели да бъдат под формата на очаквано вливане на капитал в размер на 285 млн. евро през 2012 г. и очаквано вливане на капитал в размер на 15 млн. евро през 2014 г. Всъщност в крайна сметка HFSF е вляло в Nea Proton Bank 230 млн. евро на 1 август 2012 г. и 35 млн. евро на 31 декември 2012 г.
iii) Вливане на капитал от HFSF в Nea Proton Bank преди продажбата ѝ на Eurobank (мярка NP3)
(95)
В съответствие с договора за продажба от 15 юли 2013 г. HFSF вече е бил поел ангажимент да влее в Nea Proton Bank сума в размер на 395 млн. евро (60). HFSF е изплатил сумата от 395 млн. евро на 28 август 2013 г.
2.3.4.2. Мерки за помощ за New TT Bank
(96)
T Bank, TT Bank и New TT Bank са се възползвали от няколко мерки за помощ след 2008 г. В таблица 8 е представен преглед на тези мерки за помощ.
Таблица 8
Преглед на мерките за помощ за T Bank и TT bank
Получател на помощта
Мярка
Описание
Субект, предоставил помощта
Дата
Размер на държавната помощ (в млн. евро)
Дейностите на T Bank, прехвърлени към TT Bank (61)
T
Покриване на недостиг от финансиране от T Bank за TT Bank (част 1)
HDIGF
Декември 2011 г.
450
След окончателно изчисляване на недостига от финансиране, покриване на разликата в недостига от финансиране от T Bank за TT Bank (част 2)
HFSF
14.2.2013 г.
227
Общ размер на T
677
TT Bank
TT
Вливане на капитал
Капитал по мярка за рекапитализация: привилегировани акции на Гръцката държава
Държавата
Май 2009 г.
224,96
New TT Bank (мостова банка)
NTT1
Недостиг от финансиране от TT за NTT
Покриване на недостига от финансиране от TT Bank за New TT Bank (част 1)
HFSF
29.1.2013 г.
2 730,8
След окончателно изчисляване на недостига от финансиране, покриване на разликата в недостига от финансиране от TT Bank за New TT Bank (част 2)
HFSF
14.6.2013 г.
1 001,7
Общ размер на NTT1
3 732,6
NTT2
Вливане на начален акционерен капитал
Начален акционерен капитал в New TT Bank
HFSF
29.1.2013 г.
500
2.3.4.2.1 Мярка за помощ за T Bank
Интервенция по линия на схемата за оздравяване на HDIGF в полза на T Bank в размер на 677 млн. евро (мярка T)
(97)
Схемата за оздравяване на HDIGF и HFSF са покрили недостига от финансиране в резултат на прехвърлянето на дейности от T Bank към TT Bank, което представлява разликата между справедливата стойност на прехвърлените от T Bank на TT Bank активи и справедливата стойност на прехвърлените пасиви. В съответствие с решението на Банката на Гърция от 17 декември 2011 г. по схемата за оздравяване на HDIGF е платена сума в размер на 450 млн. евро (62), съответстваща на около две трети от оценения недостиг от финансиране. След окончателното изчисляване на недостига от финансиране на около 677 млн. евро в съответствие с решение на Банката на Гърция от 9 април 2012 г. (63), на 14 февруари 2013 г. HFSF (64) е изплатил разликата в размер на 227 млн. евро (65) на New TT Bank.
2.3.4.2.2 Мярка за помощ за TT Bank
Рекапитализация от държавата, получена от TT Bank (мярка TT)
(98)
През май 2009 г. TT Bank е получила от Гърция вливане на капитал в размер на 224,96 млн. евро, равно на около 2,9 % от нейните RWA по това време. TT Bank е получила вливане на капитал по мярката за рекапитализация, която е част от схемата за подпомагане на гръцките банки. Вливането на капитал е било под формата на привилегирования акции.
2.3.4.2.3 Мерки за помощ за New TT Bank
i) Покриване на недостига от финансиране на New TT Bank в размер на 3 732,6 млн. евро (мярка NTT1)
(99)
HFSF е покрил недостига от финансиране в New TT Bank, който представлява разликата между стойността на прехвърлените от TT Bank на New TT Bank активи и номиналната стойност на прехвърлените пасиви. В съответствие с решението на Банката на Гърция от 18 януари 2013 г. HFSF е изплатил на 29 януари 2013 г. сума в размер на 2 730,8 млн. евро (66), която съответства на около две трети от оценения недостиг от финансиране. След окончателното изчисляване от Банката на Гърция на недостига от финансиране в размер на 3 732,6 млн. евро (67) в съответствие с решението на Банката на Гърция от 21 май 2013 г. HFSF е изплатил на 14 юни 2013 г. останалата сума от 1 001,7 млн. евро на New TT Bank.
ii) Вливания на капитал от HFSF в New TT Bank (мярка NTT2)
(100)
HFSF е бил единственият акционер в New TT Bank и ѝ е предоставил държавна помощ под формата на начален акционерен капитал (обикновени акции) в размер на 500 млн. евро.
2.4. ПЛАНЪТ ЗА ПРЕСТРУКТУРИРАНЕ И НОВИЯТ БИЗНЕС МОДЕЛ
(101)
На 16 април 2014 г. Гърция представи план за преструктуриране на банката, в който е обяснено как банката - като комбиниран субект в резултат от придобиването на Nea Proton Bank и New TT Bank - възнамерява да възстанови своята жизнеспособност в дългосрочен план.
2.4.1. Национални операции
(102)
Според плана за преструктуриране банката ще се съсредоточи върху своите основни банкови дейности в Гърция. Въпреки че около 26 % от заемите през 2010 г. (68) са били за международните ѝ дейности, към края на 2012 г. този дял вече е бил спаднал до 20 % и допълнително ще бъде намален до […] % към края на 2018 г. (69)
(103)
Основният приоритет на банката е да възстанови доходността и жизнеспособността на своите банкови дейности в Гърция до края на периода на преструктуриране (31 декември 2018 г.). За тази цел в плана за преструктуриране са включени редица мерки, целящи подобряването на оперативната ефективност и нетния лихвен марж на банката, както и мерки за подобряване на нейната капиталова позиция и структурата на счетоводния ѝ баланс.
(104)
Що се отнася до оперативната ефективност, доста преди придобиванията на New TT Bank и Nea Proton Bank банката вече е била започнала мащабна програма за рационализиране. От 2010 г. насам банката е намалила своето физическо присъствие в Гърция. Погледнато самостоятелно (без придобиванията на New TT Bank и Nea Proton Bank), тя е намалила своите клонове от 564 през юни 2008 г. на […] през 2014 г. и е съкратила също така своя персонал в Гърция (от 10 142 през 2008 г. на 9 037 през 2012 г.) (70).
(105)
До края на плана за преструктуриране банката планира допълнително да намали както броя на клоновете примерно от 645 към 31 декември 2012 г. на […] към 31 декември 2018 г., така и броя на служителите от 12 430 на […] на прогнозна база, т.е. като се вземат предвид Nea Proton Bank и New TT Bank (71).
(106)
Повишената ефективност от гледна точка на клонове и персонал ще допринесе за намаляването на общите разходи на комбинираните банкови дейности в Гърция с […] % от 913 млн. евро на годишна база през 2013 г. (72) на […] млн. евро през 2018 г. (73) В резултат на това очакваното съотношение на разходите към приходите на банковите дейности на банката в Гърция ще намалее до под […] % в края на периода на преструктуриране, започвайки от 60 % през 2012 г.
(107)
В плана за преструктуриране е описано също така как банката ще подобри своите разходи за финансиране, което е от съществено значение за възстановяването на жизнеспособността. Банката очаква да може да плаща по-ниски лихвени проценти по депозитите в нея благодарение на по-стабилната среда и по-специално предвиденото стабилизиране и възстановяване на гръцката икономика, която се очаква от 2014 г. нататък отново да бележи растеж. Спредовете по депозитите (средна стойност на процентите по срочните депозити, безсрочните депозити и спестовните влогове) се очаква да се понижат в Гърция от 223 базисни пункта през 2012 г. на […] базисни пункта през 2018 г. (74) Това намаление на спредовете ще бъде постигнато главно посредством плащането на много по-ниски проценти по срочните депозити. Аналогично също зависимостта на банката от спешна помощ за осигуряване на ликвидност и по-голямото финансиране от Евросистемата ще намалее от 42,9 % от общите ѝ активи на групово равнище през 2012 г. на […] % през 2018 г. (75).
(108)
Според плана за преструктуриране се очаква банката да укрепи също така своя счетоводен баланс. Нетното ѝ съотношение на заемите към депозитите в Гърция ще намалее до […] % през 2018 г. (започвайки от 160 % през 2012 г. и 115 % през 2013 г.) (76), а капиталовата ѝ адекватност ще се подобри със съотношение на основния капитал от първи ред от […] % на групово равнище през 2018 г. (77) (вместо отрицателния собствен капитал преди първата междинна рекапитализация).
(109)
Друг стратегически приоритет на банката е управлението на необслужваните кредити. Освен подобрените кредитни процеси от гледна точка както на предоставянето на заеми, така и на преструктурирането на необслужваните заеми, планът за преструктуриране е съсредоточен върху третирането на обезценените експозиции посредством създаването на ново звено за корективни действия. Това звено ще се занимава с преструктурирането на обезценените експозиции. То ще използва експертните познания и опит на 30-50 управителя по корективните отношения (78). През 2015 г. процентът на необслужваните кредити ще достигне […] % на групово равнище ([…] % през 2015 г. за националния гръцки пазар (79)) и след това ще започне да се понижава, като се очаква да достигне […] % в края на периода на преструктуриране (80) (30 % в Гърция преди опрощаването на дълговете). Обезценките на кредити на Банката на Гърция ще намалеят от 1 652 млн. евро през 2013 г. на […] млн. евро през 2018 г. (81) благодарение на възстановяването на гръцката икономика.
(110)
Повишаването на оперативната ефективност, понижаването на нетния лихвен марж и намаляващите разходи за риска ще дадат възможност на банката да възстанови своята доходност в Гърция от 2015 г. нататък. На консолидирано равнище банката очаква загубите ѝ да възлязат на […] млн. евро през 2014 г. и на […] млн. евро през 2015 г., а печалбите ѝ да бъдат […] млн. евро, […] млн. евро и […] млн. евро съответно през 2016 г., 2017 г. и 2018 г. (82) Консолидираната възвръщаемост на собствения ѝ капитал ще достигне […] % през 2018 г. (83) Основен фактор за това равнище на доходност ще бъде гръцкия пазар (с възвръщаемост на собствения капитал от […] % в края на периода на преструктуриране), докато […] и […] ще отчетат по-ниски равнища на доходност (съответно […] % и […] %).
2.4.2. Международни банкови дейности
(111)
Банката вече е започнала да намалява задлъжнялостта и да преструктурира своята международна мрежа. Тя вече е продала дъщерните предприятия в Турция (Eurobank Tefken) и Полша (EFG Poland). Търговският недостиг, т.е. разликата между неизплатения размер на депозитите и неизплатения размер на кредитите за дадено дъщерно предприятие от останалата международна мрежа, е намалял от 1,7 млрд. евро през 2010 г. на 0,8 млрд. евро, а разходите за дейността са били съкратени с 9 % за периода 2010-2012 г. (84)
(112)
Банката ще продължи да преструктурира и да намалява задлъжнялостта на своята международна мрежа. По-специално банката е поела задължение да намали размера на своя портфейл от международни активи до 8,77 млрд. евро към 30 юни 2017 г. Банката е поела задължение също така допълнително да намали размера на този портфейл на 3,5 млрд. евро, ако HFSF трябва да влее повече от 1 милиард евро при предстоящото увеличение на акционерния капитал.
(113)
Един от разгледаните от банката в плана за преструктуриране варианти за постигането на тази цел е да продаде своите активи в […] (85).
(114)
Тези продажби представляват […] % от чуждестранните активи на банката към 31 декември 2012 г. Следователно към 31 декември 2018 г. чуждестранните активи биха възлизали на […] млрд. евро, като международната мрежа ще е съсредоточена в […] и […].
(115)
В плана за преструктуриране е подчертана необходимостта да се намали зависимостта на чуждестранните дъщерни предприятия от тяхното гръцко дружество майка, що се касае до техните нужди от финансиране, и да се продължи поддържането на капиталовата позиция на банката.
(116)
За тази цел банката планира да осъществи програма за значително намаляване на разходите в международната мрежа, […]. Например в […] ще бъдат закрити […] клона, а персоналът ще бъде намален с […] служителя от 31 декември 2012 г. до продажбата на дъщерното предприятие в […] (86).
(117)
Банката ще намали своето общо финансиране на чуждестранните си дъщерни предприятия от 2 млрд. евро през 2012 г. на […] през 2018 г. (87), а възвръщаемостта на собствения капитал ще достигне […] % и […] % съответно през […] и […].
2.4.3. Небанкови дейности: продажба на застрахователно предприятие и дейности в областта на недвижимите имоти
(118)
Банката е намалила дела си в своето дъщерно предприятие за недвижими имоти Eurobank Properties под 35 % посредством увеличение на собствения капитал, което е оказало положително въздействие върху съотношението на основния капитал от първи ред на банката (88). До 31 декември 2018 г. банката ще продаде изцяло това дъщерно предприятие.
(119)
Банката планира също така да продаде своите застрахователни дъщерни предприятия до […].
2.4.4. Набиране на частен капитал и вноски от съществуващите акционери и подчинени кредитори
(120)
Банката е успяла да набере капитал на пазара и по този начин е намалила размера на държавната помощ, от която е имала нужда.
(121)
Стойността на дяловите участия е била силно намалена вследствие на рекапитализацията от пролетта на 2013 г., тъй като HFSF е получил 98,56 % от акциите на банката, което означава, че дяловото участие на старите акционери е станало едва 1,44 %. Следователно през юни 2013 г. HFSF е поел пълен контрол върху банката. От 2008 г. насам не са плащани никакви дивиденти в парични средства.
(122)
През февруари 2012 г. банката е предложила да изкупи обратно хибридни инструменти от частни инвеститори при цена между 40 и 50 % от номиналната им стойност. Тази цена на обратно изкупуване е била определена въз основа на пазарната цена на инструментите и е включвала премия от най-много десет процентни пункта, която е била добавена, за да бъдат насърчени инвеститорите да участват в обратното изкупуване. Офертата е била приета за почти 50 % от общата номинална стойност на инструментите, вследствие на което, след като са били взети предвид разходите по сделката, банката е отчела печалба от 248 млн. евро (89).
(123)
През май 2013 г. банката обявява друга операция за управление на пасивите. Банката предлага на притежателите на дълг възможността да преобразуват техните ценни книжа в обръщение от по-долен първи ред и по-долен втори ред в размер на 662 млн. евро в обикновени акции по номинална стойност. Цената на преобразуването е била определена по такъв начин, че да е равна на цената на записването, която е била платена от HFSF при рекапитализацията от пролетта на 2013 г. (90) Процентът на приемане е бил 48 %. Тъй като притежателите на облигации от по-долен първи ред и по-долен втори ред са преобразували своите ценни книжа в по-долни подчинени инструменти без парична вноска, набраният капитал е достигнал 317 млн. евро.
(124)
В резултат на двете операции по обратно изкупуване размерът на подчинения и на хибридния дълг е намалял от 1 045 млн. евро към 31 декември 2011 г. на 283 млн. евро към 31 декември 2013 г. (91)
2.5. ПОЕТИ ЗАДЪЛЖЕНИЯ ОТ ГРЪЦКИТЕ ОРГАНИ
(125)
Гърция е поела задължение банката и нейните филиали да изпълнят плана за преструктуриране, представен на 16 април 2014 г., и е поела допълнителни задължения по отношение на изпълнението на плана за преструктуриране („поети задължения“). В настоящия раздел са обобщени задълженията, които са посочени в приложението.
(126)
Първо, гръцките органи са поели задължение банката да преструктурира своите търговски операции в Гърция, като е определен максимален брой клонове и служители, както и максимален размер на общите разходи, които трябва да бъдат спазени до 31 декември 2017 г. (92)
(127)
Гръцките органи са поели задължение също така банката да намали разходите за депозити, събирани в Гърция, и да постигне определено максимално съотношение на нетните кредити към депозитите до 31 декември 2017 г. (93)
(128)
Що се отнася до чуждестранните дъщерни предприятия на банката, гръцките органи са поели задължение банката да не предоставя допълнителна капиталова подкрепа, освен ако са изпълнени предварително определени условия. Гръцките органи са поели задължение също така, че банката значително ще намали задлъжнялостта на своите международни активи до 30 юни 2018 г. (94)
(129)
Гръцките органи са поели задължение банката да продаде своите застрахователни дейности, своето дъщерно предприятие в областта на недвижимите имоти и множество ценни книжа и да намали размера на своя портфейл с частен собствен капитал. Освен това банката няма да купува неинвестиционни ценни книжа с някои ограничени изключения (95).
(130)
Гръцките органи са поели редица задължения, свързани с корпоративното управление на банката. Те са се задължили да ограничат възнаграждението на служителите и управителите на банката, да приведат банката в съответствие с гръцките закони за корпоративното управление и да създадат ефективна и адекватна организационна структура (96).
(131)
Гръцките органи са поели задължение също така банката да подобри своята кредитна политика, за да се избегне каквато и да било дискриминация на всеки етап от кредитния процес и да се гарантира, че решенията за отпускането и преструктурирането на кредити целят увеличаване до максимум на доходността на банката. Гръцките органи са поели задължение банката да подобри наблюдението на кредитния риск, както и преструктурирането на кредитите (97).
(132)
Поети са няколко задължения по отношение на операциите на банката със свързани кредитополучатели. Целта на тези задължения е да се гарантира, че банката няма да се отклони от благоразумните банкови практики при отпускането или преструктурирането на кредити на своите служители, управители и акционери, както и за публични субекти, политически партии и медийни дружества (98).
(133)
Накрая, гръцките органи са поели задължение да наложат допълнителни ограничения на банката, като забрана за изплащане на купони и дивиденти, забрана за придобивания и забрана за рекламиране (99).
(134)
Изпълнението на тези задължения ще се следи до 31 декември 2018 г. от контролиращо доверено лице.
(135)
Отделно, в рамките на настоящото увеличение на капитала на банката, тъй като HFSF подкрепя увеличението на капитала, гръцките органи са поели задължение, че фондът ще приложи мерките, които са предвидени в член 6а от изменения на 30 март 2014 г. Закон за HFSF - разпоредба, с която се цели останалата сума от капиталовия недостиг на дадена кредитна институция да бъде разпределена между притежателите на нейните капиталови инструменти и други подчинени пасиви, ако е необходимо, преди каквото и да било вливане на капитал от HFSF.
3. ОСНОВАНИЯ ЗА ОТКРИВАНЕ НА ОФИЦИАЛНИТЕ ПРОЦЕДУРИ ПО РАЗСЛЕДВАНЕ
3.1. ОСНОВАНИЯ ЗА ОТКРИВАНЕ НА ОФИЦИАЛНАТА ПРОЦЕДУРА ПО РАЗСЛЕДВАНЕ ПО ОТНОШЕНИЕ НА ПЪРВАТА МЕЖДИННА РЕКАПИТАЛИЗАЦИЯ
(136)
На 27 юли 2012 г. Комисията откри официална процедура по разследване, за да провери дали са изпълнени условията на Съобщението относно банковия сектор от 2008 г. (100) по отношение на целесъобразността, необходимостта и пропорционалността на първата междинна рекапитализация, предоставена от HFSF в полза на банката (мярка B1).
(137)
Що се отнася до целесъобразността на мярката, предвид факта, че помощта е предоставена след предходна рекапитализация и помощ за осигуряване на ликвидност, и предвид продължителния период на оздравяване, Комисията изрази съмнения относно това дали банката е предприела всички възможни действия, за да избегне необходимостта от помощ в бъдеще (101). Освен това за Комисията не е ясно кой ще контролира банката, след като първата междинна рекапитализация бъде заменена от постоянна рекапитализация (102), тъй като банката може да попадне под контрола или на държавата, или на миноритарни частни собственици. Комисията отбеляза, че и в двата случая би желала да се гарантира, че качеството на управлението на банката и по-специално дейността по отпускане на заеми няма да се влоши.
(138)
Що се отнася до необходимостта от първата междинна рекапитализация, в съображение 66 от решението за откриване по отношение на Eurobank, Комисията постави под въпрос дали са били взети всички възможни мерки, за да се избегне възможността банката отново да има нужда от помощ в бъдеше. Освен това, тъй като продължителността на периода на междинната рекапитализация не беше ясен, Комисията не можеше да стигне до заключение дали е бил достатъчен и дали е отговарял на принципите за възнаграждение и споделяне на тежестта в съответствие с правилата за държавна помощ. Освен това, тъй като условията на преобразуването на първата междинна рекапитализация в постоянна рекапитализация не са били известни към момента на вземане на решението за откриване по отношение на Eurobank, Комисията не можеше да ги оцени.
(139)
Що се отнася до пропорционалността на мярката, Комисията изрази съмнения относно това дали предпазните мерки (забрана за рекламиране, забрана за изплащане на купони и дивиденти, забрана за кол опция и забрана за обратно изкупуване, както са описани в съображение 71 от решението за откриване по отношение на Eurobank) са били достатъчни по отношение на първата междинна рекапитализация. Освен това в съображение 72 от решението за откриване по отношение на Eurobank Комисията посочи, че е възможно да бъдат предизвикани нарушения на конкуренцията вследствие на липсата на правила, които да възпират HFSF от координиране и на четирите най-големи гръцки банки (а именно банката, Alpha Bank, NBG и Piraeus), и отсъствието на адекватни предпазни мерки, с които да не се допуска споделянето на търговски чувствителна информация между тях. Следователно Комисията предложи да бъде назначено контролиращо доверено лице, което физически да присъства в банката.
3.2. ОСНОВАНИЯ ЗА ОТКРИВАНЕ НА ОФИЦИАЛНАТА ПРОЦЕДУРА ПО РАЗСЛЕДВАНЕ ПО ОТНОШЕНИЕ НА NEA PROTON BANK
(140)
На 26 юли 2012 г. Комисията откри официална процедура по разследване, за да провери дали намесата чрез схемата за оздравяване на HDIGF в размер на 1 122 млн. евро (мярка NP1), както и вливането на капитал в размер на 250 млн. евро от страна на HFSF и вливанията на капитали от HFSF на обща стойност 300 млн. евро (мярка NP2) в полза на Nea Proton Bank отговарят на общите критерии за съвместимост и на изискванията на Съобщението относно банковия сектор от 2008 г., Съобщението относно рекапитализацията (103) и Съобщението относно преструктурирането (104) (възстановяване на дългосрочната жизнеспособност, споделяне на тежестта и ограничаване на помощта до необходимия минимум, както и ограничаване на нарушенията на конкуренцията).
(141)
Що се отнася до целесъобразността на мерките, Комисията посочи, че тези мерки са целесъобразни като помощ за оздравяване.
(142)
По отношение на необходимостта на мерките Комисията отбеляза, че намесата чрез схемата за оздравяване на HDIGF е била необходима както от гледна точка на нейния размер, така и на нейната форма, докато вливанията на капитал от HFSF са били необходими само от гледна точка на тяхната форма. Що се отнася обаче до размера на вливанията на капитал от HFSF, в съображение 59 от решението за откриване по отношение на Nea Proton Комисията изрази съмнения относно това дали Nea Proton Bank би могла да възстанови своята жизнеспособност в дългосрочен план като самостоятелен субект и дали преструктурирането като самостоятелен субект е било най-евтиният възможен вариант. Освен това в съображения 60 и 61 от решението за откриване по отношение на Nea Proton Комисията посочи, че неспособността на Nea Proton Bank да предостави достатъчно възнаграждение за рекапитализацията от HFSF е породила съмнения относно това дали тя е била като цяло стабилна банка, което съответно е наложило мащабно преструктуриране.
(143)
Що се отнася до пропорционалността на мерките, Комисията счете, че те са пропорционални като помощ за оздравяване.
(144)
По отношение на възстановяването на жизнеспособността на Nea Proton Bank в дългосрочен план в съображение 65 от решението за откриване по отношение на Nea Proton Комисията изрази съмнения относно това дали банката би могла да стане жизнеспособна като самостоятелен субект.
(145)
Комисията изрази съмнения, че предложеното преструктуриране е достатъчно с оглед на мащаба на необходимото преструктуриране предвид отсъствието на достатъчно възнаграждение.
3.3. ОСНОВАНИЯ ЗА ОТКРИВАНЕ НА ОФИЦИАЛНАТА ПРОЦЕДУРА ПО РАЗСЛЕДВАНЕ ПО ОТНОШЕНИЕ НА NEW TT BANK
(146)
На 6 май 2013 г. Комисията откри официална процедура по разследване, за да провери дали покриването на недостига от финансиране в размер на 4,1 млрд. евро във връзка с прехвърлените дейности от TT Bank на New TT Bank (мярка NTT1), вливането на капитал в размер на 500 млн. евро от HFSF в New TT Bank (мярка NTT2), вливането на капитал в размер на 224,96 млн. евро под формата на привилегировани акции по схемата за подпомагане на гръцките банки за TT Bank (мярка TT) и намесата в размер на 0,68 млрд. евро от схемата за оздравяване на HDIGF в полза на активите на T Bank, които са били прехвърлени на TT Bank (мярка T), отговарят на общите критерии за съвместимост и на изискванията на Съобщението относно банковия сектор от 2008 г., Съобщението относно рекапитализацията и Съобщението относно преструктурирането (възстановяване на жизнеспособността в дългосрочен план, споделяне на тежестта и ограничаване на помощта до необходимия минимум, както и ограничаване на нарушенията на конкуренцията).
(147)
Комисията счете, че и двете мерки NTT2 и NTT1 са целесъобразни и необходими от гледна точка на тяхната форма като помощ за оздравяване. Що се отнася до необходимостта на мярка NTT2 от гледна точка на нейния размер, Комисията, съмнявайки се в жизнеспособността в дългосрочен план на New TT Bank като самостоятелен субект, счете, че преструктурирането като самостоятелен субект може да не е единственият и най-евтиният възможен вариант (105). Що се отнася до възнаграждението и по двете мерки, Комисията посочи, че покриването на недостига от финансиране е било окончателен разход без приспадане на бъдещите приходи, което е наложило мащабното преструктуриране (106).
(148)
Що се отнася до пропорционалността на двете мерки, Комисията счете, че мерки NTT2 и NTT1 са били пропорционални като помощ за оздравяване в краткосрочен план, но в съображение 79 от решението за откриване по отношение на New TT тя изиска бързото въвеждане на мерки, които да ограничат разпространението на отрицателни последици.
(149)
Що се отнася до съвместимостта на мярка T, Комисията вече временно я е одобрила като помощ за оздравяване на 16 май 2012 г. в своето решение относно оздравяването на T Bank („решение относно T Bank“) (107), но не можеше да даде окончателно одобрение за помощта за дейностите на T Bank, които са били прехвърлени на TT Bank. В решението за откриване по отношение на New TT (108) Комисията удължи разрешението на мярката като помощ за оздравяване до приемането на окончателното ѝ решение относно актуализирания вариант на плана за преструктуриране за TT Bank.
(150)
По отношение на съвместимостта на тези мерки със Съобщението относно преструктурирането Комисията изрази съмнения дали New TT Bank би могла да възстанови своята жизнеспособност в дългосрочен план като самостоятелен субект. Този скептицизъм е основан на ограничения брой на предложените мерки, които New TT Bank да предприеме за генериране на печалби в бъдеще, несигурността на доброволната схема за пенсиониране по отношение на сроковете и процента на приемане от страна на служителите, отсъствието на допълнителни мерки за съкращаване на разходите за персонал, липсата на мерки за рационализиране на клоновата мрежа след придобиването на T Bank и съпътстващото пропускане на възможностите за възползване от потенциалните синергии (109).
(151)
В съображения 90 и 91 от решението за откриване по отношение на New TT Комисията изрази загриженост относно това дали амбициозното намаление на лихвените маржове по съществуващите депозити и увеличение на кредитните маржове по новоотпуснатите кредити действително могат да бъдат приложени без New TT Bank да изгуби значителна част от своите клиенти и без да отпуска рискови кредити. Освен това Комисията изрази съмнения дали New TT Bank ще удвои своя портфейл от корпоративни кредити в съответствие с плановете и дали, предвид липсата на експертни познания и опит, тя би могла да постигне планирания стабилен темп на растеж на нетните приходи от лихви.
(152)
Следователно в съображение 95 от решението за откриване по отношение на New TT Комисията изрази мнение, че реинтеграцията на TT Bank в по-голямо жизнеспособно финансово дружество би увеличила изгледите New TT Bank да стане жизнеспособно, тъй като тя би дала възможност за рационализиране на разходите, коригиране на цените на депозитите и новите кредити и предлагане на по-широка гама продукти.
(153)
Тъй като New TT Bank е поела икономическите дейности, които преди това са извършвани в TT Bank, включително тези на T Bank, Комисията откри официална процедура по разследване по отношение на това дали мерки T и TT са осигурили дългосрочно решение за жизнеспособността на New TT Bank и покани заинтересованите страни да представят мненията си.
(154)
Що се отнася до споделянето на тежестта, Комисията счете, че преструктурирането като самостоятелен субект е повишило разходите за преструктуриране и по тази причина изрази съмнение, че държавната помощ е била ограничена до минимума. Освен това Комисията отбеляза, че, въпреки факта, че е било постигнато достатъчно споделяне на тежестта от акционерите и притежателите на подчинен дълг, което вероятно е било осъществимият максимум, липсата на възнаграждение е наложила мащабно преструктуриране както от гледна точка на мерките за жизнеспособност, така и от гледна точка на мерките за ограничаване на нарушенията на конкуренцията. Комисията отбеляза също така, че фактът, че голяма част от реализираните загуби се дължи на отменянето на дългове в полза на държавата, е обусловил по-ниско възнаграждение (110).
(155)
Що се отнася до нарушенията на конкуренцията, Комисията отбеляза, че огромният размер на помощта, която е получена от TT Bank, и прехвърлените дейности на T Bank, както и липсата на възнаграждение, са наложили мащабно преструктуриране и намаляване на пазарното присъствие на New TT Bank. Освен това, въпреки че загубите са били резултат главно от притежаването на GGB, Комисията отбеляза, че TT Bank е притежавала повече GGB спрямо своята големина, отколкото другите гръцки банки, и счете, че това е отразявало неподходящо поемане на рискове (111). Накрая тя отбеляза, че, макар че New TT Bank е запазила пазарен дял почти като на TT Bank преди това, нарушенията на конкуренцията биха били ограничени предвид относително малкия размер на първата и отсъствието на чуждестранни дейности. Комисията обаче изрази съмнения дали са били предприети достатъчни мерки за ограничаване на неоправдани нарушения на конкуренцията и заяви, че може да са необходими забрана за заемане на лидерска позиция по отношение на цените и други мерки за поведение (112).
4. МНЕНИЯ ОТ ЗАИНТЕРЕСОВАНИ СТРАНИ ОТНОСНО ОФИЦИАЛНАТА ПРОЦЕДУРА ПО РАЗСЛЕДВАНЕ ПО ОТНОШЕНИЕ НА ПЪРВАТА МЕЖДИННА РЕКАПИТАЛИЗАЦИЯ
МНЕНИЯ ОТ ЕДНА ГРЪЦКА БАНКА
(156)
На 3 януари 2013 г. Комисията получи мнения от една гръцка банка във връзка с решението за откриване по отношение на Eurobank. Въпросната гръцка банка посочва, че рекапитализацията на гръцки банки от HFSF по принцип представлява желана стъпка в посока на една по-здрава и по-жизнеспособна банкова система и не изразява възражения по отношение на рекапитализацията на Eurobank.
(157)
Въпреки че изразява пълната си подкрепа за принципната рекапитализация на гръцките банки от HFSF, въпросната банката обаче обясни, че, за да се сведат до минимум нарушенията на конкуренцията и да се избегне дискриминация, тя е очаквала рекапитализацията от HFSF да бъде на разположение на всички банки, които осъществяват дейност в Гърция, при еднакви условия.
5. МНЕНИЯ НА ГРЪЦКИТЕ ОРГАНИ ОТНОСНО ОФИЦИАЛНИТЕ ПРОЦЕДУРИ ПО РАЗСЛЕДВАНЕ
5.1. МНЕНИЯ НА ГРЪЦКИТЕ ОРГАНИ ОТНОСНО ОФИЦИАЛНАТА ПРОЦЕДУРА ПО РАЗСЛЕДВАНЕ ПО ОТНОШЕНИЕ НА ПЪРВАТА МЕЖДИННА РЕКАПИТАЛИЗАЦИЯ
(158)
На 5 септември 2012 г. гръцките органи представиха мненията си, изготвени от Банката на Гърция и от HFSF, във връзка с решението за откриване по отношение на Eurobank.
5.1.1. Мнения, изготвени от Банката на Гърция
(159)
Що се отнася до целесъобразността на първата междинна рекапитализация, Банката на Гърция отбелязва, че сумата в размер на 18 млрд. евро капитал, с която HFSF е рекапитализирал четирите най-големи гръцки банки през май 2012 г., е била по-малка от окончателната сума, която е била необходима, за да могат тези банки бавно да постигнат и поддържат съотношението на основния капитал от първи ред, което през юни 2012 г. е било определено на 10 %, и съотношението на основния капитал от първи ред, определено на 7 % при тригодишен неблагоприятен сценарий. Тя отбелязва също така, че първата междинна рекапитализация е била временна предвид факта, че процесът на рекапитализация ще приключи с увеличения на акционерния капитал на тези четири банки.
(160)
Банката на Гърция отбелязва също така, че рекапитализацията на най-големите гръцки банки е част от по-дългосрочното преструктуриране на гръцкия банков сектор. Тя отбелязва, че, ако банката остане в частни ръце, най-вероятно ще се запази същото ръководство, докато, ако банката стане държавна собственост (т.е. притежавана от HFSF), HFSF може да назначи ново ръководство, което при всички случаи ще бъде оценявано от Банката на Гърция. Банката на Гърция отбелязва, че редовно оценява рамката за корпоративна отговорност, адекватността на управлението и рисковия профил на всяка банка, за да се увери, че не се поемат прекомерни рискове. Тя отбелязва също така, че HFSF вече е назначил представители в съвета на директорите на рекапитализираните банки.
(161)
Що се отнася до необходимостта на първата междинна рекапитализация, Банката на Гърция отбелязва, че рекапитализацията на банката е била ограничена, за да се гарантира покриването на приложимите към въпросния момент минимални капиталови изисквания (8 %). Тя посочва също така, че продължителният период от време преди рекапитализациите се е дължал на бързото влошаване на работната среда в Гърция и на въздействието на програмата за PSI, на сложността на целия проект и на необходимостта от увеличаване до максимум на участието на частните инвеститори в увеличенията на акционерния капитал.
(162)
Що се отнася до пропорционалността на първата междинна рекапитализация, Банката на Гърция посочва, че пълното изпълнение на плана за преструктуриране, които е трябвало да бъде представен на Комисията, е било обезпечено от факта, че спирането на правата на глас на HFSF ще бъде отменено, ако, inter alia, бъдат установени съществени нарушения на плана за преструктуриране. Банката на Гърция отбелязва също така, че затрудненията на банката не са били вследствие нито на подценяване на рискове от страна на ръководството на банката, нито на агресивни търговски действия.
5.1.2. Мнения, изготвени от HFSF
(163)
Що се отнася до целесъобразността на първата междинна рекапитализация, с цел да се избегне потенциална намеса от държавата, ако държавата предостави държавна помощ в голям размер чрез HFSF и HFSF притежава пълните права на глас, HFSF заявява, че финансираните от него банки не се считат за публични субекти или за такива под държавен контрол и че те не биха били контролирани от държавата, след като бъдат рекапитализирани за постоянно от HFSF. HFSF отбеляза, че той е напълно независимо частноправно юридическо лице, което има автономност на вземане на решения. Фондът не е обект на държавен контрол в съответствие с член 16С, параграф 2 от Закона за HFSF, според който кредитните институции, на които HFSF е предоставил капиталова подкрепа, не са част от по-широкия публичен сектор. Той се позовава също така на структурата на управление на HFSF.
(164)
Що се отнася до намесата на HFSF в управлението на банката, HFSF отбеляза, че той ще съблюдава автономността на банката и няма да се намесва в ежедневното ѝ управление, като се има предвид, че функциите му са ограничени до предвиденото в Закона за HFSF. Фондът посочва, че няма да има каквато и да било държавна намеса или координиране и че решенията на банката по отношение на кредитния процес (inter alia по отношение на обезпечения, ценообразуване и платежоспособност на кредитополучателите) ще се вземат на базата на търговски критерии.
(165)
HFSF отбелязва, че в Закона за HFSF и в споразумението преди записването са предвидени целесъобразни предпазни мерки, за да се предотврати поемането на прекомерни рискове от старите частни акционери. Той посочва елементи като: i) назначаването на представители на HFSF като независими неизпълнителни членове на съвета на директорите на банката и присъствието им в комитетите; ii) извършването от HFSF на надлежна проверка на банката; както и iii) факта, че след последната рекапитализация неговите права на глас ще бъдат ограничени само ако банката спазва условията на плана за преструктуриране.
(166)
Що се отнася до необходимостта на първата междинна рекапитализация и по-специално по отношение на равнището на възнаграждението за помощта, HFSF посочва, че възнаграждението е било съгласувано с представителите на Комисията, ЕЦБ и МВФ. При съгласуването на това равнище е било взето предвид, че първата междинна рекапитализация е щяла да бъде преобразувана в постоянна рекапитализация преди 30 септември 2012 г. - срок, който е бил определен през март 2012 г. в МИФП между Комисията, ЕЦБ, МВФ и Гърция.
(167)
Що се отнася до пропорционалността на първата междинна рекапитализация, HFSF отбелязва, че мерките, които е предприел, като например описаните в съображение 165 от настоящото решение, представляват достатъчни предпазни мерки с оглед на големите суми на получената помощ и продължителния период на оздравяване. Освен това HFSF заявява, че са предвидени подходящи мерки, за да се гарантира, че банките, в които участва HFSF, няма да споделят помежду си чувствителна от търговска гледна точка информация. Тези мерки включват назначаването на различни представители на HFSF във въпросните банки, предоставянето на мандати на тези представители, с които категорично да не се допусне изтичане на информация от един представител на друг, и ясни вътрешни инструкции за тези служители да не предават чувствителна от търговска гледна точка информация на банките. Освен това HFSF заявява, че не упражнява правата си във връзка с банките по начин, по който би могло да се възпре, ограничи, наруши или значително намали или предотврати действителната конкуренция. На последно място HFSF посочва, че членовете на неговия съвет на директорите и неговите служители са задължени да спазват строги правила за поверителност и задължения, свързани с доверителните отношения, и са обвързани от разпоредби за професионална тайна по отношение на делата на фонда.
5.2. МНЕНИЯ НА ГРЪЦКИТЕ ОРГАНИ ОТНОСНО ОФИЦИАЛНАТА ПРОЦЕДУРА ПО РАЗСЛЕДВАНЕ ПО ОТНОШЕНИЕ НА NEA PROTON BANK
(168)
На 5 септември 2012 г. гръцките органи представиха мненията си, изготвени от Банката на Гърция и от HFSF, във връзка с решението за откриване по отношение на Nea Proton.
5.2.1. Мнения, изготвени от Банката на Гърция
(169)
Банката на Гърция отбелязва, че Nea Proton Bank, като междинна кредитна институция, притежавана от HFSF, не би могла да представи по-дългосрочен бизнес план като самостоятелен субект. Освен това Банката на Гърция отбелязва, че тя следи отблизо изпълнението на бизнес плана, изготвен от HFSF за Nea Proton Bank и представен на Комисията, за да се увери, че Nea Proton Bank ще може да бъде продадена в рамките на законоустановения период.
(170)
Що се отнася до процента на растеж на доходността, Банката на Гърция отбелязва, че най-големият растеж, който се очаква през 2013 г. (когато се очаква нетните приходи от лихви да се повишат до 55,3 млн. евро спрямо 22,7 млн. евро за 2012 г.), ще бъде главно вследствие на намаляването на общите разходи за лихви и ще е резултат от два фактора: предоговаряне на срочните депозити, по които е изплащана висока доходност при по-добри условия, и намаляване с 30 % на общия неизплатен размер на депозитите през първата половина на 2012 г. Освен това Банката на Гърция подчертава факта, че от 2013 г. нататък числата на нетните приходи от лихви ще се променят съвсем плавно и няма да има никакви съмнения относно способността на Nea Proton Bank да изпълни целта.
5.2.2. Мнения, изготвени от HFSF
(171)
Що се отнася до необходимостта на мерките в полза на Nea Proton Bank, HFSF отбелязва, че Банката на Гърция е органът, който е компетентен да решава относно всяка мярка за оздравяване, и че HFSF е влял минималния капитал, който е необходим за регулаторни цели.
(172)
Що се отнася до възстановяването на жизнеспособността на Nea Proton Bank в дългосрочен план, HFSF се позовава на рамката за оздравяване, в съответствие с която HFSF е трябвало да продаде Nea Proton Bank в срок от две години, и се съгласи с Комисията, че Nea Proton Bank би могла да стане част от по-голямо и жизнеспособно дружество. Въпреки че планът за преструктуриране на Nea Proton Bank е бил базиран на модел на „самостоятелен субект“, HFSF обясни, че неговата цел е била да се улесни продажбата на банката чрез повишаването на нейната привлекателност за инвеститорите и подобряването на нейните финансови резултати. HFSF изразява мнението, че вливанията на капитал не само са дали възможност на Nea Proton Bank да спази минималния коефициент на капиталова адекватност, но също така са подобрили нейното финансово положение и нейната привлекателност за всяко едно бъдещо сливане с други малки банки. HFSF отбелязва също така, че допълнителното вливане на капитал се е наложило с цел да се покрият загубите от обезценка, свързани с програмата за PSI, и по-голямата тежест на провизиите за кредити.
(173)
HFSF отбелязва, че Nea Proton Bank е подобрила стойността на финансирането си и лоялността на вложителите. През 2012 г. е намаляла зависимостта на Nea Proton Bank от Евросистемата, като банката е подобрила своята позиция на ликвидност. Допълнителното вливане на капитал е спомогнало да се понижат лихвените проценти по депозитите и да се повишат лихвените маржове. Nea Proton Bank вече е променила цените по част от своя кредитен портфейл посредством основано на риска ценообразуване, като лихвените проценти са доста над стойността на финансирането. Освен това планираният процент на растеж на нетните приходи от лихви би бил постигнат при консервативно увеличаване на корпоративния пазарен сегмент и чрез подобряване на качеството на портфейла.
(174)
HFSF отбелязва, че през 2012 г. Nea Proton Bank значително е намалила своите разходи за дейността, че единствените ѝ две дъщерни предприятия са щели да преустановят своята дейност, че участието ѝ в застрахователни брокери е било обект на значително намаление и че търговията ѝ за собствена сметка е щяла да бъде преустановена.
(175)
Накрая HFSF отбелязва, че нарушенията на конкуренцията са щели да бъдат ограничени, предвид малкия дял на Nea Proton Bank от общите банкови активи в Гърция и факта, че банката не е възнамерявала да прилага тактика на агресивно привличане на депозити.
5.3. МНЕНИЯ НА ГРЪЦКИТЕ ОРГАНИ ОТНОСНО ОФИЦИАЛНАТА ПРОЦЕДУРА ПО РАЗСЛЕДВАНЕ ПО ОТНОШЕНИЕ НА NEW TT BANK
(176)
На 19 юли 2013 г. Министерството на финансите представи мнения относно решението за откриване по отношение на New TT.
(177)
Що се отнася до необходимостта на мярка NTT1, Министерството на финансите добави, че точната стойност на активите и пасивите, които са били прехвърлени на New TT Bank, е била определена въз основа на доклад на външни одитори в съответствие с член 63Е, параграф 6 от Закон 3601/2007.
(178)
Що се отнася до необходимостта на мярка NTT2, Министерството на финансите посочи, че по Втората програма за икономически корекции за Гърция (втори преглед от май 2013 г.) е трябвало New TT Bank да бъде продадена на трета страна до 15 юли 2013 г.
(179)
Що се отнася до възнаграждението за мерки NTT1 и NTT2, Министерството на финансите отбеляза, че HFSF, който покрива недостига от финансиране до 31 декември 2013 г. вместо HDIGF, притежава привилегировани права спрямо другите необезпечени кредитори в случай на ликвидация на активите, които са останали собственост на TT Bank, и че единствено правата на служителите да получат 50 % от възнагражденията си се нареждат преди тези на HFSF. Следователно Министерството отбелязва, че главно HFSF ще се ползва от резултата от ликвидацията на тези активи и по този начин ще бъдат намалени направените от държавата разходи.
(180)
Що се отнася до възстановяването на жизнеспособността на New TT Bank в дългосрочен план, Министерството на финансите отбелязва, че като междинна кредитна институция New TT Bank е трябвало да бъде продадена в рамките на две години от своето създаване в съответствие с член 63Е от Закон 3601/2007. В съответствие с МИФП от май 2013 г. продажбата на New TT Bank е трябвало да приключи на 15 юли 2013 г., като по този начин се гарантира жизнеспособността на нейната дейност в дългосрочен план.
6. ОЦЕНКА НА ПОМОЩТА, СВЪРЗАНА С ПРИДОБИТИТЕ ПРЕДПРИЯТИЯ
6.1. ОЦЕНКА НА ПОМОЩТА, СВЪРЗАНА С NEA PROTON BANK
6.1.1. Наличие и размер на помощта
(181)
Комисията трябва да установи наличието на държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора. Според споменатата разпоредба държавна помощ е всяка помощ, предоставена от държава членка или чрез ресурси на държава членка, под каквато и да било форма, която нарушава или заплашва да наруши конкуренцията чрез поставяне в по-благоприятно положение на определени предприятия или производството на някои стоки, доколкото засяга търговията между държавите членки.
6.1.1.1. Наличие на помощ в мерките, предоставени по схемата за подпомагане на гръцките банки (мерки Pr1, Pr2 и Pr3)
(182)
Вливането на капитал в размер на 80 млн. евро от Гръцката държава в Proton Bank през май 2009 г. (мярка Pr1), гръцките държавни ценни книжа в размер на 78 млн. евро, получени от Proton Bank през април 2009 г. (мярка Pr2), и държавната гаранция, предоставена на Proton Bank, за емитирани облигации с номинална стойност 149,4 млн. евро през юли 2010 г. (мярка Pr3) са били предоставени по схемата за подпомагане на гръцките банки (113). В решението за одобряване на въпросната схема Комисията стигна до заключението, че предоставените по тази схема мерки биха представлявали държавна помощ.
(183)
Както е определено в съображение 38 от решението за откриване по отношение на Nea Proton, Nea Proton Bank поема икономическите дейности на Proton Bank. Мерки Pr1, Pr2 и Pr3 са облагодетелствали Nea Proton Bank, тъй като са допринесли за стабилизирането и продължаването на икономическите дейности, които са ѝ били прехвърлени и в противен случай повече не биха съществували. Следователно Комисията счита, че чрез тях са облагодетелствани прехвърлените на Nea Proton Bank икономически дейности.
6.1.1.2. Наличие на помощ в покриването на недостига от финансиране на Nea Proton Bank (мярка NP1)
(184)
В съображения 31-37 от решението за откриване по отношение на Nea Proton Комисията вече е установила, че мярка NP1 - намесата от схемата за оздравяване на HDIGF и HFSF за покриване на недостига от финансиране - представлява държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора. В съображение 38 от същото решение Комисията определи, че Nea Proton Bank е икономическият получател на тази мярка, тъй като Nea Proton Bank поема икономическата дейност на Proton Bank, която продължава да съществува благодарение на получената помощ.
6.1.1.3. Наличие на помощ във вливането на начален акционерен капитал от HFSF и допълнително вливане на акционерен капитал от HFSF през 2012 г. (мярка NP2)
(185)
В съображения 41-43 от решението за откриване по отношение на Nea Proton Комисията вече е установила, че вливането на капитал от HFSF в размер на 250 млн. евро и допълнителните вливания на капитал, които са били очаквани към момента на приемане на споменатото решение, в общ размер на 300 млн. евро, са държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора. Както е посочено в съображение 93 от настоящото решение, от евентуалния допълнителен капитал в размер на 300 млн. евро, HFSF в крайна сметка е внесъл допълнителни 265 млн. евро през 2012 г., което означава, че общата помощ за рекапитализация през 2011 г. и 2012 г. е 515 млн. евро (мярка NP2).
6.1.1.4. Наличие на помощ във вливането на капитал от HFSF в Nea Proton Bank преди продажбата ѝ на банката (NP3)
(186)
Комисията счита, че вливането на капитал в размер на 395 млн. евро от HFSF в Nea Proton Bank преди продажбата ѝ на банката представлява държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора.
(187)
Вливането на капитал е било предоставено от HFSF, който е създаден и се финансира от Гърция за подкрепа на банките, и следователно е осъществено с държавни ресурси. Освен това мярката е селективна по своя характер, тъй като от вливането на капитал се облагодетелства единствено Nea Proton Bank.
(188)
Освен това намесата осигурява категорично предимство за Nea Proton Bank, тъй като ѝ дава възможност да продължи да осъществява своите банкови дейности. Без вливането на капитал Nea Proton Bank, която е изпитвала сериозен недостиг на капитал, би фалирала. При такива обстоятелства не би било възможно Nea Proton Bank да бъде продадена и интегрирана в по-голямо дружество. Освен това въпросната рекапитализация не отговаря на принципа на пазарния инвеститор. Обратно, рекапитализацията в размер на 395 млн. евро е дала възможност Nea Proton Bank да бъде продадена на цена от едно евро. Частният инвеститор би избрал да не извърши рекапитализация и да остави Nea Proton Bank да фалира, като по този начин би спестил 395 млн. евро.
(189)
Nea Proton Bank се конкурира с други банки, включително дъщерни предприятия на чуждестранни банки, които осъществяват дейност в Гърция или евентуално са заинтересовани от навлизане на гръцкия пазар. Следователно вливането на капитал оказва въздействие върху търговията между държавите членки и би могло да наруши конкуренцията.
(190)
По тази причина Комисията стига до заключението, че вливането на капитал в размер на 395 млн. евро в Nea Proton Bank представлява държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора.
Получател на мярка NP3
(191)
Както вече беше обяснено в съображение 188, Комисията счита Nea Proton Bank за получател на вливането на капитал в размер на 395 млн. евро в Nea Proton Bank, тъй като помощта е дала възможност за продължаване на нейните икономически дейности в рамките на банката.
(192)
Що се отнася до това дали с продажбата на Nea Proton Bank се предоставя държавна помощ на банката, в съответствие с точка 49 от Съобщението относно банковия сектор от 2008 г. Комисията трябва да прецени дали са изпълнени определени изисквания. По-специално тя трябва да разгледа дали: i) процесът на продажба е бил открит и недискриминационен; ii) продажбата е извършена при пазарни условия; както и iii) финансовата институция или правителството са повишили до възможно най-високото равнище продажната цена на съответните активи и пасиви.
(193)
Банката е придобила акциите в Nea Proton Bank, защото е представила единствената валидна оферта в рамките на недискриминационна тръжна процедура, която е била открита за други банки и финансови институции. Финансов консултант на HFSF е осъществил контакт с редица банки, финансови институции и спонсори, като само четири са изразили своя интерес от придобиването на Nea Proton Bank, от които само две - банката и един хедж фонд (114) - са представили окончателни оферти. Офертата на банката е била единствената, съответстваща на писмото за участие на HFSF.
(194)
Тъй като финансовият консултант е осъществил контакт с голям брой банки и предварително е определил изискванията и сроковете, в които трябва да се вместят офертите, за да бъдат валидни, Комисията счита, че търгът е бил открит и недискриминационен. По тази причина Комисията стига до заключението, че тръжната процедура ѝ позволява да изключи наличието на помощ за купувача.
(195)
Банката е заплатила едно евро и HFSF е поел ангажимент да рекапитализира Nea Proton Bank преди продажбата ѝ. Тази отрицателна цена (т.е. като се вземе предвид рекапитализацията на Nea Proton Bank точно преди продажбата) не изключва възможността продажната цена да отразява пазарната стойност на предприятието (115), тъй като нетният собствен капитал на Nea Proton Bank определено е бил отрицателен и се е очаквало да продължи да отчита загуби. Комисията няма причина да счита, че направената оферта и платената цена не отразяват пазарната цена на предприятието. Следователно, в съответствие с точка 49 от Съобщението относно банковия сектор от 2008 г., точка 20 от Съобщението относно преструктурирането и своята собствена практика на вземане на решения (116), Комисията стига до заключението, че продажната цена е била пазарната цена и че може да се изключи наличието на помощ за банката.
6.1.1.5. Заключение относно наличието и общия размер на получената помощ
(196)
Въз основа на съображения 182-190 Комисията счита, че всички мерки - Pr1, Pr2 и Pr3, NP1, NP2 и NP3 - отговарят на заложените в член 107, параграф 1 от Договора условия и представляват държавна помощ. Що се отнася до мерки Pr1, Pr2 и Pr3, Комисията стига до заключението, че, тъй като са допринесли за запазването на дейностите на Proton Bank, които по-късно са били прехвърлени на Nea Proton Bank, може да се счита, че те облагодетелстват така също Nea Proton Bank, която е поела въпросните дейности. Както вече беше посочено в съображение 184, получателят на помощта по мярка NP1 е Nea Proton Bank, която е поела прехвърлените дейности на Proton Bank. Освен това Nea Proton Bank е получател също така на помощта по мерки NP2 и NP3.
(197)
Следователно Комисията стига до заключението, че дейностите на Nea Proton Bank са получили държавна помощ под формата на капиталова подкрепа в размер на 2 111,6 млн. евро (мерки Pr1, NP1, NP2 и NP3) в допълнение към държавните гаранции в размер на 149,4 млн. евро (мярка Pr3) и гръцките държавни ценни книжа в размер на 78 млн. евро (мярка Pr2), както е обобщено в таблица 9.
Таблица 9
Преглед на общата помощ, получена от Proton Bank и Nea Proton Bank
Получател на помощта
Мярка
Естество на помощта
Размер на помощта (в млн. евро)
Дейностите на Proton Bank
Pr1
Рекапитализация
80
Дейностите на Nea Proton Bank
NP1
Покриване на недостиг от финансиране от PB за NPB
1 121,6
NP2
Рекапитализация
515
NP3
Рекапитализация
395
Общо предоставена капиталова помощ
2 111,6
Получател на помощта
Мярка
Естество на помощта
Дейностите на Proton Bank
Pr2
Облигационен заем
78
Pr3
Гаранция
149,4
Общо предоставена помощ за осигуряване на ликвидност
227,4
6.1.2. Правно основание на оценката на съвместимостта
(198)
С член 107, параграф 3, буква б) от Договора Комисията се оправомощава да определи помощта за съвместима с вътрешния пазар, ако тя е предназначена „за преодоляването на сериозни затруднения в икономиката на държава членка“.
(199)
Комисията е признала, че световната финансова криза може да създаде сериозни затруднения в икономиката на дадена държава членка и че с мерките за подпомагане на банките тези затруднения могат да се преодолеят. Това е потвърдено в Съобщението относно банковия сектор от 2008 г., Съобщението относно рекапитализацията и Съобщението относно преструктурирането. Комисията поддържа мнението си, че изискванията за одобряване на държавната помощ в съответствие с член 107, параграф 3, буква б) от Договора са изпълнени с оглед на повторната поява на напрежение на финансовите пазари. Комисията потвърди това становище, като прие Съобщението относно удължаването от 2011 г. (117) и Съобщението относно банковия сектор от 2013 г. (118)
(200)
Що се отнася до гръцката икономика, в решенията си за одобряване и удължаване на схемата за подпомагане на гръцките банки, както и в своите разрешения за мерките за държавна помощ, предоставени от Гърция на отделни банки (119), Комисията е потвърдила, че е налице заплаха от сериозни затруднения в гръцката икономика и че чрез държавната подкрепа за банките тези затруднения биха могли да бъдат преодолени. Следователно правното основание за оценката на мерките за помощ следва да бъде член 107, параграф 3, буква б) от Договора.
(201)
Помощта е съвместима с член 107, параграф 3, буква б) от Договора, ако отговаря на общите критерии за съвместимост:
а) целесъобразност: помощта трябва да бъде целенасочена, за да може ефективно да постигне целта за преодоляване на сериозно затруднение в икономиката; случаят не би бил такъв, ако мярката не е целесъобразна за преодоляване на затруднението;: the aid has to be well-targeted in order to be able to effectively achieve the objective of remedying a serious disturbance in the economy; it would not be the case if the measure were not appropriate to remedy the disturbance;
б) необходимост: както от гледна точка на своя размер, така и на своята форма, мярката трябва да бъде необходима за постигането на целта; следователно размерът ѝ трябва да бъде минималният необходим за постигането на целта и да е под най-целесъобразната форма за преодоляване на затруднението;: the aid measure must, in both its amount and form, be necessary to achieve the objective; therefore it must be of the minimum amount necessary to achieve the objective, and take the form most appropriate to remedy the disturbance.
в) пропорционалност: положителните въздействия от мярката трябва да бъдат балансирани по подходящ начин с нарушенията на конкуренцията, за да могат да бъдат ограничени нарушенията до необходимия минимум за постигането на целите на мярката.: the positive effects of the measure must be properly balanced against the distortions of competition, in order for the distortions to be limited to the minimum necessary to achieve the measure’s objectives.
(202)
По време на финансовата криза Комисията е разработила критерии за съвместимост на различните видове мерки за помощ. Принципите за оценка на мерките за помощ за пръв път са били посочени в Съобщението относно банковия сектор от 2008 г.
(203)
В Съобщението относно рекапитализацията (120) са дадени допълнителни насоки относно равнището на възнаграждението, което се изисква при вливания на капитал от държавата.
(204)
Накрая, в Съобщението относно преструктурирането (121) Комисията е обяснила как ще оценява плановете за преструктуриране. В оценката си на плана за преструктуриране на банката в съответствие със Съобщението относно преструктурирането Комисията ще вземе предвид всички мерки, посочени в таблица 7.
6.1.3. Оценка на съвместимостта на мерките за помощ според Съобщението относно банковия сектор от 2008 г. и Съобщението относно рекапитализацията
6.1.3.1. Съвместимост на мерки Pr1, Pr2 и Pr3 със Съобщението относно банковия сектор от 2008 г.
(205)
Мерки Pr1, Pr2 и Pr3 са били предоставени по схемата за подпомагане на гръцките банки. Включените в тази схема мерки вече са били определени за съвместими с вътрешния пазар в Решението на Комисията от 19 ноември 2008 г.
6.1.3.2. Съвместимост на мерки NP1 и NP2 със Съобщението относно банковия сектор от 2008 г. и Съобщението относно рекапитализацията
(206)
В решението за откриване по отношение на Nea Proton Комисията одобри мерки NP1 и NP2 като помощ за оздравяване. Както обаче е посочено в съображение 142, Комисията изрази загриженост по отношение на необходимостта от сумата по мярка NP2, а именно дали Nea Proton Bank ще може да възстанови своята жизнеспособност в дългосрочен план като самостоятелен субект и следователно постави под съмнение дали самостоятелният вариант е възможно най-евтиният. Изразената загриженост е била разсеяна посредством продажбата на Nea Proton Bank на банката на 15 юли 2013 г. Тъй като Nea Proton Bank е била продадена на банката в рамките на открит, прозрачен и недискриминационен процес, платеното от банката възнаграждение се счита за пазарна цена. В резултат на това вленият собствен капитал от държавата преди продажбата е бил необходим за успешното извършване на продажбата. Интегрирането на Nea Proton Bank в дейностите на банката ще разреши проблемите с жизнеспособността на Nea Proton Bank в дългосрочен план с оглед на плана за преструктуриране, представен на Комисията от страна на банката.
6.1.3.3. Съвместимост на мярка NP3 със Съобщението относно банковия сектор от 2008 г. и Съобщението относно рекапитализацията
6.1.3.3.1. Целесъобразност
(207)
Що се отнася до целесъобразността на мярка NP3 - вливане на капитал в Nea Proton Bank в размер на 395 млн. евро от страна на HFSF преди продажбата ѝ на банката - Комисията счита, че мярката е целесъобразна, защото е спомогнала да се запазят дейностите на Nea Proton Bank. Осъществяването на тези дейности не е можело да продължи без помощта от HFSF, тъй като Nea Proton Bank е имала отрицателен собствен капитал към момента на продажбата ѝ на банката и е продължавала да отчита загуби. Никоя банка не би купила Nea Proton Bank без предварителна рекапитализация. Следователно мярката гарантира запазването на финансовата стабилност в Гърция. На тази база Комисията счита, че мярката е целесъобразна като помощ за оздравяване.
6.1.3.3.2. Необходимост
(208)
В съответствие със Съобщението относно банковия сектор от 2008 г., от гледна точка на своя размер и форма мярката за помощ трябва да е необходима за постигането на целта на мярката. Това предполага, че вливането на капитал трябва да е в минималния необходим размер за постигането на въпросната цел.
(209)
Както Банката на Гърция посочи в писмото си от 19 юли 2013 г., ако Nea Proton Bank е била ликвидирана, това е можело да доведе до ефекта на доминото и да породи нова системна криза, като засегне наскоро възстановеното доверие в банковата система след приключването на процеса на рекапитализация. Комисията счита, че тези елементи за финансова стабилност подкрепят необходимостта от мярка NP3.
(210)
Що се отнася до мащаба на намесата, сумата от 395 млн. евро е била определена в открит и недискриминационен тръжен процес. Банката е извършила надлежна проверка на Nea Proton Bank. Офертата на банката, в която е изискана рекапитализацията в размер на 395 млн. евро преди закупуването от нейна страна на Nea Proton Bank, е била изчислена по такъв начин, че да бъде спазен минималния коефициент на капиталовата адекватност от 9 % и да бъдат предвидени провизии в размер на допълнителни 119 млн. евро вследствие на очаквани допълнителни загуби по кредити и очаквани загуби преди данъчно облагане до 2016 г. Комисията стига до заключението, че помощта в размер на 395 млн. евро е била необходима.
(211)
Що се отнася до възнаграждението за помощта, предвид това, че продажната цена е определена на едно евро, HFSF няма да си възстанови никакви средства. Неговата вноска е аналогична на безвъзмездни средства. Както е посочено в точка 44 от Съобщението относно рекапитализацията, рекапитализация с недостатъчно възнаграждение може да бъде приета само в случай на банки в затруднение, които не могат да платят никакво възнаграждение. Комисията счита, че случаят с Nea Proton Bank е такъв. Липсата на възнаграждение поражда необходимостта от мащабно преструктуриране в съответствие със Съобщението относно рекапитализацията.
(212)
В заключение, мярката е съвместима като помощ за оздравяване както от гледна точка на своя размер, така и на своята форма, за да бъде постигната целта за ограничаване на затрудненията в гръцката банкова система и икономиката като цяло.
6.1.3.3.3. Пропорционалност
(213)
Комисията отбелязва, че след сливането чрез поглъщане на Nea Proton Bank с банката икономическите дейности на Nea Proton Bank са били прехвърлени на банката. Тъй като помощта се използва за оздравяването на тези икономически дейности, теоретично тя би могла да създаде нарушения на конкуренцията. Комисията обаче отбелязва малкия размер на Nea Proton Bank и процеса на продажба, в рамките на който конкурентите са имали възможност да наддават за Nea Proton Bank. Освен това непосредствено след тяхното прехвърляне икономическите дейности на Nea Proton Bank ще бъдат напълно интегрирани в рамките на банката и ще преустановят съществуването си като отделна икономическа дейност или конкурент. Следователно Комисията стига до заключението, че помощта не създава ненужни нарушения на конкуренцията.
6.1.3.3.4 Заключение относно съответствието на мярка NP3 със Съобщението относно банковия сектор от 2008 г. и Съобщението относно рекапитализацията.
(214)
Така Комисията стига до заключението, че мярка NP3 е целесъобразна, необходима и - изхождайки от предвиденото мащабно преструктуриране на банката, в която сега са включени икономическите дейности на Nea Proton Bank - пропорционална на заложената цел.
6.1.4. Съвместимост на мерките за помощ със Съобщението относно преструктурирането
(215)
В съображения 60, 61, 78 и 79 от решението за откриване по отношение на Nea Proton във връзка с мерки NP1 и NP2 Комисията отбеляза, че Nea Proton Bank вероятно не би могла да предостави възнаграждение за държавната помощ, която е получила, и подчерта, че липсата на възнаграждение е наложила мащабното преструктуриране. В съображение 211 във връзка с възнаграждението по мярка NP3 Комисията отбеляза, че, като се има предвид, че продажната цена на Nea Proton е определена на едно евро, HFSF няма да си възстанови каквато и да било част от влетия капитал в размер на 395 млн. евро непосредствено преди продажбата (мярка NP3). Освен това Гърция няма да си възстанови нищо от привилегированите акции, емитирани за нея през май 2009 г., тъй като свързаните с тях вземания под формата на собствен капитал са останали в ликвидираната Proton Bank. По тази причина Комисията стига до заключението, че отсъствието на възнаграждение налага мащабно преструктуриране както от гледна точка на мерки за жизнеспособност, така и от гледна точка на мерки за ограничаване на нарушенията на конкуренцията.
6.1.4.1. Жизнеспособност в дългосрочен план на дейността на Nea Proton Bank чрез продажба
(216)
В точка 21 от Съобщението относно преструктурирането е предвидено, че, когато не е вероятно кредитната институция в затруднение да може да възвърне жизнеспособността си в дългосрочен план, следва да се разгледат възможностите за организираното ѝ ликвидиране или разпродажба чрез търг. Следователно държавите членки могат да насърчават оттеглянето на нежизнеспособните участници на пазара, като същевременно осигуряват процесът на оттегляне да се извърши в подходящ график, запазващ финансовата стабилност.
(217)
В решението за откриване по отношение на Nea Proton Комисията изрази сериозни съмнения относно това дали Nea Proton Bank би могла да възстанови своята жизнеспособност в дългосрочен план като самостоятелен субект и посочи синергиите, които биха могли да бъдат реализирани посредством нейното интегриране в по-голяма финансова организация.
(218)
В тази връзка в точка 17 от Съобщението относно преструктурирането е пояснено, че продажбата на банка в затруднение на друга финансова институция може да допринесе за възстановяването на жизнеспособността в дългосрочен план и да спомогне за възвръщането на доверието на пазара, ако купувачът е жизнеспособен и способен да поеме трансфера на банката в затруднение. Освен това, в съответствие с МИФП, банковият сектор е трябвало да бъде допълнително консолидиран и HFSF е трябвало да продаде Nea Proton Bank до 15 юли 2013 г.
(219)
Както е посочено в раздел 7.5.2, според нейния план за преструктуриране банката може да се счита за жизнеспособен субект. Следователно фактът, че дейностите на Nea Proton Bank са били прехвърлени на банката, дава възможност за възстановяването на тяхната жизнеспособност в дългосрочен план. Освен това фактът, че Nea Proton Bank е напълно интегрирана в банката и повече не функционира като самостоятелен конкурент, представлява мащабно преструктуриране, наложено от недостатъчното възнаграждение за държавната помощ.
6.1.4.2. Собствен принос и споделяне на тежестта
(220)
В решението за откриване по отношение на Nea Proton Комисията изрази съмнения относно това дали разходите за преструктуриране са били ограничени до минимум. Тези съмнения произтичаха от наблюдението, че Nea Proton Bank не би могла да възвърне своята жизнеспособност в дългосрочен план като самостоятелен субект без да бъдат направени значителни разходи за това. Тази загриженост се разсейва благодарение на интегрирането на Nea Proton Bank в банката - по-голям субект, притежаващ ИТ инфраструктура и структура за управление на риска. Продажбата на банката представлява намаляване до минимум на разходите за преструктуриране.
(221)
Що се отнася до приноса на акционерите и притежателите на подчинен дълг към разходите за преструктуриране, Комисията вече е установила в съображение 77 от решението за откриване по отношение на Nea Proton, че акционерите и притежателите на подчинен дълг не са били прехвърлени на Nea Proton Bank, а са останали в Proton Bank, т.е. дружеството в ликвидация. Следователно Комисията е приела, че е постигнато достатъчно споделяне на тежестта от страна на акционерите и притежателите на подчинен дълг.
6.1.4.3. Мерки за ограничаване на нарушенията на конкуренцията
(222)
Що се отнася до мерките за ограничаване на нарушенията на конкуренцията, в точка 30 от Съобщението относно преструктурирането е предвидено, че „[п]ри оценката си на нуждата от такива мерки Комисията взема за отправна точка размера, мащаба и обхвата на дейностите, които въпросната банка би имала след прилагане на надежден план за преструктуриране. […] Естеството и формата на тези мерки ще зависят от два критерия: първо, от размера на помощта и от условията и обстоятелствата, при които е предоставена, и второ, от характеристиките на пазара или пазарите, на които извършва дейност банката бенефициер.“
(223)
Що се отнася до размера на получената помощ, Комисията отбелязва общата получена помощ под формата на капитал в размер на 2 111,6 млн. евро (Pr1, NP1, NP2, NP3), в допълнение към държавното подпомагане за осигуряване на ликвидност в размер на 149,4 млн. евро (Pr3) и гръцките държавни ценни книжа в размер на 78 млн. евро (Pr2). Мярка Pr1 е съответствала на 4,6 % от RWA на Proton Bank по това време. Мярка NP1 - покриването на недостига от финансиране вследствие на прехвърлянето на дейностите от Proton Bank на Nea Proton Bank - е съответствала на приблизително 36 % от RWA на Proton Bank към края на 2010 г. или 84 % от RWA на Nea Proton Bank към момента на създаването ѝ. Вливането на начален акционерен капитал от HFSF в Nea Proton Bank, което е било част от мярка NP2, е съответствало на приблизително 18,8 % от RWA на последната към момента на създаването ѝ. Допълнителните вливания на акционерен капитал, които са били част от мярка NP2, са съответствали на приблизително 34,2 % от RWA на Nea Proton Bank (по данни към 31 декември 2012 г. (122)). Както е посочено в съображение 80 от решението за откриване по отношение на New Proton, мерки NP1 и NP2 са представлявали над 50 % от RWA на Proton Bank или над 130 % от RWA на Nea Proton Bank. Вливането на акционерен капитал преди продажбата на банката, т.е. мярка NP3, е представлявало около 48,7 % от RWA на Nea Proton Bank (по данни към 31 май 2013 г.). Тези размери на помощта, съчетани с липсата на възнаграждение, налагат значително намаляване на пазарното присъствие на получателя на помощта.
(224)
Що се отнася до пазара, на който е осъществявала дейност Nea Proton Bank, в съображение 82 от решението за откриване по отношение на Nea Proton Комисията посочи, че Proton Bank е много малка банка (приблизително 1 % пазарен дял от общите активи на гръцките банки) и следователно активите и пасивите на Proton Bank, които са били прехвърлени в Nea Proton Bank, са били относително малко на фона на големината на гръцката банкова система. Следователно Комисията стигна до заключението, че, въпреки изключително големия размер на помощта, нарушенията на конкуренцията, причинени от помощта за Nea Proton Bank, могат да бъдат считани за ограничени.
(225)
Освен това дейностите на Nea Proton Bank са били предложени на конкурентите чрез открит търг. След продажба ѝ Nea Proton Bank е преустановила съществуването си като самостоятелен субект, тъй като е била напълно интегрирана в банката.
(226)
Комисията стига до заключението, че, предвид малкия размер на Nea Proton Bank, открития процес на продажба и факта, че Nea Proton Bank няма да продължи да съществува като самостоятелен конкурент, не са налице ненужни нарушения на конкуренцията, въпреки много големия размер на помощта и липсата на възнаграждение.
6.1.4.4. Заключение относно съвместимостта със Съобщението относно преструктурирането
(227)
Въз основа на анализа в съображения 216-226 по-горе Комисията стига до заключението, че продажбата на Nea Proton Bank и интегрирането ѝ в банката гарантират жизнеспособността на Nea Proton Bank в дългосрочен план, така също че помощта е ограничена до необходимия минимум и че не е налице ненужно нарушаване на конкуренцията.
(228)
Следователно всички мерки за помощ, посочени в таблица 7, следва да бъдат определени за съвместими с вътрешния пазар.
6.2. ОЦЕНКА НА ПОМОЩТА, СВЪРЗАНА С NEW TT BANK
6.2.1. Наличие и размер на помощта
(229)
Комисията трябва да прецени дали мерките представляват държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора.
6.2.1.1. Наличие на помощ в покриването на недостига от финансиране на прехвърлените активи и пасиви на T Bank (мярка T)
(230)
В съображения 26-32 от решението по отношение на T Bank Комисията вече е установила, че мярка T - намесата от страна на схемата за оздравяване на HDIGF и HFSF за покриване на недостига от финансиране на активите и пасивите, които са прехвърлени на TT Bank - представлява държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора. В съображение 33 от споменатото решение Комисията определи, че икономическите дейности на T Bank, които са били прехвърлени на TT Bank, всъщност са получателят на държавата помощ, тъй като те са продължили да съществуват благодарение на получената помощ.
6.2.1.2. Наличие на помощ в рекапитализацията, предоставена на TT Bank по мярката за рекапитализация (мярка TT)
(231)
Вливането на капитал в размер на 224,96 млн. евро от Гръцката държава в TT Bank (мярка TT) е било извършено в рамките на мярката за рекапитализация, която е била част от схемата за подпомагане на гръцките банки (123). В решението си за одобряването на тази схема Комисията стигна до заключението, че мерките, предоставени по тази схема, биха представлявали държавна помощ. Следователно мярка TT представлява помощ за TT Bank.
(232)
В съображение 98 от решението за откриване по отношение на New TT Комисията отбеляза, че New TT Bank е поела икономическите дейности, които преди това са осъществявани в рамките на TT Bank, в това число T Bank.
6.2.1.3. Наличие на помощ в покриването на недостига от финансиране на New TT Bank (мярка NTT1)
(233)
В съображения 53-57 от решението за откриване по отношение на New TT Комисията вече е установила, че мярка NTT1 - намесата от HFSF за покриване на недостига от финансиране на New TT Bank - представлява държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора. В съображение 54 от споменатото решение Комисията е определила, че New TT Bank е икономическият получател на помощта, тъй като New TT Bank е поела икономическите дейности на TT Bank, които са продължили да съществуват благодарение на получената помощ.
6.2.1.4. Наличие на помощ във вливането на начален акционерен капитал (мярка NTT2)
(234)
В съображения 49-52 от решението за откриване по отношение на New TT Комисията вече е установила, че мярка NTT2 - вливането на начален акционерен капитал от HFSF в размер на 500 млн. евро в полза на New TT Bank - представлява държавна помощ за New TT Bank по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора.
6.2.1.5. Наличие на помощ за банката вследствие на придобиването на New TT Bank
(235)
Банката е придобила акциите в New TT Bank в рамките на открит и недискриминационен тръжен процес. В съответствие с получената от гръцките органи информация на 15 юли 2013 г. финансов консултант е осъществил контакт с голям брой чуждестранни и гръцки банки и инвеститори, но окончателни оферти са подали само четирите най-големи гръцки банки. Фактът, че финансовият консултант се е свързал с голям брой банки, позволява на Комисията да заключи, че тръжният процес е бил открит и недискриминационен. Офертата на банката е била определена за най-добрата, като се имат предвид размерът и видът на предложеното възнаграждение.
(236)
По-точно банката се е съгласила да плати на HFSF общо 681 млн. евро под формата на новоемитирани обикновени акции. Втората оферта според размера на предложеното възнаграждение е била оферта за 500 млн. евро в парични средства. Следователно тя е била с 26,58 % по-ниска от офертата на банката. Според писмото от Банката на Гърция от 8 юли 2013 г. не е можело да се разглежда нито една оферта за заплащане в парични средства от гръцка банка, доколкото тя още е разчитала на финансиране от Евросистемата, и по-специално ако въпросната банка е получавала спешна помощ за осигуряване на ликвидност. Следователно втората оферта според размера на предложеното възнаграждение не е отговаряла на изискванията на Банката на Гърция.
(237)
Следва да се отбележи също така, че според договора за продажба HFSF е получил 1 418,75 милиона нови обикновени акции в банката по цена на предлагане от 0,48 EUR всяка (124). Дяловото участие на HFSF в банката се е увеличило от 93,55 на 95,23 %.
(238)
Следователно Комисията стига до заключението, че придобиването не представлява помощ за купувача.
6.2.1.6. Заключение относно наличието на помощ
(239)
Въз основа на горното Комисията счита, че всички мерки T, TT, NTT1 и NTT2 представляват държавна помощ. Що се отнася до мярка T, Комисията стига до заключението, че помощта е облагодетелствала дейностите на T Bank, които са били прехвърлени на TT Bank и по-късно на New TT Bank. Що се отнася до мярка TT, Комисията стига до заключението, че тя е облагодетелствала дейностите на TT Bank, които са били прехвърлени на New TT Bank. Получателят на мерки NTT1 и NTT2 е New TT Bank.
(240)
Следователно Комисията стига до заключението, че икономическите дейности на T Bank, които са били прехвърлени на TT Bank и по-късно на New TT Bank, са се възползвали от помощ за рекапитализация в размер на 677 млн. евро, докато дейностите, осъществявани от TT Bank и поети от New TT Bank, са се облагодетелствали от държавна помощ под формата на капиталова подкрепа в размер на 4 457,96 млн. евро (мерки TT, NTT1 и NTT2).
Таблица 10
Преглед на общата помощ, получена от T Bank, TT Bank и New TT Bank
Получател на помощта
Мярка
Описание
Размер на помощта (в млн. евро)
Дейностите на T Bank
T
Покриване на недостиг от финансиране от T за TT
677
Дейностите на TT Bank
TT
Рекапитализация
224,96
Дейностите на New TT Bank
NTT1
Покриване на недостиг от финансиране от TT Bank за New TT Bank
3 732,6
NTT2
Начален акционерен капитал
500
6.2.2. Правно основание на оценката на съвместимостта
(241)
С член 107, параграф 3, буква б) от Договора Комисията се оправомощава да определи помощта за съвместима с вътрешния пазар, ако тя е предназначена „за преодоляването на сериозни затруднения в икономиката на държава членка“.
(242)
Както е обяснено в съображения 199 и 200, понастоящем правното основание на оценката на мерките за помощ за гръцките банки следва да бъде член 107, параграф 3, буква б) от Договора.
(243)
Както е обяснено в съображение 201, помощта е съвместима съгласно член 107, параграф 3, буква б) от Договора, ако отговаря на общите критерии за съвместимост: целесъобразност, необходимост и пропорционалност.
(244)
За пръв път принципите за оценка на мерките за помощ са определени в Съобщението относно банковия сектор от 2008 г.
(245)
В Съобщението относно рекапитализацията (125) са дадени допълнителни насоки относно равнището на възнаграждението, което се изисква при вливания на капитал от държавата.
(246)
Накрая, в Съобщението относно преструктурирането (126) Комисията обяснява как ще оценява плановете за преструктуриране. В своята оценка на плана за преструктуриране на банката в съответствие със Съобщението относно преструктурирането, Комисията ще вземе предвид всички мерки, които са посочени в таблица 8.
6.2.3. Съвместимост на мерките за помощ със Съобщението относно банковия сектор от 2008 г. и Съобщението относно рекапитализацията
6.2.3.1. Съвместимост на мярка T със Съобщението относно банковия сектор от 2008 г. и Съобщението относно рекапитализацията
(247)
По отношение на мярка T в решението по отношение на T Bank Комисията установи, че намесата отговаря на изискванията на член 107, параграф 3, буква б) от Договора и реши, че е съвместима с вътрешния пазар поради съображения за финансова стабилност за период от шест месеца от датата на приемането на въпросното решение. Гръцките органи не представиха актуализиран план за преструктуриране на TT Bank, в който да е взето предвид интегрирането на дейностите на T Bank в TT Bank преди края на въпросния шестмесечен период. В съображение 83 от решението за откриване по отношение на New TT обаче Комисията определи, че този пропуск е разбираем, тъй като междувременно е било взето решение TT Bank да бъде оздравена. След като гръцките органи представиха план за преструктуриране на New TT Bank през януари 2013 г. и актуализиран план през март 2013 г., като и двата касаят дейностите, прехвърлени от T Bank на TT Bank, в решението за откриване по отношение на New TT Комисията временно одобри мярка T като помощ за оздравяване до приемането на окончателно решение относно мерки T, TT, NTT1 и NTT2.
6.2.3.2. Съвместимост на мярка TT със Съобщението относно банковия сектор от 2008 г.
(248)
В решението си от 19 ноември 2008 г. (127) Комисията вече стигна до заключението, че мярка TT, която е била предоставена през май 2009 г. по мярката за рекапитализация в рамките на схемата за подпомагане на гръцките банки, е съвместима като помощ за оздравяване в съответствие със Съобщението относно банковия сектор от 2008 г. В решението от 19 ноември 2008 г. не се прави препратка към Съобщението относно рекапитализацията, което не е било прието по това време.
6.2.3.3. Съвместимост на мерки NTT1 и NTT2 със Съобщението относно банковия сектор от 2008 г. и Съобщението относно рекапитализацията
(249)
Комисията вече временно е одобрила мерки NTT1 и NTT2 като помощ за оздравяване в решението за откриване по отношение на New TT.
6.2.4. Съвместимост на мерки за помощ T, TT, NTT1 и NTT2 със Съобщението относно преструктурирането
6.2.4.1. Отсъствието на подходящо възнаграждение за помощта следва да се вземе предвид при оценката в съответствие със Съобщението относно преструктурирането
(250)
В съображение 45 от решението по отношение на T Bank Комисията отбеляза, че HDIGF и HFSF вероятно няма да си възстановят никакви средства и че следователно покриването на недостига от финансиране от T Bank за TT Bank е аналогично на безвъзмездни средства. Освен това, както е посочено в съображение 101 от решението за откриване по отношение на New TT, HFSF би могъл да очаква да си възстанови само част от извършеното от него вливане на начален акционерен капитал в размер на 500 млн. евро (мярка NTT2). Комисията отбеляза също така, че няма да има възнаграждение за покриването от страна на HFSF на недостига от финансиране от TT Bank за New TT Bank (мярка NTT1) и че има много малка вероятност HFSF да си възстанови голяма част от сумата в размер на 3,7 млрд. евро. Накрая Комисията отбелязва, че държавата най-вероятно няма да си възстанови нищо, що се отнася до мярка TT, тъй като нейните вземания под формата на собствен капитал, свързани с привилегированите акции, емитирани през май 2009 г., са останали в TT Bank, която е била ликвидирана.
(251)
Както е посочено в съображения 77 и 102 от решението за откриване по отношение на New TT, отсъствието на възнаграждение налага мащабно преструктуриране както от гледна точка на мерки за осигуряване на жизнеспособност, така и от гледна точка на мерки за ограничаване на нарушенията на конкуренцията.
6.2.4.2. Жизнеспособност в дългосрочен план на дейността на New TT Bank чрез продажба
(252)
В точка 21 от Съобщението относно преструктурирането е предвидено, че, когато не е вероятно кредитната институция в затруднение да може да възвърне жизнеспособността си в дългосрочен план, следва да се разгледат възможностите за организираното ѝ ликвидиране или разпродажба чрез търг.
(253)
В раздел 3.2.4.1 от решението за откриване по отношение на New TT Комисията изрази сериозни съмнения относно това дали New TT Bank би могла да възстанови своята жизнеспособност в дългосрочен план като самостоятелен субект и дали New TT Bank би могла да постигне планирания растеж на приходите. Освен това Комисията отбеляза, че New TT Bank е предприела само ограничен брой мерки за генериране на печалби и че от страна на New TT Bank не са предприети никакви мерки за намаляване на разходите за персонал и за рационализиране на клоновата мрежа. Комисията се позовава също така на синергиите, които биха могли да бъдат постигнати чрез интегрирането на New TT Bank в голяма финансова организация.
(254)
В тази връзка в точка 17 от Съобщението относно преструктурирането е пояснено, че продажбата на банка в затруднение на друга финансова институция може да допринесе за възстановяването на жизнеспособността в дългосрочен план и да спомогне за възстановяването на доверието в пазара, ако купувачът е жизнеспособен и способен да поеме трансфера на банката в затруднение. Освен това, в съответствие с МИФП, продажбата на New TT Bank е била приоритетна дейност, като се вземе предвид общественият интерес и финансовата стабилност, както и защитата на активите на HFSF.
(255)
Както е посочено в раздел 7.5.2, въз основа на своя план за преструктуриране банката може да се счита за жизнеспособен субект. Следователно фактът, че дейностите на New TT Bank вече се осъществяват в рамките на банката, дава възможност за възстановяването на жизнеспособността им в дългосрочен план. New TT Bank престава да съществува като самостоятелен конкурент. Сливането на дейностите на New TT Bank и банката е приключило на 14 април 2014 г. Клоновата мрежа с марката „Hellenic Postbank“ ще бъде намалена (банката възнамерява да запази марката „Hellenic Postbank“ за определени клонове, докато марката „T bank“ няма да бъде запазена и клоновата мрежа на „T bank“ почти изцяло ще бъде закрита) заедно с пълното интегриране в банката на дейността на бек-офиса и други функции на централата. Комисията стига до заключението, че планът за преструктуриране гарантира извършването на мащабното преструктуриране, наложено от недостатъчното възнаграждение.
6.2.4.3. Собствен принос и споделяне на тежестта
(256)
Изразените от Комисията опасения в съображение 99 от решението за откриване по отношение на New TT дали разходите за преструктуриране са били завишени вследствие на преструктурирането на New TT Bank като самостоятелен субект са били разсеяни благодарение на схемата за доброволно оттегляне (128), която е била приложена самостоятелно от New TT Bank през юли 2013 г., и на продажбата на New TT Bank на банката. По-специално рационализирането на клоновата мрежа, пълното интегриране на T Bank и пълното интегриране на дейностите на New TT Bank в банката ограничават до минимум разходите за преструктуриране.
(257)
Що се отнася до споделянето на тежестта от страна на акционерите и притежателите на подчинен дълг, Комисията вече е установила в съображение 100 от решението за откриване по отношение на New TT, че акционерите и притежателите на подчинен дълг не са били прехвърлени на New TT Bank, а са останали в TT Bank, т.е. дружеството в ликвидация. Следователно Комисията определи, че е постигнато достатъчно споделяне на тежестта от страна на акционерите и притежателите на подчинен дълг.
(258)
По тази причина Комисията счита, че разходите за преструктуриране са ограничени до минимум и че е налице достатъчно споделяне на тежестта. Както обаче вече беше заключено в съображение 251, отсъствието на възнаграждение налага мащабно преструктуриране както от гледна точка на мерки за осигуряване на жизнеспособност, така и от гледна точка на мерки за ограничаване на нарушенията на конкуренцията.
6.2.4.4. Мерки за ограничаване на нарушенията на конкуренцията
(259)
Що се отнася до мерките за ограничаване на нарушенията на конкуренцията, в точка 30 от Съобщението относно преструктурирането е предвидено, че „[п]ри оценката си на нуждата от такива мерки Комисията взема за отправна точка размера, мащаба и обхвата на дейностите, които въпросната банка би имала след прилагане на надежден план за преструктуриране. […] Естеството и формата на тези мерки ще зависят от два критерия: първо, от размера на помощта и от условията и обстоятелствата, при които е предоставена, и второ, от характеристиките на пазара или пазарите, на които извършва дейност банката бенефициер.“
(260)
Що се отнася до размера на получената помощ, Комисията напомня, че в съображение 104 от решението за откриване по отношение на New TT е отбелязала, че New TT Bank е получила 4,6 млрд. евро помощ (мерки NTT1 и NTT2), което представлява повече от 70 % от RWA на TT Bank и повече от 90 % от RWA на New TT Bank. Освен това Комисията отбеляза, че TT Bank (която е юридическото лице, извършвало преди това поетите от New TT Bank дейности) е получила преди това помощ по схемата за подпомагане на гръцките банки (129). TT Bank е получила първо вливане на капитал в размер на 224,96 млн. евро под формата на привилегировани акции (мярка TT), съответстващ на 2,9 % от нейните RWA към дадения момент. Наред с това при оздравяването на T Bank нейните дейности, които са прехвърлени на TT Bank, са получили помощ за оздравяване от приблизително 678 млн. евро (мярка T), съответстваща на 37,7 % от RWA на T Bank към референтната дата на сливането (31 март 2011 г.). Тези размери на помощта, в съчетание с отсъствието на възнаграждение, налагат мащабно преструктуриране.
(261)
От друга страна, в съображение 104 от решението за откриване по отношение на New TT Комисията посочи обстоятелствата, при които е била предоставена помощта. По-точно значителна част от загубите, които е реализирала TT Bank през последните години, не изглежда да произтичат от дейности, свързани с поемането на рискове, а от притежаването на GGB. Комисията отбеляза също така, че големите загуби по кредитирането на домакинства и предприятия са следствие главно на извънредно дълбоката и продължителна рецесия, а не на рисково кредитиране. Следователно не изглежда помощта да създава големи нарушения на конкуренцията. Комисията обаче отбеляза, че TT Bank - пропорционално на своя размер - е притежавала много повече GGB, отколкото останалите банки в Гърция - фактор, който отразява известно нецелесъобразно поемане на рискове.
(262)
Както вече беше отбелязано, New TT Bank престава да съществува като независим конкурент, който определя своята политика като самостоятелен субект. Планът за преструктуриране на банката се базира на допускането за пълно интегриране на New TT Bank дори ако банката ще продължи да използва марката „Hellenic Postbank“ за някои клонове и продукти.
(263)
Що се отнася до пазара, на който е осъществявала своята дейност New TT Bank, в съображение 106 от решението за откриване по отношение на New TT, Комисията отбеляза, че TT Bank е била средна по размерите си банка в Гърция (приблизително 6 % от гледна точка на депозити) и че активите и пасивите на TT Bank, които са били прехвърлени на New TT Bank, са били относително малко спрямо големината на гръцката банкова система. Следователно Комисията заключи, че, въпреки изключително големия размер на помощта, може да се счита, че нарушенията на конкуренцията, причинени от помощта за New TT Bank, са относително ограничени.
(264)
Планираното намаляване на големината на клоновата мрежа с марката „Hellenic Postbank“ чрез съкращаване на приблизително 50 клона (130) от общо 196, допълнително потвърждава оценката от съображение 263, че предизвиканите от помощта за New TT Bank нарушения на конкуренцията могат да бъдат считани за по-скоро ограничени.
(265)
Освен това дейностите на New TT Bank са били предложени на конкурентите чрез открит и недискриминационен търг.
(266)
Значителна част от мерките за помощ NTT1 и NTT2 е била необходима поради опрощаването на дългове в полза на държавата (под формата на програма за PSI) и поради изключително продължителната рецесия, а не вследствие на нецелесъобразни практики на кредитиране. Освен това дейностите на New TT Bank не са били в голям мащаб, процесът на продажба е бил открит, прозрачен и недискриминационен и New TT Bank няма да продължи да съществува като независим конкурент. Следователно Комисията стига до заключението, че, въпреки големия размер на помощта и отсъствието на подходящо възнаграждение за предоставената държавна помощ, не е налице ненужно нарушаване на конкуренцията.
6.2.4.5. Заключение относно съвместимостта на мерки за помощ T, TT, NTT1 и NTT2 със Съобщението относно преструктурирането.
(267)
Комисията стига до заключението, че продажбата на New TT Bank на банката и свързаното преструктуриране осигуряват жизнеспособността на New TT Bank в дългосрочен план, ограничаването на помощта до необходимия минимум и отсъствието на ненужни нарушения на конкуренцията.
(268)
Всички мерки за помощ, посочени в таблица 8, следва да бъдат обявени за съвместими с вътрешния пазар.
7. ОЦЕНКА НА ПОМОЩТА, ПРЕДОСТАВЕНА НА БАНКАТА
7.1. НАЛИЧИЕ И РАЗМЕР НА ПОМОЩТА
(269)
Комисията трябва да установи наличието на държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора.
7.1.1. Наличие на помощ в мерките, предоставени по схемата за подпомагане на гръцките банки
7.1.1.1. Държавно подпомагане за осигуряване на ликвидност, предоставено по мерките за гаранции и за държавни облигационни заеми (мярка L1)
(270)
В своите решения за одобряване и удължаване на схемата за подпомагане на гръцките банки (131) Комисията вече е определила, че предоставеното по схемата подпомагане за осигуряване на ликвидност представлява помощ. Неизплатеният размер на гаранциите към 15 април 2011 г. е бил 13 600 млн. евро, а към 30 ноември 2013 г. е достигнал 13 932 млн. евро. Бъдещото подпомагане за осигуряване на ликвидност, предоставено по тази схема, също би представлявало помощ.
7.1.1.2. Държавна рекапитализация, предоставена по схемата за рекапитализация (мярка A)
(271)
В решението си от 19 ноември 2008 г. относно схемата за подпомагане на гръцките банки Комисията вече е установила, че рекапитализациите, които ще се предоставят по включената в схемата мярка за рекапитализация, ще представляват помощ. Банката е получила 950 млн. евро под формата на привилегировани акции, което представлява 2 % от RWA на банката (132).
(272)
През 2010 г. гръцките органи са направили няколко промени в техническите параметри на тези привилегировани акции. Предвид факта, че промените повишават възнаграждението за държавата с автоматичното увеличение на купона с 2 % всяка година, ако привилегированите акции не бъдат изкупени обратно в рамките на пет години, Комисията стига до заключението, че измененията на техническите параметри не предоставят каквото и да било предимство на банката и следователно не включват допълнителна държавна помощ.
7.1.2. Наличие на помощ в гарантираната от държавата СПОЛ (мярка L2)
(273)
В точка 51 от Съобщението относно банковия сектор от 2008 г. Комисията пояснява, че предоставянето на средства от централните банки за финансови институции не представлява помощ, ако са изпълнени четири кумулативни условия, свързани с платежоспособността на финансовата институция, обезпечеността на механизма, лихвения процент, начислен на финансовата институция, както и липсата на насрещна гаранция от държавата. Тъй като гарантираната от държавата СПОЛ за банката не отговаря на тези четири кумулативни условия, най-вече защото тя е гарантирана от държавата и е предоставена заедно с други мерки за подпомагане, тя представлява помощ.
(274)
Гарантираната от държавата СПОЛ отговаря на условията, определени в член 107, параграф 1 от Договора. Първо, тъй като тази мярка включва държавна гаранция в полза на Банката на Гърция, всяка евентуална загуба ще е за сметка на държавата. Следователно мярката включва държавни ресурси. СПОЛ дава възможност на банките да получат финансиране в момент, в който нямат достъп до пазар за финансиране на едро и до редовни операции за рефинансиране от Евросистемата. Следователно гарантираната от държавата СПОЛ за банката ѝ предоставя предимство. Мярката е селективна, тъй като СПОЛ е ограничена до банковия сектор. А поради това, че гарантираната от държавата СПОЛ дава възможност на банката да продължи да осъществява своята дейност на пазара и да избегне неизпълнение и необходимостта да напусне пазара, тя нарушава конкуренцията. Банката осъществява дейност в други държави членки и финансови институции от други държави членки осъществяват дейност или потенциално биха били заинтересовани от осъществяването на дейност в Гърция, което означава, че предоставеното на банката предимство засяга търговията между държавите членки.
(275)
Гарантираната от държавата СПОЛ (мярка L2) представлява държавна помощ. Размерът на гарантираната от държавата СПОЛ се е променял с течение на времето. Към 31 декември 2012 г. нейният размер е бил около 12 млрд. евро.
7.1.3. Наличие на помощ в мерките, предоставени чрез HFSF
7.1.3.1. Първата междинна рекапитализация (мярка B1)
(276)
В раздел 5.1 от решението за откриване по отношение на Eurobank Комисията вече е определила, че първата междинна рекапитализация представлява държавна помощ. Полученият капитал е бил в размер на 3 970 млн. евро.
7.1.3.2. Втората междинна рекапитализация (мярка B2)
(277)
Мярка B2 е била осъществена с ресурси на HFSF, което, както е обяснено в съображение 47 от решението за откриване по отношение на Eurobank, включва държавни ресурси.
(278)
Що се отнася до наличието на предимство, мярка B2 е довела до увеличаване на капиталовото съотношение на банката до равнище, което ѝ е дало възможност да продължи да функционира на пазара и да има достъп до финансиране от Евросистемата. Освен това възнаграждението за мярка B2 се състои от начислените лихви по известията на EFSF и допълнителна такса от 1 %. Тъй като посоченото възнаграждение очевидно е по-ниско от възнаграждението по сходни капиталови инструменти на пазара, банката определено не би могла да набере този капитал при същите условия на пазара. Следователно мярка B2 е предоставила предимство с държавни ресурси на банката. Тъй като мярката е била предоставена само на банката, по своя характер тя е селективна.
(279)
В резултат на мярка B2 позицията на банката е била укрепена, тъй като са ѝ били предоставени необходимите финансови средства, за да продължи да отговаря на капиталовите изисквания, което е довело до нарушения на конкуренцията. Тъй като банката осъществява дейност на други европейски банкови пазари и финансови институции от други държави членки осъществяват дейност в Гърция, по-специално на застрахователния пазар, следователно мярка B2 би могла да засегне също така търговията между държавите членки.
(280)
Комисията счита, че мярка B2 представлява държавна помощ. Националните органи са изпратили уведомление за нея като помощ. Полученият капитал е бил в размер на 1 341 млн. евро.
7.1.3.3. Писмо за поемане на ангажимент (мярка B3)
(281)
С мярка B3 HFSF е поел ангажимент да предостави допълнителния капитал, необходим за завършването на рекапитализацията на банката до размера, изискван от Банката на Гърция в рамките на стрес-теста от 2012 г. HFSF получава своите средства от държавата. Следователно Комисията стига до заключението, че с писмото се поема ангажимент за предоставяне на държавни ресурси. Обстоятелствата, при които HFSF може да предоставя подпомагане на финансови институции, са точно определени и ограничени от закона. Съответно използването на тези държавни ресурси е относимо към държавата. HFSF е поел ангажимент да предостави допълнителен капитал в размер до 528 млн. евро.
(282)
Писмото за поемане на ангажимент е предоставило предимство на банката, тъй като чрез него вложителите са получили увереност, че банката ще може да набере цялата сума на необходимия ѝ капитал, т.е. HFSF е щял да предостави капитала, ако банката не успее да го набере на пазара. Този ангажимент улеснява така също набирането на частен капитал на пазара, тъй като инвеститорите се уверяват, че, ако банката не може да намери част от капитала на пазара, HFSF ще го предостави. Никой частен инвеститор не би се съгласил да поеме ангажимент преди да са известни условията на рекапитализацията, а към въпросния момент банката не е имала достъп до капиталов пазар.
(283)
Тъй като банката осъществява дейност на други европейски банкови пазари и финансови институции от други държави членки осъществяват дейност в Гърция, по-специално на застрахователния пазар, мярка B3 също би могла да засегне търговията между държавите членки и да наруши конкуренцията.
(284)
Следователно мярка B3 представлява помощ и гръцките органи са изпратили уведомление за нея като държавна помощ на 27 декември 2012 г.
7.1.3.4. Рекапитализация от пролетта на 2013 г. (мярка B4)
(285)
Рекапитализацията от пролетта на 2013 г. (мярка B4) представлява преобразуването на първата и втората междинни рекапитализации (мерки B1 и B2) и на писмото за поемане на ангажимент (мярка B3) в постоянна рекапитализация в размер на 5 839 млн. евро под формата на обикновени акции. Тъй като мярка B4 представлява преобразуване на вече предоставена помощ, тя отново включва държавни ресурси, но не увеличава номиналния размер на помощта. Тя увеличава обаче предимството за банката (а оттам и нарушенията на конкуренцията), тъй като тя представлява постоянна рекапитализация, а не временна рекапитализация като в случая на мерки B1 и B2. В сравнение с мярка B3, която представлява само ангажимент, а не действителна рекапитализация, мярка B4 е повишила капиталовата адекватност на банката и следователно е предоставила по-голямо предимство.
(286)
Комисията отбелязва, че такова подпомагане не е било предоставено на всички банки, осъществяващи дейност в Гърция. Що се отнася до нарушенията на конкуренцията и засягането на търговията, Комисията отбелязва например, че помощта е дала възможност на банката да продължи да осъществява своята дейност в други държави членки като Румъния или България. Ликвидацията на банката би довела до прекратяване на нейните дейности в чужбина чрез ликвидиране на въпросните дейности или продажбата на предприятията. Освен това застрахователните дейности на банката в Гърция се конкурират с дъщерните предприятия на застрахователни дружества от други държави членки. Следователно мярката нарушава конкуренцията и засяга търговията между държавите членки. Това означава, че мярка B4 представлява държавна помощ.
7.1.3.5. Заключение относно мерки B1, B2, B3 и B4
(287)
Мерки B1, B2, B3 и B4 представляват държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора. Размерът на включената в мерки B1, B2, B3 и B4 държавна помощ е 5 839 млн. евро, което е равно също така на размера на държавното подпомагане, действително предоставено от HFSF на банката.
(288)
В точка 31 от Съобщението относно преструктурирането е указано, че, освен абсолютния размер на помощта, Комисията трябва да вземе предвид помощта „във връзка с активите на банката, претеглени спрямо риска“. Мерки B1, B2, B3 и B4 са били предоставени в рамките на период от една година - от април 2012 г. до май 2013 г. През този период RWA на банката са се променили. Оттам възниква въпросът кое равнище на RWA трябва да се използва, т.е. равнището в началото на периода или в края на периода. Целта на мерки B1, B2, B3 и B4 е да бъде покрита капиталова нужда, която е била установена от Банката на Гърция през март 2012 г. (стрес-теста от 2012 г.). С други думи, капиталовите нужди, които тези мерки са покрили, вече са съществували през март 2012 г. Следователно Комисията счита, че размерът на помощта, включена в мерки B1, B2, B3 и B4, следва да бъде съпоставен с RWA на банката към 31 март 2012 г. Комисията напомня също така, че след март 2012 г. и до рекапитализацията от пролетта на 2013 г. Банката на Гърция не е взела предвид придобиванията, извършени от гръцки банки, за да коригира, било то в посока нагоре или надолу, техните капиталови нужди. Този фактор допълнително показва, че мерки B1, B2, B3 и B4 са били мерки за помощ, свързани с периметъра на банката във вида му към 31 март 2012 г.
(289)
Първата и втората междинни рекапитализации и писмото за поемане на ангажимент заедно са възлезли на 5 839 млн. евро. Тази сума представлява 13,8 % от RWA на банката към 31 март 2012 г.
7.1.3.6. Ангажимент за рекапитализация от 2014 г. (мярка C)
(290)
На 31 март 2014 г. банката е получила писмото за поемане на ангажимент от HFSF, с което HFSF е поел ангажимент да участва в увеличението на акционерния капитал на банката в размер до 2 864 млн. евро (мярка C). Поради обяснените в съображение 277 причини тази мярка включва използването на държавни ресурси. Тази мярка дава предимство на банката, тъй като гарантира, че банката ще намери необходимия ѝ капитал, което ще засили доверието на вложителите и ще я улесни при набирането на капитал от частни инвеститори.
(291)
Ако частните инвеститори не запишат цялата сума на увеличението на капитала, HFSF трябва всъщност да влее капитал в банката в изпълнение на писмото за поемане на ангажимент. В сравнение с писмото за поемане на ангажимент такова вливане на капитал би осигурило по-голямо предимство на банката. За разлика от писмото за поемане на ангажимент действителното вливане на капитал повишава капиталовата адекватност на банката.
(292)
Както писмото за поемане на ангажимент, така и потенциалното му изпълнение под формата на действително вливане на капитал не отговарят на принципа на инвеститора в условията на пазарна икономика. Въпреки че HFSF е трябвало да закупи новите акции при същата цена като частните инвеститори, обстоятелствата по участието на HFSF са съвсем различни от тези на частните инвеститори, които ще запишат новите акции. HFSF е поел ангажимент да запише, ако се наложи, цялото увеличение на акционерния капитал, преди някой частен инвеститор официално да се задължи да купи акции. Частните инвеститори, които купуват нови акции, ще са сигурни, че при всички случаи банката ще набере цялата сума на необходимия капитал, тъй като HFSF ще окаже подкрепа и ще закупи всички акции, които не са записани от частните инвеститори. Второ, HFSF ще се включи само ако търсенето от частни инвеститори не е достатъчно и то на долната граница на обявения ценови диапазон. Това означава, че HFSF ще предостави капитал, който банката не може да намери на пазара при същата цена на акция. Следователно HFSF осигурява капитал в размер или на цена, които пазарът не е готов да предостави.
(293)
Поради факта, че е била предоставена само на банката, мярка C е селективна. Позицията на банката е била засилена, тъй като са ѝ били предоставени необходимите финансови ресурси, за да продължи да изпълнява определите от Банката на Гърция регулаторни капиталови изисквания. Следователно тази мярка предоставя предимство, което нарушава конкуренцията. Тъй като банката осъществява дейност и на други европейски банкови пазари и финансови институции от други държави членки осъществяват дейност в Гърция, по-специално на застрахователния пазар, мярка C би могла също така да засегне търговията между държавите членки.
(294)
Ангажиментът за рекапитализация от 2014 г. представлява държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора. Размерът на включената в тази мярка помощ е 2 864 млн. евро, което представлява 7,5 % от RWA на банката към 31 декември 2013 г. (133)
(295)
Ако HFSF действително влее допълнителен капитал в банката в изпълнение на този ангажимент, това ще увеличи предимството за банката и нарушенията на конкуренцията, но няма да повиши номиналния размер на помощта (134).
7.1.4. Заключение относно наличието и общия размер на получената помощ
(296)
Мерки A, B1, B2, B3, B4 и C представляват държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора.
Таблица 11
Преглед на общата помощ, получена от банката
Реф.
Мярка
Вид на мярката
Размер на помощта
Помощ/RWA
A
Привилегировани акции
Капиталова подкрепа
950 млн. евро
2 %
B1 B2 B3 B4
Първа междинна рекапитализация
Втора междинна рекапитализация
Писмо за поемане на ангажимент
Рекапитализация от пролетта на 2013 г.
Капиталова подкрепа
5 839 млн. евро
13,8 %
C
Ангажимент за рекапитализация от 2014 г.
Ангажимент за предоставяне на капиталова подкрепа
2 864 млн. евро
7,5 %
Обща капиталова помощ, предоставена на банката
9 653 млн. евро
15,8 %
Общ размер на капитала, платен на банката
6 789 млн. евро [може да достигне 9 653 млн. евро, ако се наложи HFSF да предостави цялата сума на увеличението на капитала от април 2014 г.]
23,7 %
Реф.
Мярка
Вид на мярката
Номинален размер на помощта
L1
Подпомагане за осигуряване на ликвидност
Гаранция
13 932 млн. евро
Към 30 ноември 2013 г.
L2
Гарантирана от държавата СПОЛ
Финансиране и гаранция
12 000 млн. евро
Към 31 декември 2012 г.
Обща помощ за осигуряване на ликвидност, предоставена на банката
25 932 млн. евро
7.2. ПРАВНО ОСНОВАНИЕ НА ОЦЕНКАТА НА СЪВМЕСТИМОСТТА
(297)
Както е посочено в съображение 200, правното основание за оценката на мерките за помощ следва да бъде член 107, параграф 3, буква б) от Договора (135).
(298)
По време на финансовата криза Комисията е разработила критерии за съвместимост за различните видове мерки за помощ. За пръв път принципите за оценка на мерките за помощ са определени в Съобщението относно банковия сектор от 2008 г.
(299)
Насоки относно мерките за рекапитализация са дадени в Съобщението относно рекапитализацията и в Съобщението относно удължаването от 2011 г.
(300)
В Съобщението относно преструктурирането е определен възприетият от Комисията подход по отношение на оценката на планове за преструктуриране, по-специално необходимостта да се възвърне жизнеспособността, да се гарантира надлежното участие на получателя на помощта и да се ограничат нарушенията на конкуренцията.
(301)
Тази рамка е била допълнена от Съобщението относно банковия сектор от 2013 г., което се прилага за мерки за помощ, за които е изпратено уведомление след 1 август 2013 г.
7.2.1. Правно основание на оценката на съвместимостта на помощта за осигуряване на ликвидност на банката (мярка L1)
(302)
Помощта за осигуряване на ликвидност, която вече е била получена от банката, е била одобрена окончателно чрез поредица от решения за разрешаване на мерките по схемата за подпомагане на гръцките банки и измененията и удълженията на схемата (136). Всяка една бъдеща помощ за осигуряване на ликвидност за банката ще трябва да бъде предоставена по надлежно разрешена от Комисията схема. Комисията ще трябва да одобри условията на въпросната помощ преди предоставянето ѝ и следователно тя не е необходимо да се оценява по-нататък в настоящото решение.
7.2.2. Правно основание на оценката на съвместимостта на привилегированите акции (мярка A)
(303)
Предоставената през 2009 г. рекапитализация под формата на привилегировани акции (мярка A), е била осигурена по мярката за рекапитализация, одобрена през 2008 г. в рамките на схемата за подпомагане на гръцките банки в съответствие със Съобщението относно банковия сектор от 2008 г. Следователно не е необходимо да ѝ се прави нова оценка по Съобщението относно банковия сектор от 2008 г. и трябва да бъде оценена единствено в съответствие със Съобщението относно преструктурирането.
7.2.3. Правно основание на оценката на съвместимостта на гарантираната от държавата СПОЛ (мярка L2)
(304)
Съвместимостта на гарантираната от държавата СПОЛ (мярка L2) първо следва да бъде оценена въз основа на Съобщението относно банковия сектор от 2008 г. и на Съобщението относно удължаването от 2011 г. Всяка гарантирана от държавата СПОЛ, предоставена след 1 август 2013 г., се оценява в съответствие със Съобщението относно банковия сектор от 2013 г.
7.2.4. Правно основание на оценката на съвместимостта на рекапитализациите от HFSF (мерки B1, B2, B3 и B4)
(305)
Съвместимостта на рекапитализациите от HFSF (мерки B1, B2, B3 и B4), по-специално по отношение на възнаграждението, първо следва да бъде оценена в съответствие със Съобщението относно банковия сектор от 2008 г., Съобщението относно рекапитализацията и Съобщението относно удължаването от 2011 г. В решението за откриване по отношение на Eurobank Комисията изрази съмнения относно съвместимостта на мярка B1 със споменатите съобщения. Тъй като тези мерки са били осъществени преди 1 август 2013 г., те не попадат в приложното поле на Съобщението относно банковия сектор от 2013 г. Съвместимостта на рекапитализациите от HFSF (мерки B1, B2, B3 и B4) следва да бъде оценена така също в съответствие със Съобщението относно преструктурирането.
7.2.5. Правно основание на оценката на съвместимостта на ангажимента за рекапитализация от 2014 г. (мярка C)
(306)
Съвместимостта на ангажимента за рекапитализация от 2014 г. (мярка C) следва да бъде оценена в съответствие със Съобщението относно банковия сектор от 2013 г., в което са определени нови изисквания по отношение на приноса на подчинените кредитори и на възнаграждението на управителите, и в съответствие със Съобщението относно рекапитализацията и Съобщението относно удължаването от 2011 г. Съвместимостта на мярка C следва да бъде оценена също така въз основа на Съобщението относно преструктурирането.
7.3. СЪОТВЕТСТВИЕ НА МЯРКА L2 СЪС СЪОБЩЕНИЕТО ОТНОСНО БАНКОВИЯ СЕКТОР ОТ 2008 Г., СЪОБЩЕНИЕТО ОТНОСНО УДЪЛЖАВАНЕТО ОТ 2011 Г. И СЪОБЩЕНИЕТО ОТНОСНО БАНКОВИЯ СЕКТОР ОТ 2013 Г.
(307)
Помощта е съвместима в съответствие с член 107, параграф 3, буква б) от Договора, ако отговаря на общите критерии за съвместимост: целесъобразност, необходимост и пропорционалност.
(308)
Тъй като гръцките банки не са имали достъп до пазарите на едро и са станали изцяло зависими от финансирането от централната банка, както е посочено в съображение 32, и тъй като банката не е можела да заеме достатъчно средства посредством редовни операции за рефинансиране, банката е имала нужда от гарантирана от държавата СПОЛ, за да получи достатъчна ликвидност, което да я предпази от неизпълнение. Комисията счита, че мярка L2 представлява целесъобразен механизъм за преодоляване на сериозно затруднение, което би било причинено от неизпълнението на банката.
(309)
Тъй като гарантираната от държавата СПОЛ води до относително високи разходи за финансирането за банката, тя е стимулирана в достатъчна степен с цел да избягва да разчита на този източник на финансиране за развитието на своите дейности. Банката трябва да заплаща лихва с […] базисни пункта по-висока от редовните операции за рефинансиране в рамките на Евросистемата. Освен това банката трябва да плати на държавата гаранционна такса в размер на […] базисни пункта. В резултат на това общите разходи за гарантираната от държавата СПОЛ за банката са много по-високи от нормалните разходи за рефинансиране от ЕЦБ. По-специално разликата между първите и вторите е по-голяма от гаранционната такса, която се изисква в съответствие със Съобщението относно удължаването от 2011 г. Това означава, че общото възнаграждение, което се изисква от държавата, може да се счита за достатъчно. Що се отнася до размера на гарантираната от държавата СПОЛ, той редовно се преразглежда от Банката на Гърция и от ЕЦБ въз основа на действителните нужди на банката. Те следят отблизо нейното използване, за да гарантират ограничаването ѝ до необходимия минимум. Следователно мярка L2 не осигурява на банката прекомерно голяма ликвидност, която би могла да се използва от банката за финансирането на дейности, нарушаващи конкуренцията. Помощта е ограничена до минималния необходим размер.
(310)
Подобно следене отблизо на използването на гарантираната от държавата СПОЛ и редовната проверка дали използването ѝ е ограничено до минимум, гарантират също така, че ликвидността е пропорционална и не води до ненужно нарушаване на конкуренцията. Комисията отбелязва също така, че гръцките органи са поели задължение да осъществят редица мерки, целящи намаляване на разпространението на отрицателни последици, както е посочено в анализа в раздел 7.6, което допълнително гарантира, че зависимостта от помощ за осигуряване на ликвидност ще спре възможно най-скоро и че въпросната помощ е пропорционална.
(311)
Следователно мярка L2 съответства на Съобщението относно банковия сектор от 2008 г. и на Съобщението относно удължаването от 2011 г. Тъй като със Съобщението относно банковия сектор от 2013 г. не са въведени допълнителни изисквания по отношение на гаранциите, мярка L2 отговаря също така на Съобщението относно банковия сектор от 2013 г.
7.4. СЪОТВЕТСТВИЕ НА МЕРКИ B1, B2, B3 И B4 СЪС СЪОБЩЕНИЕТО ОТНОСНО БАНКОВИЯ СЕКТОР ОТ 2008 Г., СЪОБЩЕНИЕТО ОТНОСНО РЕКАПИТАЛИЗАЦИЯТА И СЪОБЩЕНИЕТО ОТНОСНО УДЪЛЖАВАНЕТО ОТ 2011 Г.
(312)
Както е посочено в съображение 201, помощта е съвместима в съответствие с член 107, параграф 3, буква б) от Договора, ако отговаря на общите критерии за съвместимост (137): целесъобразност, необходимост и пропорционалност.
(313)
В Съобщението относно рекапитализацията и Съобщението относно удължаването от 2011 г. са определени допълнителни насоки относно равнището на изискваното възнаграждение за вливания на капитал от държавата.
7.4.1. Целесъобразност на мерките
(314)
Комисията счита, че рекапитализациите от HFSF (мерки B1, B2, B3 и B4) са целесъобразни, защото чрез тях се избягва фалита на банката. Без тях банката не би могла да продължи да извършва своите дейности, тъй като към края на 2012 г. (138) собственият ѝ капитал е бил отрицателен.
(315)
В това отношение в решението за откриване по отношение на Eurobank Комисията отбеляза, че банката е една от най-големите банкови институции в Гърция както от гледна точка на отпускането на кредити, така и на приемането на депозити. В това си качество банката е от системна важност за Гърция. Следователно неизпълнението на банката би създало сериозни затруднения в гръцката икономика. Предвид преобладаващите по това време обстоятелства, финансовите институции в Гърция са имали затруднения в достъпа до финансиране. Липсата на финансиране е ограничила тяхната възможност да предоставят заеми на гръцката икономика. В този контекст затрудненията на икономиката биха били допълнително влошени от неизпълнението на банката. Освен това мерки B1, B2, B3, и B4 са били наложени главно поради програмата за PSI - едно крайно извънредно и непредвидимо обстоятелство - а не в резултат на погрешно управление или прекомерно поемане на рискове от банката. Следователно мерките са насочени главно към справянето с последиците от програмата за PSI и допринасят за поддържането на финансовата стабилност в Гърция.
(316)
В решението за откриване по отношение на Eurobank Комисията изрази съмнения относно това дали непосредствено са били предприети всички възможни мерки, за да се избегне вероятността в бъдеще банката отново да има нужда от помощ. Както е посочено в съображения 130-132 от настоящото решение, гръцките органи са поели задължение да осъществят редица дейности, свързани с корпоративното управление и търговските дейности на банката. Както е описано в съображения 102-104 и в съображение 111, банката е извършила мащабно преструктуриране на своите дейности, като вече са реализирани големи съкращения на разходите и продажби. Следователно съмненията на Комисията са били разсеяни.
(317)
В решението за откриване по отношение на Eurobank Комисията е изразила съмнения също така относно това дали са били предвидени достатъчни предпазни мерки, в случай че банката попадне под контрола на държавата или в случай че частните акционери запазят контрола си, докато по-голямата част от акциите са собственост на държавата. Комисията отбелязва, че описаните в съображения 131 и 132 поети задължения гарантират, че кредитните дейности на банката ще се осъществяват на търговска база и ежедневните ѝ дела ще бъдат предпазени от държавна намеса. Договорената между HFSF и банката рамка на взаимоотношенията също гарантира защитата на интересите на държавата като основен акционер от прекомерно поемане на рискове от страна на ръководството на банката.
(318)
Следователно мерки B1, B2, B3 и B4 гарантират запазването на финансовата стабилност в Гърция. Предприети са били важни действия, за да бъдат сведени до минимум бъдещите загуби и за да се гарантира, че дейностите на банката няма да бъдат застрашени вследствие на неудачно управление. На тази база Комисията определя, че мерки B1, B2, B3 и B4 са целесъобразни.
7.4.2. Необходимост - ограничаване на помощта до минимум
(319)
Според Съобщението относно банковия сектор от 2008 г. мярката за помощ трябва да е необходима - от гледна точка на своя размер и форма - за постигането на целта. Това означава, че вливането на капитал трябва да бъде в минималния необходим размер за постигането на целта.
(320)
Размерът на капиталовата подкрепа е бил изчислен от Банката на Гърция в рамките на стрес-тест, за да се гарантира, че основният капитал от първи ред ще остане над определено равнище през периода 2012-2014 г., което е отразено в таблица 3. Следователно на банката не е бил предоставен прекомерно висок капитал. Както е обяснено в съображение 316, били са предприети действия за намаляване на риска, че банката може да се нуждае от допълнителна помощ в бъдеще.
(321)
Що се отнася до възнаграждението за първата и втората междинни рекапитализации (мерки B1 и B2), Комисията напомня, че те са били предоставени през май 2012 г. и през декември 2012 г. и са били осъществени чрез непарични вноски под формата на известия на EFSF. От датата на изплащането на тези известия на EFSF до датата на рекапитализацията от пролетта на 2013 г. HFSF е получило като възнаграждение начислените лихви по известията на EFSF плюс такса 1 % (139). Както е подчертано в решението за откриване по отношение на Eurobank, това възнаграждение е по-ниско от диапазона 7 - 9 %, посочен в Съобщението относно рекапитализацията. Периодът с ниско възнаграждение обаче е бил ограничен до една година за мярка B1 и пет месеца за мярка B2 (т.е. до преобразуването на междинната рекапитализация в стандартна рекапитализацията в обикновени акции, именно мярка B4). Макар че първата и втората междинни рекапитализации не са довели до намаляване на дяловото участие на съществуващите акционери, рекапитализацията от пролетта на 2013 г., която се е изразявала в преобразуването на първата и втората междинни рекапитализации, сериозно е намалила дяловото участие на въпросните акционери, тъй като делът им в собствения капитал на банката е намалял до 1,4 %. Това е сложило край на противоестествената ситуация, настъпила на датата на първата междинна рекапитализация. Следователно изразените в решението за откриване по отношение на Eurobank съмнения са били разсеяни.
(322)
Освен това, предвид необичайния източник на затрудненията на банката, където загубите са следствие главно на опрощаване на дългове в полза на държавата (програмата за PSI и обратното изкупуване на дългове, което осигурява значително предимство за държавата, т.е намаляване на дълговете) и от последиците от продължителната рецесия на националния ѝ пазар, Комисията може да приеме подобно временно отклонение от стандартните изисквания за възнаграждение, определени в Съобщението относно рекапитализацията (140).
(323)
Мярка B3 представлява ангажимент за предоставяне на капитал. Този ангажимент, поет през декември 2012 г., е бил изпълнен посредством действителното вливане на капитал през май - юни 2013 г. - само пет месеца по-късно. Поради тази причина и поради посочените в съображение 322 причини е приемливо за въпросния ангажимент да не е изплатено възнаграждение.
(324)
Що се отнася до мярка B4, в съответствие с точка 8 от Съобщението относно удължаването от 2011 г. вливанията на капитал следва да се впишат при достатъчна отстъпка от цената на акция (след корекция по отношение на „ефекта на разреждане“), за да се даде разумна гаранция за подходящо възнаграждение за държавата. Въпреки че в тази рекапитализация не е била предвидена значителна отстъпка от цената на акция, коригирана по отношение на ефекта на разреждане, всъщност не е било възможно да се постигне значителна отстъпка от теоретичната цена на минали права (141). Преди рекапитализацията от пролетта на 2013 г. капиталът на банката е бил отрицателен и пазарната ѝ капитализация е била едва няколкостотин милиона евро. При такива обстоятелства възниква въпросът дали съществуващите акционери е трябвало да бъдат напълно отстранени. Комисията отбелязва, че емисионната цена е била определена с 50 % отстъпка от средната пазарна цена през петдесетте дни, предшестващи определянето на емисионната цена. Комисията отбелязва също така, че е било налице значително намаляване на дяловото участие на старите акционери, тъй като след тази рекапитализация те са притежавали едва 1,4 % дялово участие в банката. Следователно, прилагането на допълнителна отстъпка от пазарната цена би оказало само незначително въздействие върху възнаграждението на HFSF. С оглед на специфичната ситуация на гръцките банки, обяснена в съображение 322, и предвид факта, че необходимостта от помощ произтича от опрощаването на дългове в полза на държавата, Комисията намира емисионната цена за достатъчно ниска.
(325)
В заключение мерки B1, B2, B3 и B4 са необходими като помощ за оздравяване както от гледна точка на техния размер, така и на тяхната форма.
7.4.3. Пропорционалност - мерки за ограничаване на разпространението на отрицателните последици
(326)
Банката е получила държавна помощ в много голям размер. Поради това тази ситуация може да доведе до сериозни нарушения на конкуренцията. Гръцките органи обаче са поели задължение да осъществят редица мерки, целящи намаляването на разпространението на отрицателните последици. По-специално поето е задължение да продължи осъществяването на дейностите на банката на търговска база, както е обяснено в съображения 131 и 132. Гръцките органи са поели задължение така също за забрана на придобиванията, както и по отношение на редица продажби в чужбина и на небанкови дейности в Гърция, посочени в съображение 133. Ограниченията на нарушенията на конкуренцията ще бъдат оценени допълнително в раздел 7.6.
(327)
В банката е било назначено така също контролиращо доверено лице, което да следи за правилното изпълнение на поетите задължения във връзка с корпоративното управление и търговските дейности. С това ще се избегнат каквито и да било вредни промени в търговската практика на банката и ще бъде намалено потенциалното разпространение на отрицателните последици.
(328)
Накрая, на 16 април 2014 г. на Комисията беше представен нов подробен план за преструктуриране. Този план за преструктуриране ще бъде оценен в раздел 7.6.
(329)
В заключение може да се каже, че изразените в решението за откриване по отношение на Eurobank съмнения са били разсеяни. Мерки B1, B2, B3 и B4 са пропорционални с оглед на точка 15 от Съобщението относно банковия сектор от 2008 г.
7.4.4. Заключение относно съответствието на рекапитализациите от HFSF със Съобщението относно банковия сектор от 2008 г., Съобщението относно рекапитализацията и Съобщението относно удължаването от 2011 г.
(330)
Следователно Комисията стига до заключението, че рекапитализациите от HFSF (мерки B1, B2, B3 и B4) са целесъобразни, необходими и пропорционални предвид точка 15 от Съобщението относно банковия сектор от 2008 г., Съобщението относно рекапитализацията и Съобщението относно удължаването от 2011 г.
7.5. СЪОТВЕТСТВИЕ НА ЗАКУПУВАНЕТО НА NEW TT BANK И NEA PROTON BANK ОТ СТРАНА НА БАНКАТА СЪС СЪОБЩЕНИЕТО ОТНОСНО ПРЕСТРУКТУРИРАНЕТО
(331)
В точки 23 и 40 от Съобщението относно преструктурирането е обяснено, че придобиванията на предприятия от подпомогнати банки обикновено са в разрез със задълженията за ограничаване на разходите за преструктуриране и за ограничаване на нарушенията на конкуренцията. Освен това те могат да застрашат или да усложнят възстановяването на жизнеспособността. Следователно Комисията трябва да прецени дали извършените от банката придобивания могат да бъдат определени за съответстващи на Съобщението относно преструктурирането.
7.5.1. Съответствие на придобиването на New TT Bank със Съобщението относно преструктурирането
7.5.1.1. Въздействие на придобиването на New TT Bank върху жизнеспособността на банката в дългосрочен план
(332)
От гледна точка на доходността на дейностите, извършените от банката придобивания ще подобрят възвръщането на жизнеспособността на банката в дългосрочен план, тъй като сливането на две банки на един и същ географски пазар дава възможност за осъществяването на значителни синергии, например под формата на намаляване на персонала, закриване на клонове и по-ниски режийни разноски. Банката ще придобие клиентите и вложителите, като в същото време значително ще намали разходите за своята издръжка. Освен рационализирането на функциите на централата тя ще закрие повече от клоновете с марката „T Bank“ и някои от клоновете с марката „Hellenic Postbank“.
(333)
От гледна точка на позиции на ликвидност сделката оказва благоприятно въздействие така също върху съотношението на кредитите към депозитите на банката, като значително го понижава от прекомерно високото равнище, тъй като New TT Bank е имала значително повече депозити, отколкото кредити. По-специално в писмото си до HFSF от 8 юли 2013 г. Банката на Гърция е отбелязала, че банката е била изложена на голям натиск през двете години преди сделката. Банката на Гърция е отбелязала, че банката е изгубила пазарни дялове в Гърция и че в значителна степен е разчитала на финансиране от Евросистемата и на спешна помощ за осигуряване на ликвидност. В писмото си Банката на Гърция се позовава на големия недостиг от финансиране, консолидираното съотношение на кредитите към депозитите от 132 % и влошеното мнение на клиентите по отношение на банката. В това писмо Банката на Гърция е отбелязала, че придобиването на New TT Bank от страна на банката би довело до „значително увеличение на депозитите на [банката], което ще подобри общия ѝ финансов профил, мнението на вложителите и способността ѝ да привлича нови депозити при по-привлекателни условия, отколкото понастоящем“.
(334)
Следователно придобиването допринася за подобряването на позицията на ликвидност на банката, която е от съществено значение за възстановяването на жизнеспособността в дългосрочен план. В писмо от службите на Комисията до HFSF от 8 юли 2013 г. Комисията признава положителното въздействие на придобиването. В същото писмо Комисията отбелязва, че проектът на плана за преструктуриране на банката, предоставен от гръцките органи преди придобиването на New TT Bank, не е отговарял на изискването за възстановяване на жизнеспособността в дългосрочен план поради уязвимостта на счетоводния баланс на банката в края на периода на преструктуриране. В същото писмо Комисията посочва, че „придобиването на притежаващата много депозити [New TT Bank] би било от ключово значение за възстановяването на счетоводния баланс на [банката], а оттам и за възстановяването на нейната жизнеспособност в дългосрочен план“. Тази оценка е била обоснована предвид въздействието на едно подобно придобиване върху позицията на ликвидност на банката: „Въз основа на данните към края на 2012 г. придобиването незабавно би понижило съотношението на кредитите към депозитите от 155 на 123 % и следователно ще е възможно да бъде изпълнено изискването [на Комисията] [в] края на 2017 г.“
(335)
Следователно Комисията счита, че придобиването е оказало положително въздействие за възстановяването на жизнеспособността на банката в дългосрочен план.
7.5.1.2. Въздействие на придобиването върху размера на помощта, от която банката е имала нужда
(336)
В съответствие с точка 23 от Съобщението относно преструктурирането помощта за преструктуриране не трябва да се използва за придобиването на други дружества, а само за покриване на разходите по преструктурирането, които са необходими за възстановяването на жизнеспособността на банката.
(337)
Банката е заплатила покупната цена в нови акции, затова придобиването не е било финансирано с държавна помощ. В резултат на това капиталовата нужда, която е била създадена от плащането на покупната цена, незабавно е била покрита от емитирането на нови акции и затова плащането на покупната цена не е създало нетно увеличение на капиталовите нужди на банката. Нещо повече, HFSF е притежавал 100 % от New TT Bank, което предполага, че всички нови акции, емитирани от банката, са били предоставени на HFSF, т.е. на държавата.
(338)
Придобиването като такова няма да доведе до допълнителна държавна помощ, тъй като New TT Bank е била изпълнила своите регулаторни капиталови изисквания. Освен това тази междинна кредитна институция е била създадена само няколко месеца преди придобиването ѝ. Тъй като активите на банката в затруднение са били оценени и остойностени по справедлива стойност преди да бъдат прехвърлени на междинната кредитна институция, може да се приеме, че кредитният портфейл на New TT Bank не е съдържал никакви загуби, които да са били скрити или да не са били покрити по подходящ начин с провизии.
(339)
В заключение, предвид специфичните обстоятелства в настоящия случай, придобиването на New TT Bank по изключение не противоречи на принципа, че помощта трябва да бъде ограничена до необходимия минимум.
7.5.1.3. Нарушаване на конкуренцията вследствие на придобиването
(340)
В съответствие с точки 39 и 40 от Съобщението относно преструктурирането държавната помощ не трябва да бъде използвана в ущърб на конкуренти, които не получават подкрепа, за придобиването на конкурентни дружества. В точка 41 от Съобщението относно преструктурирането също така е посочено, че придобиванията могат да бъдат разрешени, когато те са част от процес на консолидация, необходим за възстановяване на финансовата стабилност или за осигуряване на ефективна конкуренция, че процесът на придобиване трябва да бъде справедлив и че придобиването следва да гарантира условия на ефективна конкуренция на съответния пазар.
(341)
New TT Bank не е била жизнеспособна банка като самостоятелен субект. Консолидирането на тази банка е било поискано в МИФП от 15 май 2013 г. Следователно сделката може да се счита за част от процес на консолидация, необходим за възстановяване на финансовата стабилност, като описания в точка 41 от Съобщението относно преструктурирането.
(342)
Нито един участник в търга, който не получава подкрепа, не е представил валидна оферта за придобиването на New TT Bank, а процесът на продажба е бил открит, прозрачен и недискриминационен. Следователно банката не е изместила участник в търга, който не е получил подкрепа. Тъй като въпросното придобиване е било разрешено от Гръцкия орган за защита на конкуренцията (142), Комисията приема, че резултатът от процеса на продажба гарантира условия на ефективна конкуренция в Гърция.
(343)
На този фон може да се заключи, че придобиването на New TT Bank е съвместимо с раздел 4 от Съобщението относно преструктурирането.
7.5.1.4. Заключение относно придобиването на New TT Bank
(344)
Комисията стига до заключението, че, с оглед на уникалната по рода си ситуация, в която са изпаднали гръцките банки (143), и специфичните особености, свързани с придобиването на New TT Bank, въпросното придобиване е съвместимо с изискванията, определени в Съобщението относно преструктурирането.
7.5.2. Съответствие на придобиването на Nea Proton Bank със Съобщението относно преструктурирането
7.5.2.1. Въздействие на придобиването на Nea Proton Bank върху жизнеспособността на банката в дългосрочен план
(345)
От гледна точка на доходността на дейностите, извършените от банката придобивания ще подобрят възвръщането на жизнеспособността на банката в дългосрочен план, тъй като сливането на две банки на един и същ географски пазар дава възможност за осъществяването на значителни синергии, например под формата на намаляване на персонала, закриване на клонове и по-ниски режийни разноски.
(346)
Придобиването на Nea Proton Bank дава възможност на банката да се възползва от синергии. Банката ще придобие клиентите и вложителите, като в същото време ще закрие повечето клонове и ще рационализира информационната система и функциите на централата. В резултат на сделката е понижено също така съотношението на кредитите към депозитите на банката, тъй като Nea Proton Bank е имала по-ниско съотношение на кредитите към депозитите. Към края на юни 2013 г. съотношение на нетните кредити към депозитите на банката е било около 135,79 %, докато съотношението на нетните кредити към депозитите на Nea Proton Bank е било приблизително 52,68 %.
(347)
В заключение може да се каже, че придобиването е оказало положително въздействие върху жизнеспособността на банката.
7.5.2.2. Въздействие на придобиването на Nea Proton Bank върху размера на помощта, от която банката е имала нужда
(348)
В съответствие с точка 23 от Съобщението относно преструктурирането помощта за преструктуриране не трябва да се използва за придобиване на други дружества, а единствено за покриване на разходите по преструктурирането, които са необходими за възстановяването на жизнеспособността.
(349)
Банката е платила символична цена за закупуването на Nea Proton Bank (едно евро), макар че придобитото дружество е било адекватно рекапитализирано преди продажбата. Тази рекапитализация е включвала провизии за бъдещи загуби по заеми и загуби от дейността (144). В резултат на това придобиването за едно евро на адекватно капитализираната банка не е увеличило капиталовите нужди на банката.
(350)
В заключение може да се каже, че придобиването на Nea Proton Bank не противоречи на принципа, че помощта следва да бъде ограничена до необходимия минимум.
7.5.2.3. Нарушаване на конкуренцията вследствие на придобиването на Nea Proton Bank
(351)
В съответствие с точки 39 и 40 от Съобщението относно преструктурирането държавната помощ не трябва да бъде използвана в ущърб на конкуренти, които не получават подкрепа, за придобиването на конкурентни дружества.
(352)
Nea Proton Bank не е била жизнеспособна банка като самостоятелен субект. Консолидирането на тази банка е било поискано в МИФП от 15 май 2013 г. Следователно сделката може да се счита за част от процес на консолидация, необходим за възстановяване на финансовата стабилност, като описания в точка 41 от Съобщението относно преструктурирането.
(353)
Комисията отбелязва също така, че нито един участник в търга, който не получава подкрепа, не е представил валидна оферта за придобиването на Nea Proton Bank и че процесът на продажба е бил открит, прозрачен и недискриминационен. Следователно банката не е изместила участник в търга, който не е получил подкрепа. Тъй като въпросното придобиване е било разрешено от Гръцкия орган за защита на конкуренцията (145), Комисията приема, че резултатът от процеса на продажба гарантира условия на ефективна конкуренция в Гърция.
(354)
На този фон може да се заключи, че придобиването на New Proton Bank е съвместимо с раздел 4 от Съобщението относно преструктурирането.
7.5.2.4. Заключение относно придобиването на Nea Proton Bank
(355)
Комисията стига до заключението, че, с оглед на специфичните особености на придобиването на Nea Proton Bank, въпросното придобиване отговаря на изискванията, определени в Съобщението относно преструктурирането.
7.6. СЪОТВЕТСТВИЕ НА МЕРКИ A, B1, B2, B3, B4 И C СЪС СЪОБЩЕНИЕТО ОТНОСНО ПРЕСТРУКТУРИРАНЕТО И НА МЯРКА C СЪС СЪОБЩЕНИЕТО ОТНОСНО БАНКОВИЯ СЕКТОР ОТ 2013 Г.
7.6.1. Източници на затруднения и последици във връзка с оценката според Съобщението относно преструктурирането
(356)
Както е посочено в раздели 2.1.1 и 2.1.2, затрудненията, пред които се е изправила банка, са следствие главно на кризата с гръцкия държавен дълг и дълбоката рецесия в Гърция и Южна Европа. Що се отнася до първия фактор, гръцкото правителство е изгубило своя достъп до финансовите пазари и в крайна сметка е трябвало да договори споразумение със своите вътрешни и международни кредитори (програма за PSI), което е довело до процентното намаление на вземанията от държавата с 53,3 %. Освен това 31,5 % от вземанията са били обменени за нови GGB с по-ниски лихвени проценти и по-далечни падежи. Държавата е изкупила обратно тези нови GGB от гръцките банки през декември 2012 г. на цена между 30,2 и 40,1 % от тяхната номинална стойност, което е довело до реализирането на допълнителна загуба за гръцките банки. Освен въздействието върху нейната капиталова позиция, оказано от програмата за PSI и обратното изкупуване на дълга, банката е претърпяла също така значителен отлив на депозити между 2010 г. и средата на 2012 г. поради риска, че Гърция може да излезе от еврозоната вследствие на неустойчивия си публичен дълг и на рецесията в икономиката.
(357)
Мерки B1, B2, B3 и B4 са в размер на 5 839 млн. евро, което е приблизително равно на размера на загубата, която е била записана в резултат на програмата за PSI (5 781 млн. евро). В такъв случай и ако трудностите не произтичат главно от практики, свързани с прекомерно поемане на рискове, в точка 14 от Съобщението относно удължаването от 2011 г. е предвидено, че Комисията може да смекчи своите изисквания.
(358)
Комисията признава, че част от капиталовите нужди произтичат от редовна експозиция на финансова институция на държавния риск на собствената ѝ държава. Този факт е отбелязан също така в съображения 58 и 69 от решението за откриване по отношение на Eurobank. В резултат на това не е имало толкова голяма нужда банката да разглежда въпроси, свързани с моралния риск, в своя план за преструктуриране, колкото при други подпомагани финансови институции, които са поемали прекомерно големи рискове. Тъй като мерките за помощ не са толкова нарушаващи, предприетите мерки за ограничаване на нарушенията на конкуренцията съответно следва да бъдат смекчени пропорционално. Тъй като програмата за PSI и обратното изкупуване на дългове представляват опрощаване на дългове в полза на държавата, възнаграждението на държавата за рекапитализирането на банките може да е по-ниско.
(359)
Тъй като обаче гръцката икономика се е свила с около 25 % след 2008 г., банката трябва да приспособи своята организация, структура на разходите и търговска мрежа към тази нова среда, за да успее да възстанови доходността си. Следователно, въпреки отсъствието на съображения, свързани с моралния риск, банката трябва да преструктурира своята дейност в Гърция, за да осигури своята жизнеспособност в дългосрочен план.
(360)
Комисията отбелязва също така, че експозицията на банката на гръцкия държавен риск е била по-голяма, отколкото тази да някои други банки в Гърция. В резултат на това не всички загуби, свързани с GGB (загуби вследствие на програмата за PSI), могат да бъдат отдадени на редовната експозиция на финансова институция на държавния риск на собствената ѝ държава.
(361)
Вторият източник на загуби за банката са загубите по нейните кредити за гръцките домакинства и фирми. Комисията счита, че тези загуби се дължат главно на изключително сериозното и продължително свиване на БВП с приблизително 25 % за период от пет години, а не на практики на банката, свързани с рисково кредитиране. В резултат на това предоставената помощ за покриването на тези загуби не създава морален риск, какъвто е случаят, когато помощта предпазва банката от последиците от нейните рискови практики в миналото. Следователно помощта предизвиква по-малки нарушения (146).
(362)
Част от капиталовите нужди и загубите от кредити на банката обаче са реализирани от някои международни дъщерни предприятия (Румъния, България, Полша и Украйна). Например през 2012 г. банката е записала загуби в Румъния, България и Украйна, докато тези дъщерни предприятия са се възползвали от вътрешногрупово финансиране в размер на 1,8 млрд. евро.
(363)
Извършените през 2012 г. стрес-тестове за определяне на капиталовите нужди на банката са показали също така, че част от капиталовите нужди е резултат от загуби по чуждестранни кредити. Прогнозите за загуби от въпросните кредити са били в размер на 1 228 млн. евро при базовия сценарий и 1 622 млн. евро при неблагоприятния сценарий.
(364)
В заключение, според точка 14 от Съобщението относно удължаването от 2011 г. се покрива значителна част от загубите и свързаната с тях нужда от помощ, което дава възможност на Комисията да облекчи своите изисквания. Част от нуждата от помощ произтича от загубите от гръцки заеми вследствие на изключително дълбоката и продължителна рецесия, а не от рисково кредитиране. Предоставената при такива обстоятелства помощ не създава морален риск и следователно не води до толкова големи нарушения.
(365)
Накрая, част от необходимостта от помощ идва от поемането на рискове от самата банка, по-специално по отношение на нейните чуждестранни дъщерни предприятия, и от по-големия брой на притежаваните от нея GGB.
7.6.2. Жизнеспособност
(366)
Планът за преструктуриране трябва да гарантира, че финансовата институция може да възстанови своята жизнеспособност в дългосрочен план до края на периода на преструктуриране (раздел 2 от Съобщението относно преструктурирането). В разглеждания случай периодът на преструктуриране е определен като периода между датата на приемане на настоящото решение и 31 декември 2018 г.
(367)
В съответствие с точки 9-11 от Съобщението относно преструктурирането гръцките органи са представили цялостен и подробен план за преструктуриране, който дава пълна информация за бизнес модела на банката. В плана са посочени също така причините за затрудненията, с които се е сблъскала банката, както и предприетите мерки за справяне с всички срещнати от нея проблеми, свързани с жизнеспособността. По-специално в плана за преструктуриране е описана избраната стратегия за запазване на оперативната ефективност на банката и за справяне с високото равнище на необслужваните кредити, ниската оперативна ефективност, нейната уязвима ликвидност и капиталовите позиции, както и чуждестранните ѝ предприятия, които са разчитали на своето дружество майка за финансирането и капитала си.
7.6.2.1. Гръцки банкови дейности
(368)
Що се отнася до ликвидността и зависимостта на банката от финансиране от Евросистемата, в плана за преструктуриране е предвиден ограничен растеж на счетоводния баланс в Гърция, докато базата на депозитите отново следва да започне да се разраства. Зависимостта от СПОЛ, която вече е намаляла, ще продължи да се понижава, което ще помогне на банката така също да намали разходите за своето финансиране.
(369)
С описаното в съображение 127 поето задължение, свързано със съотношението на кредитите към депозитите, се гарантира, че структурата на счетоводния баланс на банката ще бъде устойчива до края на периода на преструктуриране. Продажбата на ценни книжа и други странични дейности ще укрепи също така позицията на ликвидност на банката и ще гарантира, че тя няма да е зависима от пазари на едро. Поради все още затруднената позиция на ликвидност на банката Комисията може да приеме искането на гръцките органи да им бъде разрешено да предоставят средства за осигуряване на ликвидност на банката по мерките за гаранции и за държавни облигационни заеми в рамките на схемата за подпомагане на гръцките банки.
(370)
С оглед на намаляването на нейните разходи за финансиране банката също е поела задължение да продължи да намалява лихвените проценти, които плаща по депозити, както е описано в съображение 127. Комисията отбелязва, че подобно намаляване на разходите по депозити ще изиграе ключова роля за подобряване на доходността на банката преди включването на провизии.
(371)
От началото на кризата до момента банката значително е рационализирала своята търговска мрежа в Гърция посредством намаляване на броя на клоновете и на служителите. До 2018 г. общите разходи на банката ще се понижат с още […] % спрямо 2013 г. (147) За постигането на тази цел банката е поела задължение да намали броя на своите клонове и служители в Гърция до максимум съответно […] и […] към 31 декември 2017 г. с максимални общи разходи в Гърция в размер на 800 млн. евро. Очакваното съотношение на разходите към приходите ще бъде под […] % в края на периода на преструктуриране. Комисията счита, че с плана за преструктуриране се запазва ефективността на банката в новата пазарна среда.
(372)
Една от най-важните области е управлението на необслужваните кредити, тъй като те са били в размер на 29,4 % от портфейла към 31 декември 2013 г. (148) Банката планира да създаде специален отдел, който да се занимава с управлението на необслужваните кредити. Тя е поела задължение също така да изпълни високите стандарти по отношение на своята кредитна политика, за да се увеличи до максимум стойността за банката на всеки етап от кредитния процес, както е описано в съображения 131 и 132.
7.6.2.2. Корпоративно управление
(373)
Друг аспект, който заслужава внимание, е управлението на банката, като се има предвид, че HFSF притежава 95,23 % от акциите на банката към 31 декември 2013 г. Предвид опита на притежаваните от държавата банки в Гърция през 2013 г. е била договорена специална рамка за отношенията между банката и HFSF. С това споразумение се защитават ежедневните дела на банката от прекомерна намеса от страна на основния ѝ акционер, като в същото време се гарантира, че HFSF ще може да следи изпълнението на плана за преструктуриране и да възпира поемането на прекомерни рискове от страна на ръководството на банката посредством подходящи процедури за консултиране. Банката е поела задължение също така да следи отблизо своята експозиция на свързани кредитополучатели.
(374)
В изменения през 2014 г. Закон за HFSF е предвидено, че записаните от HFSF акции в рамките на рекапитализацията от пролетта на 2013 г. ще станат без право на глас, ако най-малко 50 % от увеличението на капитала от 2014 г. бъдат записани от частни инвеститори. Що се отнася до възстановяването на жизнеспособността на банката в дългосрочен план, Комисията няма да изрази отрицателно становище по отношение на предоставения на частни акционери контрол, ако те инвестират в банката собствени средства в значителен размер. Комисията отбелязва, че ограничаването на правата на глас на HFSF няма да важи за гласувания, свързани с устава на банката или с корпоративни дела или други стратегически решения. Комисията отбелязва с одобрение факта, че HFSF автоматично ще възстанови всички свои права на глас, ако банката не изпълни своя план за преструктуриране. Тези разпоредби гарантират, че, макар че HFSF няма да се меси в ежедневните дейности на банката, той ще може да защитава своите интереси като акционер и като орган, отговарящ за осигуряването на правилното изпълнение на плана за преструктуриране.
7.6.2.3. Международни дейности
(375)
В миналото някои от международните дейности на банката са довели до постепенното намаляване на нейния капитал, ликвидност и доходност, както е обяснено в съображения 362 и 363.
(376)
В плана за преструктуриране е предвидена промяна на бизнес модела на банката в посока на превръщането ѝ в банка, която в по-голяма степен е съсредоточена върху […]. Банката вече е продала своето непечелившо дъщерно предприятие в Полша - EFG Poland. Тя е започнала също така да рационализира другите дъщерни предприятия, да укрепва процеса на отпускане на кредити и да намалява недостига от финансиране на дъщерните си предприятия. Банката планира да продаде […] дъщерното предприятие […] (149). Освен това тя допълнително ще преструктурира дейностите на […] и […] дъщерни предприятия преди потенциалната им продажба на по-късен етап, както е посочено в съображение 116.
(377)
Общата доходност на чуждестранните дейности ще бъде възстановена, считано от […] нататък. Към същата дата финансирането, което е предоставено на чуждестранните дъщерни предприятия, ще е намалено с […] спрямо равнището от 31 декември 2012 г.
(378)
Следователно Комисията вярва, че банката ще успее в достатъчна степен да преструктурира и намали размера на тези чуждестранни дъщерни предприятия, за да се избегне излагането ѝ в бъдеще на допълнителни капиталови нужди и недостиг на ликвидност. Описаното в съображение 128 задължение да се въздържа от вливането на капитал в големи размери в международните дъщерни предприятия на банката гарантира също така, че чуждестранните дъщерни предприятия няма да представляват заплаха за капитала или ликвидността.
7.6.2.4. Заключение относно жизнеспособността
(379)
Описаният в раздел 2.4 базов сценарий показва, че в края на периода на преструктуриране банката ще може да реализира възвръщаемост, даваща ѝ възможност да покрива всички свои разходи и да осигури подходяща възвръщаемост на собствения капитал, като се вземе предвид нейния рисков профил. Всъщност възвръщаемостта на собствения капитал на банката ще възлезе на […] % през 2018 г. според базовия сценарий. В същото време се предвижда капиталовата позиция на банката да остане на задоволително ниво, тъй като съотношението на капиталовата адекватност няма да спада под […] % от 2014 г. нататък.
(380)
Накрая, Комисията отбелязва също така неблагоприятния сценарий, описан в представения от гръцките органи план за преструктуриране на банката. Неблагоприятният сценарий е базиран на набор от допускания, които са били съгласувани с HFSF. При него е отчетена по-продължителна и по-дълбока рецесия, както и по-голяма дефлация на цените на недвижимите имоти (150). Планът за преструктуриране показва, че банката може да устои на разумно напрежение, тъй като - дори според неблагоприятния сценарий - банката ще запази своята доходност в края на периода на преструктуриране, като през 2018 г. възвръщаемостта на собствения капитал ще бъде […] %, а съотношението на основния капитал от първи ред - […] %.
(381)
Извършените от Банката на Гърция стрес-тестове от 2013 г. потвърждават, че размерът на допълнителния капитал, който ще бъде набран през 2014 г., а именно 2 864 млн. евро, е достатъчен за покриване на базовия сценарий през периода на преструктуриране. Банката ще представи на Банката на Гърция също така план за условен капитал, съдържащ мерки, които ще бъдат осъществени, ако икономическата среда допълнително се влоши. Комисията напомня, че в оценката на капиталовите нужди при базовия сценарий Банката на Гърция вече е направила някои корекции, които са довели до увеличаване на прогнозните капиталови нужди в сравнение с изчислените от банката капиталови нужди в собствения ѝ базов сценарий. Следователно изчислените от Банката на Гърция базови капиталови нужди могат да се считат за един вид стрес-тест. За да заключи, че банката е жизнеспособна, Комисията не изисква банката предварително да разполага с достатъчно капитал, за да покрие капиталовите нужди при неблагоприятния сценарий, които са изчислени от Банката на Гърция, тъй като последните изчислени равнища представляват високо равнище на напрежение.
(382)
Друг положителен факт е, че банката няма да извършва допълнителни инвестиции в неинвестиционни ценни книжа, което спомага за запазването на нейната капиталова позиция и позицията на ликвидност.
(383)
Следователно Комисията може да заключи, че банката е предприела достатъчни мерки за справяне с проблемите с жизнеспособността на гръцките вътрешни банкови дейности и на чуждестранните дейности.
7.6.3. Собствен принос и споделяне на тежестта
7.6.3.1. Оценка на съответствието на мерки A, B1, B2, B3 и B4 със Съобщението относно преструктурирането
(384)
Както е посочено в Съобщението относно преструктурирането, банките и техните акционери трябва да участват в преструктурирането във възможно най-голяма степен, за да се гарантира, че помощта е ограничена до необходимия минимум. Следователно банките следва да използват свои собствени ресурси за финансиране на преструктурирането, например чрез продажбата на активи, докато акционерите трябва, по възможност, да поемат загубите на банката. Поетите от банката задължения следва да гарантират използването на собствени ресурси и участието в преструктуриране на първоначалните акционери и частните инвеститори, притежаващи хибриден капитал на банката.
7.6.3.1.1. Собствен принос от банката: продажби и съкращаване на разходите
(385)
С оглед на повишаването на своята капиталова адекватност банката е продала значителна част от своите предприятия. Продажбата на големите ѝ дъщерни предприятия в Полша и Турция е подобрила нейната капиталова позиция с около 750 млн. евро. Тези продажби са подобрили също така позицията на ликвидност на банката. Увеличението на акционерния капитал на Eurobank Properties е дало възможност на банката да увеличи своя капитал с 200 млн. евро.
(386)
В плана за преструктуриране е предвидена продажбата на допълнителни активи в […] и […]. По-специално банката е поела ангажимент да намали размера на своите чуждестранни активи до 8,77 млрд. евро. Като се има предвид вече извършеното намаляване на задлъжнялостта и предприетите продажби и след приключване на допълнителното намаляване на нейния размер, банката в значителна степен ще е намалила своето географско присъствие в […]
(387)
Освен това банката е поела задължение допълнително да намали големината на своите чуждестранни дейности, ако има нужда от вливане на капитал от HFSF в размер на повече от 1 млрд. евро. При такъв сценарий банката би намалила своя портфейл от международни активи до най-много 3,5 млрд. евро. Ако вливането на капитал по мярка C е под 1 млрд. евро, ще трябва частните инвеститори да са влели най-малко 1,5 млрд. евро, т.е. повече от HFSF. Това по-голямо участие от страна на частните инвеститори в значителна степен би намалило размера на необходимата помощ, чрез което би повишило споделянето на тежестта.
(388)
Банката е поела задължение също така да продаде своето голямо и печелившо застрахователно дъщерно предприятие.
(389)
С цел да ограничи капиталовите си нужди банката е поела задължение да не използва капитал за подпомагане или за увеличаване на размера на своите чуждестранни дъщерни предприятия, както е описано в съображение 128. Освен това поетите задължения включват така също банката да не извършва допълнителни придобивания.
(390)
Банката се е ангажирала също така с мащабна програма за намаляване на разходите, както е посочено в раздел 2.4.2. Разходите ѝ допълнително ще се понижат до 2018 г. […]
(391)
Гръцките органи са поели задължение по-специално, че до […] банката няма да плаща на който и да било служител или управител общо годишно възнаграждение (работна заплата, пенсионни осигуровки, бонус) в размер, надвишаващ […]. Освен това, ако HFSF трябва да запише някакви акции в банката, гръцките органи са поели задължение да прилагат горна граница на заплатите в съответствие със Съобщението относно банковия сектор от 2013 г. (151)
7.6.3.1.2. Споделяне на тежестта от старите акционери и нов капитал, набран на пазара
(392)
Дяловите участия на съществуващите акционери на банката са били сериозно намалени чрез рекапитализацията от пролетта на 2013 г. (мярка B4). Всъщност притежаваният от старите акционери дял е намалял от 100 % преди рекапитализацията от пролетта на 2013 г. до едва 1,44 %. Комисията отбелязва също така, че банката не е плащала дивиденти в парични средства от 2008 г. Накрая, Комисията отбелязва с одобрение факта, че HFSF ще влива допълнителен капитал само ако банката не успее да го набере на пазара при цена, която бъде счетена за разумна и е определена от двама независими оценители.
7.6.3.1.3. Споделяне на тежестта от притежателите на подчинен дълг
(393)
Притежателите на подчинен дълг на банката са допринесли за плащането на разходите по преструктурирането на банката. Банката е извършила няколко операции за управление на пасивите, за да генерира капитал. Общият размер на обменените пасиви възлиза на 748 млн. евро, като капиталовият доход е 565 млн. евро, както е описано в съображения 122 и 123.
(394)
Все още неизплатените инструменти са обект на забраната за изплащане на купони, описана в съображение 133. Следователно Комисията счита, че е осигурено адекватно споделяне на тежестта от страна на частните инвеститори, притежаващи хибриден капитал в банката, и са изпълнени изискванията на Съобщението относно преструктурирането в това отношение.
(395)
В заключение може да се каже, че, като се имат предвид разгледаните в раздел 7.6.1 съображения, Комисията счита, че гръцките органи са предоставили достатъчно собствен принос и мерки за споделяне на тежестта с оглед на ограничаването на размера на мерките за помощ A, B1, B2, B3 и B4 до необходимия минимум.
7.6.3.2. Оценка на съответствието на мярка C със Съобщението относно банковия сектор от 2013 г.
(396)
Със Съобщението относно банковия сектор от 2013 г. се допълва Съобщението относно преструктурирането и се призовава за споделяне на тежестта в по-голяма степен и банките, които получават капиталова подкрепа, да предприемат допълнителни мерки за ограничаване на помощта до минимум. В точка 29 от Съобщението относно банковия сектор от 2013 г. се изисква държавата членка да докаже, че са използвани в максимална степен всички мерки за ограничаване на помощта до минимум. За тази цел държавата членка трябва да представи план за набиране на капитал, да гарантира подходящо споделяне на тежестта от акционерите и подчинените кредитори и да предотврати изтичането на средства преди приемането на решението за преструктуриране. Според Съобщението относно банковия сектор от 2013 г. в плана за набиране на капитал следва да бъдат включи въпроси за правата, операции за доброволно управление на пасивите, продажби за увеличаване на капитала, мерки за намаляване на задлъжнялостта, неразпределяне на печалбата и други мерки като строги политики в областта на разходите и възнагражденията например.
(397)
В точка 47 от Съобщението относно банковия сектор от 2013 г. е предвидено, че, след като бъде установен недостиг на капитал, банката трябва да предотвратява изтичането на средства чрез редица мерки, целящи постигането на същия резултат като забрани за изплащане на дивиденти и купони, забрани за придобивания, забрани за заемане на лидерска позиция по отношение на цените или забрани за рекламиране. Комисията отбелязва, че банката вече е приложила такива забрани, тъй като те са включени в представения от гръцките органи списък с поетите задължения, както е посочено в съображение 133, и че банката не е изплащала никакви дивиденти в парични средства след 2008 г.
(398)
С ангажимента за рекапитализация от 2014 г. (мярка C) се осигурява буфер, който да поеме бъдещите загуби, определени в стрес-теста, извършен от Банката на Гърция през 2013 г. и оповестен на 6 март 2014 г. Резултатите от стрес-теста показват, че при неблагоприятния сценарий банката има нужда от допълнителен капитал в размер на 2 945 млн. евро, за да покрие бъдещите си загуби. Мярка C обхваща само останалата капиталова нужда, която i) не може да бъде покрита чрез допълнителни продажби или мерки за подобряване на капиталовата структура (Комисията счита, че банката е анализирала всички потенциални продажби и е поела задължение да осъществи всички тези, които могат да намалят капиталовите ѝ нужди в рамките на представения на Банката на Гърция план за набиране на капитал); както и ii) не е покрита от частни инвеститори в рамките на увеличението на акционерния капитал, което ще се извърши през април 2014 г. Следователно този ангажимент не предоставя на банката прекомерно голям капитал.
(399)
Както е обяснено в съображения 385-395, още преди стрес-теста банката е предприела действия за ограничаване до минимум на размера на необходимия капитал. Ако в рамките на текущата операция за набиране на капитал банката успее да набере по-голямата част от необходимия капитал от частни инвеститори и допълнителната помощ, изплатена от HFSF, остане на ниво под 1 млрд. евро, тогава няма да бъде необходим допълнителен собствен принос от банката. Ако обаче изплатената по мярка C помощ надвишава това равнище, би било целесъобразно банката да продаде допълнителни дейности.
(400)
Що се отнася до споделянето на тежестта, в Съобщението относно банковия сектор от 2013 г. е предвидено, че подходящото споделяне на тежестта налага акционерите, притежателите на хибриден капитал и притежателите на подчинен дълг да дадат своя принос преди да бъде предоставена помощ под формата на капиталова подкрепа. Комисията отбелязва, че гръцките органи са изменили своята национална нормативна уредба, за да се гарантира, че подчинените кредитори ще участват в разходите за преструктуриране на банката преди да бъде влят какъвто и да било допълнителен капитал в банката. Комисията отбелязва също така, че гръцките органи са поели задължение да изпълнят мерките, които са определени в член 6а от изменения през 2014 г. Закон за HFSF, предвиждащ разпределянето на недостига на капитал между притежателите на нейните капиталови инструменти и други подчинени пасиви, както може да е необходимо. Въпреки че това споделяне на тежестта ще се осъществи едва след датата на ангажимента за рекапитализация от 2014 г. (мярка C), въз основа на точка 45 от Съобщението относно банковия сектор от 2013 г. Комисията счита, че са щели да бъдат получени несъразмерни резултати, ако задължителното преобразуване на подчинен дълг и хибриден капитал е трябвало да се осъществи още в момента на поемане на ангажимента. Ако банката е трябвало да набере достатъчно частен капитал, за да покрие цялата си капиталова нужда, идентифицирана в извършения от Банката на Гърция стрес-тест, преобразуването на притежателите на подчинен дълг би било несъразмерно. Следователно поетото от гръцките органи задължение за рекапитализация от подчинените кредитори преди действително на банката да бъде изплатена каквато и да било капиталова подкрепа е достатъчно, за да се гарантира надлежното споделяне на тежестта.
(401)
Освен това, за да се гарантира участието на собствениците на банката в максимална степен във възстановяването на адекватна капиталова база през периода на преструктуриране, банката ще задържи дивидентите и няма да плаща никакви купони, които не е задължена по закон да изплати. Следователно, в съответствие с точка 26 от Съобщението относно преструктурирането и точка 47 от Съобщението относно банковия сектор от 2013 г., банката няма да използва държавна помощ, за да извършва плащания на собствени средства, ако печалбите не са достатъчни за осъществяването на въпросните плащания.
(402)
Банката е поела задължение също така, че до 31 декември 2017 г. няма да плаща на който и да било служител или управител общо годишно възнаграждение (работна заплата, пенсионни осигуровки, бонус), надвишаващо общото годишно възнаграждение на управителя на Банката на Гърция (без да се взема предвид евентуален доброволен частичен отказ от получаването на възнаграждение от страна на управителя). Освен това, ако HFSF трябва да запише някакви акции в банката, гръцките органи са поели задължение да прилагат горна граница на заплатите в съответствие със Съобщението относно банковия сектор от 2013 г. (152)
(403)
Комисията трябва да оцени дали този ангажимент, покриващ и двата сценария, отговаря на определените в Съобщението относно банковия сектор от 2013 г. изисквания.
(404)
В първия сценарий, при който HFSF всъщност не влива нов капитал в банката, включената в мярка C помощ ще бъде ограничена единствено до поемането на ангажимент за участие в увеличаване на капитала и HFSF няма да изплати нито едно евро, тъй като всички нови акции ще са записани от частни инвеститори. В Съобщението относно банковия сектор от 2013 г. е предвидено, че ограничението на възнаграждението може да приключи, когато помощта бъде върната. Помощта обаче, която е включена в подобен ангажимент за участие в евентуално увеличение на капитала, не може да бъде върната, ако въпросният ангажимент така и не бъде приложен на практика (тъй като държавата няма да е изплатила никакви средства на банката). При такива обстоятелства Комисията може да приеме, че ограничението на възнаграждението важи за определен период от време. Комисията счита, че поетото от гръцките органи задължение, което продължава до 31 декември 2017 г. (т.е. три години и осем месеца, като приключва една година преди края на периода на плана за преструктуриране), представлява правилно прилагане на последния параграф на точка 38 от Съобщението относно банковия сектор от 2013 г. Тъй като годишното възнаграждение на управителя на Банката на Гърция е по-ниско от горната граница, предвидена във втория абзац на точка 38 от Съобщението относно банковия сектор от 2013 г., и тъй като задължението ще важи за цялата група, Комисията счита, че предложеното от гръцките органи задължение за случая, в който HFSF не записва никакви акции в рамките на планираното увеличение на капитала, отговаря на точка 38 от Съобщението относно банковия сектор от 2013 г.
(405)
При втория сценарий, при който HFSF ще трябва да запише всички акции в банката, гръцките органи са поели задължение да изменят ангажимента, за да го приведат в съответствие със Съобщението относно банковия сектор от 2013 г. Комисията отбелязва, че, ако HFSF трябва да запише някакви акции, за да се запази съответствието със Съобщението относно банковия сектор от 2013 г., продължителността на ограничението на възнаграждението ще трябва да бъде променена, за да е валидно до по-ранната дата от края на плана за преструктуриране - 31 декември 2018 г. - или сделка, равностойна на връщането на помощта. Тъй като обикновените акции не могат да бъдат върнати от банката, Комисията приема, че продажбата на акциите на вторичния пазар с печалба, би могла да се счита за равностойна на връщане на помощта.
(406)
В заключение може да се каже, че и при двата сценария задължението за ограничаване на възнаграждението, което гръцките органи са поели, отговаря на изискванията на Съобщението относно банковия сектор от 2013 г..
(407)
Що се отнася до възнаграждението за държавата, в Съобщението относно удължаването от 2011 г. се изисква новите акции да бъдат емитирани с отстъпка от пазарната цена след корекция по отношение на ефекта на разреждането. Комисията отбелязва, че с това изискване се цели да се гарантира, че държавата ще получи достатъчно възнаграждение за своето дялово участие в банката и че дяловите участия на старите акционери ще бъдат съответно намалени. В случая с мярка C държавата вече е основният акционер в банката, притежаващ повече от 90 % от акциите. Следователно прекомерно голямата отстъпка от пазарната цена би намалила възнаграждението на държавата по мярка B4 и може да доведе до предоставянето на помощ на инвеститорите, ако вследствие на отстъпката бъде намалена стойността на банката. С цел да се избегне подобна ситуация цената на записване не може да бъде по-ниска от долната граница на цената, определена въз основа на две оценки, извършени от независими оценители. Следователно подробните договорености относно определянето на цената защитават HFSF от прекомерно намаляване на дяловото му участие от страна на новите инвеститори, като в същото време гарантират, че HFSF ще запише новите акции при цена, която отразява стойността на банката. При тези обстоятелства Комисията може да приеме, че новите акции могат да бъдат емитирани с по-малка отстъпка от текущата пазарна цена спрямо предвидената в Съобщението относно удължаването от 2011 г., и счита, че долната граница на цената е приемлива.
(408)
Ако акциите са били емитирани при по-висока цена, е имало риск частните инвеститори да се откажат от участие в увеличението на акционерния капитал, а това от своя страна би ограничило набирането на частен капитал.
(409)
Следователно Комисията счита, че равнището на собствения принос и споделянето на тежестта са целесъобразни за мярка C.
7.6.3.3. Заключение относно собствения принос и споделянето на тежестта
(410)
Комисията отбелязва, че, в сравнение с получената обща рекапитализация от държавата, собственият принос и споделянето на тежестта под формата на продажба на активи са много по-ниски от нивата, които Комисията обикновено би приела за достатъчни. С оглед обаче на разгледаните в раздел 7.6.1 елементи, в съответствие с които Комисията може да приеме по-ниски нива на собствен принос и споделяне на тежестта, може да се счита, че планът за преструктуриране осигурява достатъчни мерки за собствен принос и споделяне на тежестта.
(411)
Планът за преструктуриране съответства също така на изискванията на Съобщението относно банковия сектор от 2013 г. по отношение на мярка C.
7.6.4. Мерки за ограничаване на нарушенията на конкуренцията
(412)
В Съобщението относно преструктурирането се изисква планът за преструктуриране да предлага мерки за ограничаване на нарушенията на конкуренцията и за гарантиране на конкурентоспособността на банковия сектор. Освен това тези мерки следва да отстраняват също така моралния риск и да гарантират, че държавната помощ няма да се използва за финансиране на антиконкурентни практики.
(413)
В точка 31 от Съобщението относно преструктурирането е посочено, че при оценяването на размера на помощта и произтичащите нарушения на конкуренцията Комисията трябва да вземе предвид както абсолютния, така и относителния размер на получената държавна помощ, както и степента на споделянето на тежестта и позицията на финансовата институция на пазара след преструктурирането. В това отношение Комисията напомня, че банката е получила капитал от държавата в размер на 16 % от нейните RWA (с изключение на мярка C). С мярка C пред банката е поет ангажимент за вливане на допълнителна сума в размер на 2 864 млрд. евро, при което общата капиталова помощ ще достигне 23,7 % от RWA на банката. Освен капиталовата подкрепа банката е получила също така помощ за осигуряване на ликвидност. Банката е получила гаранции за осигуряване на ликвидност в размер на 13 600 млн. евро към 15 април 2011 г. и 13 932 млн. евро към 30 ноември 2013 г., представляващи 17 % от счетоводния баланс на банката към същата дата. Банката се е възползвала също така от гарантирана от държавата СПОЛ в размер на 12 млрд. евро към 31 декември 2012 г., представляваща 18 % от счетоводния баланс на банката към тази дата. Следователно необходимостта от осъществяването на мерки за ограничаване на потенциалните нарушения на конкуренцията е обоснована с оглед на относително големия размер на помощта. В допълнение пазарният дял на банката в Гърция е голям - пазарни дялове от 17 % за кредити и 12 % за депозити към 31 декември 2012 г. Придобиванията на New TT Bank и Nea Proton Bank са увеличили пазарните дялове на банката до 20,7 % за кредити и 18,8 % за депозити през септември 2013 г. (153)
(414)
Комисията напомня, че затрудненията на банката се дължат главно на външни сътресения като кризата с гръцкия държавен дълг и продължителната рецесия, разкъсваща гръцката икономика от 2008 г. насам, както беше отбелязано в съображение 69 от решението за откриване по отношение на Eurobank. Необходимостта от справяне с моралните рискове е по-малка, тъй като банката не изглежда да е поемала прекомерни рискове. Както е посочено в раздел 7.6.1, предвид тези фактори нарушенията на конкуренцията вследствие на мерките за помощ не са толкова големи, което важи така също за необходимостта от мерки за намаляването им. Поради тези причини по изключение Комисията може да приеме, че, въпреки големия размер на помощта, в плана за преструктуриране не е предвидено намаляване на размера на счетоводния баланс и кредитите в Гърция.
(415)
Комисията обаче отбелязва, че рекапитализациите от държавата са дали възможност на банката да продължи да осъществява своите банкови дейности на чуждестранни пазари и своите застрахователни дейности в Гърция.
(416)
В това отношение Комисията отбелязва, в допълнение към вече извършеното намаляване на задлъжнялостта и преструктуриране, поетото от банката задължение да продаде своите застрахователни дейности до […], задължението ѝ да намали размера на своите международни активи до 31 декември 2018 г., което вероятно ще наложи извършването на допълнителни продажби в […] и […], както и задължението ѝ да не използва помощ за финансиране на растежа на тези дружества. Комисията счита, че би било пропорционално намалението на чуждестранните активи да е по-голямо, ако HFSF изплати на банката по мярка C допълнителна капиталова помощ в размер над 1 млрд. евро. Както е посочено в съображение 29, подобно плащане би предизвикало по-голямо нарушение на конкуренцията вследствие на помощта, отколкото само поемането на ангажимент за участие в увеличението на капитала. Ако обаче допълнителният влят капитал е под 1 млрд. евро, ще се наложи по-голямо участие - от поне 1,5 млрд. евро - от страна на частни инвеститори. Освен това по-голямото частно участие би представлявало допълнително споделяне на тежестта, както е обяснено в съображение 388. В точка 31 от Съобщението относно преструктурирането е посочено, че при оценяването на мерките за споделяне на тежестта се взема предвид както цената, която е платена за получената от държавата помощ, така и степента на споделяне на тежестта. Следователно, ако HFSF влее под 1 млрд. евро, допълнителните нарушения на конкуренцията ще са ограничени.
(417)
Гръцките органи са поели задължение също така за забрана на придобиванията, с което се гарантира, че банката няма да използва получената държавна помощ, за да придобива каквито и да било нови предприятия. Тази забрана допринася да се гарантира, че помощта ще се използва единствено за подпомагането на възстановяването на жизнеспособността на банковите дейности в Гърция, а не за реализиране на растеж например на чуждестранните пазари.
(418)
Задължението за намаляване на лихвата, която се плаща по гръцки депозити от неустойчиво високите нива също гарантира, че помощта няма да се използва за финансиране на неустойчиви стратегии за привличане на депозити, които нарушават конкуренцията на гръцкия пазар. Аналогично благодарение на задължението за спазването на строги правила по отношение на ценообразуването на нови кредити, базирано на надлежна оценка на кредитния риск, няма да се допусне нарушаване от страна на банката на конкуренцията на гръцкия пазар вследствие на нецелесъобразни стратегии за ценообразуване по кредити за потребителите.
(419)
Като се има предвид специфичната ситуация, описана в раздел 7.6.1, и предвидените в плана за преструктуриране мерки, Комисията счита, че са налице достатъчни предпазни мерки за ограничаване на нарушенията на конкуренцията.
7.7. МОНИТОРИНГ
(420)
В съответствие с раздел 5 от Съобщението относно преструктурирането са необходими редовни доклади, за да може Комисията да следи за надлежното изпълнение на плана за преструктуриране. Както е посочено в поетите ангажименти (154), гръцките органи ще осигурят контролиращо доверено лице, което вече е било назначено от банката с одобрението на Комисията, да следи за спазването на поетите от гръцките органи задължения във връзка с преструктурирането на дейностите в Гърция и в чужбина и във връзка с корпоративното управление и търговските дейности. Следователно Комисията счита, че е осигурен надлежен мониторинг на изпълнението на плана за преструктуриране.
8. ЗАКЛЮЧЕНИЕ
(421)
Комисията счита, че гръцките органи неправомерно са привели в действие мерки за помощ SA.34825 (2012/C), SA.34825 (2014/N), SA.36006 (2013/NN), SA.34488 (2012/C, ex 2012/NN) SA.31155 (2013/C) (2013/NN) в нарушение на член 108, параграф 3 от Договора за функционирането на Европейския съюз, тъй като въпросните мерки са били осъществени преди изпращането на официално уведомление. Комисията обаче счита, че планът за преструктуриране, разглеждан заедно с поетите задължения в приложенията, гарантира възстановяването на жизнеспособността на банката в дългосрочен план, е достатъчен от гледна точка на споделяне на тежестта и собствен принос и е целесъобразен и пропорционален, за да бъдат компенсирани нарушенията на конкуренцията вследствие на разглежданите в настоящото решение мерки за помощ. Планът за преструктуриране и поетите задължения изпълняват критериите на Съобщението относно преструктурирането и следователно мерките за помощ могат да се считат за съвместими с вътрешния пазар,
ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
Член 1
1. Следните мерки, които са осъществени или планирани от гръцките органи, представляват държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора:
а)
спешна помощ за осигуряване на ликвидност, предоставена на Eurobank Ergasias SA. („Eurobank“) от Банката на Гърция и гарантирана от Република Гърция (мярка L2);
б)
втора междинна рекапитализация в размер на 1 341 млн. евро, предоставена от гръцкия фонд за финансова стабилност (HFSF) на Eurobank през декември 2012 г. (мярка B2);
в)
писмо за поемане на ангажимент в размер на 528 млн. евро, предоставено от HFSF на Eurobank на 21 декември 2012 г. (мярка B3);
г)
рекапитализация в размер на 5 839 млн. евро, предоставена от HFSF на Eurobank през май 2013 г. (мярка B4);
д)
ангажимент за рекапитализация в размер на 2 864 млн. евро, поет от HFSF след увеличението на акционерния капитал в размер на 2 864 млн. евро, одобрено на извънредното събрание на акционерите на 12 април 2014 г. по Закон 3864/2010 за HFSL, с неговите изменения (мярка C);
е)
вливане на капитал в размер на 395 млн. евро, предоставен от HFSF на Nea Proton Bank на 28 август 2013 г. (мярка NP3).
2. Като се има предвид планът за преструктуриране на Eurobank Group (Eurobank Ergasias S.A и всички нейни дъщерни предприятия (гръцки и чуждестранни дъщерни предприятия и клонове както банкови, така и небанкови), представен на 16 април 2014 г., и поетите задължения от страна на гръцките органи на 16 април 2014 г., следната държавна помощ е съвместима с вътрешния пазар:
а)
вливане на капитал в размер на 950 млн. евро, предоставено от гръцките органи на Eurobank през май 2009 г. по схемата за рекапитализация (мярка A);
б)
спешна помощ за осигуряване на ликвидност, предоставена на Eurobank от Банката на Гърция и гарантирана от гръцките органи след юли 2011 г. в размер на 12 млрд. евро, считано от 31 декември 2012 г. (мярка L2);
в)
първа междинна рекапитализация в размер на 3 970 млн. евро, предоставена от HFSF на Eurobank през май 2012 г. (мярка B1);
г)
втора междинна рекапитализация в размер на 1 341 млн. евро, предоставена от HFSF на Eurobank през декември 2012 г. (мярка B2);
д)
писмо за поемане на ангажимент в размер на 528 млн. евро, предоставено от HFSF на Eurobank на 21 декември 2012 г. (мярка B3);
е)
рекапитализация в размер на 5 839 млн. евро, предоставена от HFSF на Eurobank през май 2013 г. (мярка B4);
ж)
ангажимент за рекапитализация в размер на 2 864 млн. евро, поет от HFSF към Eurobank след увеличението на акционерния капитал с 2 864 млн. евро, одобрено на извънредното събрание на акционерите на 12 април 2014 г. в съответствие със Закон 3864/2010 за HFSL с неговите изменения (мярка C);
з)
вливане на капитал в размер на 80 млн. евро, предоставено от гръцките органи на Proton Bank през май 2009 г. (мярка Pr1);
и)
покриване на общия недостиг от финансиране в размер на 1 121,6 млн. евро от Hellenic Deposit and Investment Guarantee Fund (Гръцкия фонд за гарантиране на депозитите и инвестициите) (HDIGF) и HFSF за дейностите, прехвърлени от Proton Bank на Nea Proton Bank, през октомври 2011 г. и май 2012 г. (мярка NP1);
й)
вливане на капитал в общ размер на 515 млн. евро, предоставено от HFSF на Nea Proton Bank през октомври 2011 г., февруари 2012 г., август 2012 г. и декември 2012 г. (мярка NP2);
к)
вливане на капитал в размер на 395 млн. евро, предоставено от HFSF на Nea Proton Bank на 28 август 2013 г. (мярка NP3);
л)
покриване на общия недостиг от финансиране в размер на 677 млн. евро от HDIGF и HFSF за дейностите, прехвърлени от T Bank на Hellenic Postbank („TT Bank“), през декември 2011 г. и февруари 2013 г. (мярка T);
м)
вливане на капитал в размер на 224,96 млн. евро, предоставено от гръцките органи на TT Bank през май 2009 г. (мярка TT);
н)
покриване на общия недостиг от финансиране в размер на 3 732,6 млн. евро от HFSF за дейностите, прехвърлени от TT Bank на New Hellenic Postbank („New TT Bank“) през януари и юни 2013 г. (мярка NTT1);
о)
вливане на капитал в размер на 500 млн. евро, предоставено от HFSF на New TT Bank на 29 януари 2013 г. (мярка NTT2).
Член 2
Адресат на настоящото решение е Република Гърция.
Съставено в Брюксел на 29 април 2014 година.
KOMISIJOS SPRENDIMAS
2014 m. balandžio 29 d.
dėl valstybės pagalbos SA.34825 (2012/C), SA.34825 (2014/NN), SA.36006 (2013/NN), SA.34488 (2012/C) (ex 2012/NN), SA.31155 (2013/C) (2013/NN) (ex 2010/N), kurią Graikija suteikė „Eurobank Group“ ir kuri susijusi su: banko „Eurobank Ergasias S.A.“ rekapitalizavimu ir restruktūrizavimu; restruktūrizavimo pagalba bankui „Proton Bank“ įsteigiant ir kapitalizuojant banką „Nea Proton Bank“ ir Graikijos finansinio stabilumo fondo vykdomu papildomu banko „New Proton Bank“ rekapitalizavimu; banko „Hellenic Postbank“ pertvarkymu sukuriant laikiną banką
(pranešta dokumentu Nr. C(2014) 2933)
(Tekstas autentiškas tik anglų kalba)
(2014/885/ES)
EUROPOS KOMISIJA,
atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 108 straipsnio 2 dalies pirmą pastraipą,
atsižvelgdama į Europos ekonominės erdvės susitarimą, ypač į jo 62 straipsnio 1 dalies a punktą,
pakvietusi valstybes nares ir kitas suinteresuotąsias šalis pateikti savo pastabas pagal tas nuostatas (1),
kadangi:
1. PROCEDŪRA
1.1. PROCEDŪROS, SUSIJUSIOS SU „EUROBANK GROUP“ (2) (TOLIAU - BANKAS (3))
(1)
2008 m. lapkričio 19 d. sprendimu Komisija patvirtino schemą „Paramos priemonės kredito įstaigoms Graikijoje“ (toliau - Graikijos bankams skirta paramos schema), kuria siekiama užtikrinti Graikijos finansų sistemos stabilumą. Pagal Graikijos bankams skirtą paramos schemą pagalba gali būti teikiama pagal tris ją sudarančias priemones: rekapitalizavimo priemonę, garantijų priemonę ir paskolų, padengtų Vyriausybės obligacijomis, priemonę (4). 2009 m. gegužės mėn. Graikija rekapitalizavo banką „EFG Eurobank Ergasias S.A.“ (5) pagal rekapitalizavimo priemonę.
(2)
2008 m. lapkričio 19 d. sprendimo 14 konstatuojamojoje dalyje nurodyta, kad Komisijai bus pranešta apie pagalbos pagal rekapitalizavimo priemonę gavėjų restruktūrizavimo planą.
(3)
2010 m. rugpjūčio 2 d. Graikijos valdžios institucijos pateikė Komisijai „Eurobank Group“ restruktūrizavimo planą. Komisija tą planą ir vėlesnes atnaujintas jo versijas, taip pat Graikijos valdžios institucijų pateiktą papildomą informaciją užregistravo kaip bylą SA.30342 (PN 26/2010), vėliau - kaip bylą SA.32789 (2011/PN).
(4)
Bankui pagal Graikijos bankams skirtą paramos schemą kelis kartus buvo suteiktos valstybės garantijos skolos priemonėms ir paskolos, padengtos Vyriausybės obligacijomis (6). Jam taip pat buvo skirta valstybės garantuojama skubi parama likvidumui padidinti.
(5)
2012 m. balandžio 20 d. Graikijos finansinio stabilumo fondas (toliau - HFSF) pateikė bankui raštą, kuriuo įsipareigojo dalyvauti didinant, kaip planuota, banko akcinį kapitalą. 2012 m. gegužės 28 d. HFSF bankui suteikė 3 970 mln. EUR dydžio tarpinio rekapitalizavimo priemonę (toliau - pirmasis tarpinis rekapitalizavimas).
(6)
2012 m. gegužės mėn. Graikijos valdžios institucijos pranešė Komisijai apie įsipareigojimo raštą, kurį HFSF pateikė bankui. Kadangi priemonė jau buvo įvykdyta, Komisija ją užregistravo kaip pagalbą, apie kurią nebuvo pranešta (byla SA.34825 (2012/NN)).
(7)
2012 m. liepos 27 d. Komisija pradėjo oficialią tyrimo procedūrą dėl pirmojo tarpinio rekapitalizavimo (toliau - sprendimas pradėti procedūrą dėl „Eurobank“) (7).
(8)
2012 m. gruodžio mėn. HFSF bankui suteikė 1 341 mln. EUR dydžio antrąją tarpinio rekapitalizavimo priemonę (toliau - antrasis tarpinis rekapitalizavimas). 2012 m. gruodžio 21 d. HFSF bankui taip pat pateikė raštą, kuriuo įsipareigojo dalyvauti (iš viso iki 528 mln. EUR) didinant banko akcinį kapitalą ir konvertuojamųjų kapitalo priemonių, kurias ketinama išleisti, emisijoje (8). Graikijos valdžios institucijos Komisijai apie tas priemones pranešė 2012 m. gruodžio 27 d.
(9)
2013 m. gegužės mėn. HFSF dalyvavo didinant banko akcinį kapitalą (dėl to buvo sutarta 2012 m. gruodžio mėn.). Jis konvertavo pirmąją ir antrąją tarpinio rekapitalizavimo priemones į nuosavą kapitalą ir skyrė bankui dar 528 mln. EUR kapitalo injekciją (toliau - 2013 m. pavasario rekapitalizavimas).
(10)
2013 m. gruodžio 19 d. Graikijos valdžios institucijos pateikė Komisijai informaciją apie 2013 m. pavasario rekapitalizavimo sąlygas.
(11)
2014 m. kovo 31 d. HFSF pateikė bankui raštą, kuriuo įsipareigojo dalyvauti didinant, kaip planuota, banko akcinį kapitalą.
(12)
2014 m. balandžio 16 d. Graikijos valdžios institucijos pateikė Komisijai galutinį banko restruktūrizavimo planą (toliau - restruktūrizavimo planas). Jos taip pat pranešė Komisijai apie HFSF įsipareigojimą visiškai garantuoti būsimą banko rekapitalizavimą. Tą pačią dieną Graikijos valdžios institucijos pateikė informaciją apie valstybės garantuojamą skubią paramą likvidumui padidinti. Jos nurodė, kad nori ir toliau teikti bankui tokią paramą likvidumui padidinti, taip pat valstybės garantijas skolos priemonėms ir paskolas, padengtas Vyriausybės obligacijomis, pagal Graikijos bankams skirtą paramos schemą (9).
(13)
Komisija surengė daug susitikimų, telekonferencijų ir keitėsi elektroniniais laiškais su Graikijos valdžios institucijų ir banko atstovais.
(14)
Graikija sutinka, kad išimties tvarka šis sprendimas būtų priimtas tik anglų kalba.
1.2. PROCEDŪRA, SUSIJUSI SU ĮSIGYTOMIS ĮMONĖMIS
1.2.1. Procedūra, susijusi su banku „Nea Proton Bank“
(15)
2012 m. liepos 26 d. Komisija priėmė sprendimą dėl valstybės pagalbos SA.34488 (2012/C) „Pagalba bankui „Nea Proton Bank“ įsteigiant ir kapitalizuojant banką „Nea Proton Bank“ (10) (toliau - sprendimas pradėti procedūrą dėl „Nea Proton Bank“). Tuo sprendimu Komisija pradėjo oficialią tyrimo procedūrą dėl: i) 1 121,6 mln. EUR finansavimo trūkumo, atitinkančio bankui „Nea Proton Bank“ perduoto „Proton Bank“ turto ir įsipareigojimų skirtumą, padengimo pagal Graikijos indėlių ir investicijų garantijų fondo (HDIGF) pertvarkymo schemą ir HFSF lėšomis; ii) HFSF „Nea Proton Bank“ skirtos 250 mln. EUR pradinio akcinio kapitalo injekcijos; ir iii) HFSF „Nea Proton Bank“ skirtos 300 mln. EUR papildomo akcinio kapitalo injekcijos, kuri buvo numatyta tuo metu, kai buvo priimtas sprendimas pradėti procedūrą dėl „Nea Proton Bank“. Komisija paprašė Graikijos pateikti pastabų ir suteikti visą informaciją, kuri galėtų padėti įvertinti pagalbos priemones. Sprendimo pradėti procedūrą dėl „Nea Proton Bank“ 1 skirsnyje išsamiai aprašyta su „Proton Bank“ susijusi procedūra, įskaitant „Proton Bank“ pertvarkymą, „Nea Proton Bank“ įsteigimą, finansavimo trūkumo padengimą ir HFSF „Nea Proton Bank“ skirtą pradinio akcinio kapitalo injekciją.
(16)
2012 m. rugpjūčio 1 d. HFSF pasirašė papildomą „Nea Proton Bank“ akcinį kapitalą, o šio kapitalo padidinimo suma - 230 mln. EUR.
(17)
2012 m. rugsėjo 5 d. Graikija pateikė Graikijos banko ir HFSF parengtas pastabas dėl sprendimo pradėti procedūrą dėl „Nea Proton Bank“.
(18)
2012 m. gruodžio 31 d. HFSF pasirašė papildomą „Nea Proton Bank“ akcinį kapitalą, kurio suma - 35 mln. EUR.
(19)
2013 m. gegužės mėn. HFSF pradėjo „Nea Proton Bank“ pardavimo procesą.
(20)
2013 m. liepos 12 d. Graikijos valdžios institucijos informavo Komisiją apie banko ketinimą įsigyti „Nea Proton Bank“. Komisija atsakė 2013 m. liepos 15 d.
(21)
2013 m. liepos 15 d. bankas pasirašė įpareigojantį susitarimą su HFSF įsigyti 100 % „Nea Proton Bank“ akcijų ir balsavimo teisių, kurių pirkimo kaina 1 EUR, o HFSF įsipareigojo rekapitalizuoti „Nea Proton Bank“ prieš jo pardavimą suteikdamas 395 mln. EUR grynaisiais pinigais.
(22)
2013 m. liepos 29 d. Graikijos valdžios institucijos pranešė Komisijai apie „Nea Proton Bank“ skirtą 395 mln. EUR kapitalo injekciją.
1.2.2. Procedūra, susijusi su banku „New TT Bank“
(23)
2013 m. gegužės 6 d. Komisija priėmė sprendimą dėl valstybės pagalbos SA.31155 (2013/C) „Valstybės pagalba bankui „TT Hellenic Postbank S.A.“ sukuriant ir kapitalizuojant laikiną banką „New TT Hellenic Postbank S.A.“ (toliau - sprendimas pradėti procedūrą dėl „New TT Bank“) (11). Tuo sprendimu Komisija pradėjo oficialią tyrimo procedūrą dėl: i) HFSF „New TT Hellenic Postbank S.A.“ (toliau - „New TT Bank“) skirtos 500 mln. EUR kapitalo injekcijos; ii) 4,1 mlrd. EUR (12) finansavimo trūkumo (13), susidariusio „Hellenic Postbank S.A.“ (toliau - „TT Bank“) veiklą perdavus „New TT Bank“, padengimo; iii) Graikijos „TT Bank“ skirtos 224,96 mln. EUR kapitalo injekcijos privilegijuotosiomis akcijomis pagal Graikijos bankams skirtą paramos schemą; ir iv) 0,68 mlrd. EUR HDIGF intervencijos, skirtos „T Bank S.A.“ (toliau - „T Bank“) turtui, kuris perduotas „TT Bank“. Komisija paprašė Graikijos pateikti pastabų ir suteikti visą informaciją, kuri galėtų padėti įvertinti restruktūrizavimo pagalbą. Sprendimo pradėti procedūrą dėl „Nea Proton Bank“ 1 skirsnyje išsamiai aprašytos procedūros, susijusios su „T Bank“ pertvarkymu parduodant bankui „TT Bank“ ir su „TT Bank“ pertvarkymu sukuriant „New TT Bank“.
(24)
2013 m. birželio mėn. HFSF pradėjo „New TT Bank“ pardavimo procesą.
(25)
2013 m. liepos 15 d. Graikijos valdžios institucijos informavo Komisiją apie HFSF sprendimą parduoti „New TT Bank“ bankui ir to sprendimo priežastis.
(26)
2013 m. liepos 15 d. bankas pasirašė įpareigojantį susitarimą su HFSF įsigyti 100 % „New TT Bank“ akcijų ir balsavimo teisių.
(27)
2013 m. liepos 19 d. Graikija pateikė pastabas dėl sprendimo pradėti procedūrą dėl „New TT Bank“.
2. APRAŠYMAS
2.1. BANKAS IR JO PATIRIAMI SUNKUMAI
2.1.1. Bendrosios Graikijos bankų sektoriaus aplinkybės
(28)
Nuo 2008 m. iki 2012 m. Graikijos realusis bendrasis vidaus produktas (BVP) sumažėjo 20 %, kaip parodyta 1 lentelėje. Todėl Graikijos bankai susidūrė su sparčiai augančiu įsipareigojimų, susijusių su Graikijos namų ūkiams ir įmonėms suteiktomis paskolomis, nevykdymo lygiu (14). Tokie pokyčiai turėjo neigiamos įtakos Graikijos bankų turto rezultatams ir dėl to atsirado kapitalo poreikių.
1 lentelė
Realiojo BVP augimas Graikijoje 2008-2013 m.
Graikija
2008
2009
2010
2011
2012
2013
Realiojo BVP augimas, %
-0,2
-3,1
-4,9
-7,1
-6,4
- 4 (įvertis)
Šaltinis:
Eurostatas; paskelbta interneto svetainėje http://epp.eurostat.ec.europa.eu/tgm/table.do?tab=table&init=1&plugin=1&language=en&pcode=tec00115
(29)
Be to, 2012 m. vasario mėn. Graikija įgyvendino privačiojo sektoriaus obligacijų keitimo, žinomo kaip privačiojo sektoriaus dalyvavimas, programą (toliau - PSD programa). Graikijos bankai dalyvavo PSD programoje, pagal kurią Graikijos Vyriausybė mainais už esamas Graikijos Vyriausybės obligacijas (GVO) esamiems privatiems obligacijų turėtojams siūlė naujus vertybinius popierius (įskaitant naujas GVO, su BVP susietus vertybinius popierius ir Europos finansinio stabilumo fondo (EFSF) išleistus PSD mokėjimo įsipareigojimus) su 53,5 % nominalia diskonto norma ir ilgesniais išpirkimo terminais (15). To obligacijų keitimo rezultatus Graikijos valdžios institucijos paskelbė 2012 m. kovo 9 d. (16) Dėl keitimo obligacijų turėtojai patyrė didelių nuostolių (Graikijos banko skaičiavimais, Graikijos bankų nuostoliai vidutiniškai siekė 78 % senųjų GVO nominaliosios vertės) ir atsirado kapitalo poreikių, kurie atgaline data įrašyti į Graikijos bankų 2011 m. finansines ataskaitas.
2 lentelė
Bendri pagrindinių Graikijos bankų nuostoliai, susiję su PSD (mln. EUR)
Bankai
GVO nominalioji vertė
Su valstybe susijusių paskolų nominalioji vertė
Bendra nominalioji vertė
GVO nuostolis, susijęs su PSD
Su valstybe susijusių paskolų nuostolis, susijęs su PSD
Visas bendrasis nuostolis, susijęs su PSD
Visas bendrasis nuostolis, susijęs su PSD/bendras 1 lygio nuosavas kapitalas (17) (%)
Visas bendrasis nuostolis, susijęs su PSD,/visas turtas (%)
NBG
13 748
1 001
14 749
10 985
751
11 735
161,0
11,0%
„Eurobank“
7 001
335
7 336
5 517
264
5 781
164,5
7,5
„Alpha“
3 898
2 145
6 043
3 087
1 699
4 786
105,7
8,1
„Piraeus“
7 063
280
7 343
5 686
225
5 911
226,0
12,0
„Postbank“ („TT Bank“)
4 197
175
4 372
3 306
138
3 444
618,3
24,8
„Nea Proton Bank“
934
0
934
216
0
216
378,8
12,6
Šaltinis:
Graikijos bankas, 2012 m. gruodžio mėn. Graikijos bankų sektoriaus rekapitalizavimo ir restruktūrizavimo ataskaita (angl. Report on the Recapitalisation and the Restructuring of the Greek Banking Sector), p. 14.
(30)
Kadangi dėl PSD programos ir tebesitęsiančio nuosmukio Graikijos bankai susidūrė su dideliu kapitalo trūkumu, pagal 2012 m. kovo 11 d. Graikijos Vyriausybės, Europos Sąjungos, Tarptautinio valiutos fondo (TVF) ir Europos Centrinio Banko (ECB) sudarytą antrosios Graikijos ekonomikos koregavimo programos Ekonominės ir finansų politikos memorandumą (EFPM) numatytos lėšos tų bankų rekapitalizavimui. Graikijos valdžios institucijų skaičiavimais, pagal tą programą finansuotini bendri bankų rekapitalizavimo poreikiai ir pertvarkymo išlaidos sudaro 50 mlrd. EUR (18). Ta suma apskaičiuota remiantis Graikijos banko atliktu laikotarpio nuo 2011 m. gruodžio mėn. iki 2014 m. gruodžio mėn. testavimu nepalankiausiomis sąlygomis (toliau - 2012 m. testavimas nepalankiausiomis sąlygomis), pagrįstu bendrovės „Blackrock“ parengta paskolų nuostolių prognoze (19). Lėšos Graikijos bankų rekapitalizavimui skiriamos per HFSF. 3 lentelėje apibendrinami pagrindinių Graikijos bankų kapitalo poreikių, nustatytų atliekant 2012 m. testavimą nepalankiausiomis sąlygomis, skaičiavimai.
3 lentelė
2012 m. testavimas nepalankiausiomis sąlygomis: pagrindinių Graikijos bankų kapitalo poreikiai (mln. EUR)
Bankai
Orientacinis bendras 1 lygio nuosavas kapitalas (2011 m. gruodis)
Visas bendrasis nuostolis, susijęs su PSD
(2011 m. gruodis)
Atidėjiniai, susiję su PSD
(2011 m. birželis)
Bendrojo kaupiamojo nuostolio
projekcijos, susijusios su kredito rizika
Paskolų nuostolių rezervai
(2011 m. gruodis)
Vidaus kapitalo formavimas
Siektinas bendras 1 lygio nuosavas kapitalas (2014 m. gruodis)
Kapitalo poreikiai
NBG
7 287
-11 735
1 646
-8 366
5 390
4 681
8 657
9 756
„Eurobank“
3 515
-5 781
830
-8 226
3 514
2 904
2 595
5 839
„Alpha“
4 526
-4 786
673
-8 493
3 115
2 428
2 033
4 571
Piraeus
2 615
-5 911
1 005
-6 281
2 565
1 080
2 408
7 335
„Postbank“ („TT Bank“)
557
-3 444
566
-1 482
1 284
- 315
903
3 737
„Nea Proton Bank“
57
- 216
48
- 482
368
34
115
305
Šaltinis:
Graikijos bankas, 2012 m. gruodžio mėn. Graikijos bankų sektoriaus rekapitalizavimo ir restruktūrizavimo ataskaita (angl. Report on the Recapitalisation and the Restructuring of the Greek Banking Sector), p. 8.
(31)
Remiantis 2012 m. kovo mėn. EFPM, „bankams, pateikiantiems perspektyvius kapitalo didinimo planus, bus suteikta galimybė prašyti valstybės paramos ir ją gauti taip, kad būtų išlaikytos privačiojo sektoriaus paskatos vykdyti kapitalo injekcijas ir taip sumažinta našta mokesčių mokėtojams“ (20). Graikijos bankas nustatė, kad tik keturi didžiausi bankai („Eurobank“, Graikijos nacionalinis bankas, „Piraeus Bank“ ir „Alpha Bank“) yra gyvybingi (21). Pirmąją rekapitalizavimo priemonę HFSF jiems suteikė 2012 m. gegužės mėn.
(32)
Dėl nuosmukio ir politinio nestabilumo vidaus indėliai Graikijos bankuose nuo 2009 m. pabaigos iki 2012 m. birželio mėn. iš viso sumažėjo 37 %. Mėgindami išlaikyti indėlius tie bankai turėjo mokėti aukštesnes palūkanas. Išaugo indėlių sąnaudos, todėl sumažėjo grynoji bankų palūkanų marža. Kadangi Graikijos bankai nebegalėjo naudotis didmeninio finansavimo rinkomis, jie tapo visiškai priklausomi nuo Eurosistemos (22) finansavimo, kurio vis didesnę dalį sudarė Graikijos banko teikiama skubi parama likvidumui padidinti. Tų bankų gautos sumos buvo ypač didelės 2012 m. antrąjį pusmetį.
(33)
Po 2012 m. birželio mėn. įvykusių rinkimų indėlių atsargos vėl pradėjo augti. Nuo 2012 m. gruodžio 31 d. bendras Graikijos bankams Eurosistemos teikiamas finansavimas sumažėjo.
(34)
2012 m. gruodžio 3 d. Graikija pradėjo naujų GVO, gautų pagal PSD programą, išpirkimo programą kainomis, kurios svyravo nuo 30,2 % iki 40,1 % GVO nominaliosios vertės (23). Graikijos bankai dalyvavo toje išpirkimo programoje ir dėl to jų balansuose parodyti dar didesni nuostoliai, kadangi PSD programos metu į apskaitą įtrauktas buhalterinis nuostolis (t. y. rinkos vertės ir nominaliosios vertės skirtumas) tapo galutinis ir negrįžtamas (24).
(35)
2012 m. gruodžio mėn. keturiems didžiausiems Graikijos bankams HFSF suteikė antrąją rekapitalizavimo priemonę.
(36)
2013 m. rudenį Graikijos bankas pradėjo naują testavimą nepalankiausiomis sąlygomis siekdamas įvertinti Graikijos bankų kapitalo pozicijos tvirtumą esant pagrindiniam ir nepalankiam scenarijams.
(37)
2013 m. liepos mėn. Graikijos bankas pavedė konsultantui atlikti visų Graikijos bankų paskolų portfelių vertinimą. Konsultantas parengė visų Graikijos bankų vidaus paskolų portfelių, taip pat užsienio filialų ir patronuojamųjų įmonių paskolų, susijusių su Graikijos rizika, kredito nuostolio projekcijas trejų su puse metų ir paskolos trukmės laikotarpiu. Analizėje pateikiamos kredito nuostolio projekcijos pagal du makroekonominius scenarijus, t. y. pagrindinį ir nepalankų scenarijus. Užsienio paskolų portfelių kredito nuostolio projekcijas sudarė Graikijos bankas, padedamas konsultanto.
(38)
Remdamasis konsultanto atliktu kredito nuostolio projekcijų vertinimu, Graikijos bankas, naudodamasis technine kito konsultanto parama, atliko kapitalo poreikių vertinimą.
(39)
Pagrindiniai kapitalo poreikių vertinimo, atlikto vykdant 2013 m. testavimą nepalankiausiomis sąlygomis, elementai buvo šie: i) bankų paskolų portfelių kredito nuostolio projekcijos (25) konsoliduotai Graikijos rizikai ir užsienio rizikai, atėmus esamus paskolų rezervus, ir ii) numatomas bankų veiklos pelningumas laikotarpiu nuo 2013 m. birželio mėn. iki 2016 m. gruodžio mėn., remiantis atsargiu 2013 m. ketvirtąjį ketvirtį Graikijos bankui pateiktų restruktūrizavimo planų koregavimu. 4 lentelėje apibendrinami pagrindinių Graikijos bankų konsoliduotų kapitalo poreikių, nustatytų atliekant 2013 m. testavimą nepalankiausiomis sąlygomis pagal pagrindinį scenarijų, skaičiavimai.
4 lentelė
2013 m. testavimas nepalankiausiomis sąlygomis: konsoliduoti Graikijos bankų kapitalo poreikiai pagal pagrindinį scenarijų (mln. EUR)
Bankai
Orientacinis bendras 1 lygio nuosavas kapitalas (2013 m. birželis) (1)
Paskolų nuostolių rezervai
(2013 m. birželis) (2)
Kredito nuostolio projekcijos, susijusios su Graikijos rizika (3)
Kredito nuostolio projekcijos, susijusios su užsienio rizika (26) (4)
Vidaus kapitalo formavimas (5)
Testavimo nepalankiausiomis sąlygomis bendro 1 lygio nuosavo kapitalo pakankamumo koeficientas (2016 m. gruodis) (6)
Kapitalo poreikiai
(7)=(6)-(1)-(2)-(3)-(4)-(5)
NBG (27)
4 821
8 134
-8 745
-3 100
1 451
4 743
2 183
„Eurobank“ (28)
2 228
7 000
-9 519
-1 628
2 106
3 133
2 945
„Alpha“
7 380
10 416
-14 720
-2 936
4 047
4 450
262
„Piraeus“
8 294
12 362
-16 132
-2 342
2 658
5 265
425
„Attica“
225
403
- 888
0
106
243
397
„Panellinia“
61
66
- 237
0
-26
31
169
Šaltinis:
Graikijos bankas, 2013 m. Graikijos bankų sektoriaus testavimas nepalankiausiomis sąlygomis (angl. 2013 Stress Test of the Greek Banking Sector), 2014 m. kovo mėn., p. 42.
(40)
2013 m. kovo 6 d. Graikijos bankas paskelbė 2013 m. testavimo nepalankiausiomis sąlygomis rezultatus ir paprašė, kad bankai iki 2014 m. balandžio vidurio pateiktų kapitalo didinimo planus kapitalo poreikiams pagal pagrindinį scenarijų padengti.
2.1.2. Banko ekonominė veikla
(41)
Bankas teikia universalias banko paslaugas, daugiausia Graikijoje ir Rytų bei Pietryčių Europoje (Kipre, Rumunijoje, Bulgarijoje, Serbijoje ir Ukrainoje). Bankas siūlo namų ūkiams ir įmonėms visus bankininkystės ir finansinius produktus ir paslaugas. Jis vykdo mažmeninės, korporacinės ir privačiosios bankininkystės, turto valdymo, draudimo, iždo veiklą, veikia kapitalo rinkose ir teikia kitas paslaugas. Bankas įregistruotas Graikijoje, o jo akcijos įtrauktos į Atėnų vertybinių popierių biržos sąrašus. 2012 m. gruodžio 31 d. banke dirbo iš viso 17 427 žmonės, maždaug pusė iš jų dirbo Rytų ir Pietryčių Europoje, o kita pusė - Graikijoje (29).
(42)
Bankas dalyvavo PSD programoje, pagal kurią iškeitė GVO ir su valstybe susijusių paskolų, kurių nominalioji vertė - 7 336 mln. EUR. Bendri banko su PSD susiję nuostoliai sudarė apie 5 781 mln. EUR prieš apmokestinimą ir visa suma buvo įrašyta į jo 2011 m. sąskaitas (30). 2012 m. gruodžio mėn. vykdytos išpirkimo programos metu bankas pardavė naujas GVO, kurias jis buvo gavęs pagal PSD programą, gerokai žemesne kaina nei nominalioji vertė. Dėl to pardavimo susidarė naujų GVO nuostolių.
(43)
5 lentelėje pateikiami 2010 m. gruodžio mėn., 2011 m. gruodžio mėn., 2012 m. gruodžio mėn. ir 2013 m. gruodžio mėn. pagrindiniai banko duomenys (konsoliduoti duomenys).
5 lentelė
„Eurobank“ pagrindiniai duomenys, 2010 m., 2011 m., 2012 m. ir 2013 m.
Pelnas ir nuostolis
(mln. EUR)
2010 m.
2011 m.
2012 m.
2013 m.
(kartu su „New TT Bank“ ir „Nea Proton Bank“ nuo jų įsigijimo dienos)
Grynosios pajamos iš palūkanų
2 103
2 965
1 461
1 294
Iš viso veiklos pajamų
2 730
2 226
1 755
1 587
Iš viso veiklos sąnaudų
-1 280
-1 123
-1 052
-1 071
Pajamos prieš atidėjinius
1 450
1 103
703
516
Kredito rizikos nuostoliai
-1 273
-1 328
-1 655
-1 920
Nuostoliai, susiję su PSD
-6 012
- 363
Kiti nuostoliai
- 737
- 373
- 522
Grynasis pelnas (nuostolis)
84
-5 496
-1 440
-1 157
Atrankiniai apimties duomenys (mln. EUR)
2010 m. gruodžio 31 d.
2011 m. gruodžio 31 d.
2012 m. gruodžio 31 d.
2013 m. gruodžio 31 d. (kartu su „New TT Bank“ ir „Nea Proton Bank“)
Iš viso paskolų ir išankstinių mokėjimų klientams
53 412
48 094
43 171
45 610
Iš viso indėlių
41 173
32 459
30 752
41 535
Iš viso turto
87 188
76 822
67 653
77 586
Iš viso nuosavo kapitalo (31)
6 094
875
- 685
4 523
Šaltiniai:
2013 m.: 2013 m. finansiniai rezultatai - konsoliduotosios finansinės ataskaitos, p. 3-4, žr. http://www.eurobank.gr/Uploads/pdf/EN%20Consol%20AR%202013.pdf; 2012 ir 2011 m.: 2012 m. Finansiniai rezultatai - konsoliduotosios finansinės ataskaitos, p. 3-4, žr. http://www.eurobank.gr/Uploads/pdf/Annual%20Report%202012.pdf; 2010 m.: „EFG Eurobank“ pranešimas spaudai, 2011 m. visų metų rezultatai, p. 5-6, žr. http://www.eurobank.gr/Uploads/pdf/Annual%20Report%20AQ2011.pdf
(44)
5 lentelė rodo, kad bankas ne tik patyrė didelių nuostolių dėl PSD programos, įtrauktų į 2011 m. sąskaitas (5 781 mln. EUR (32)), bet ir susidūrė su mažėjančiomis pajamomis (įskaitant dėl didesnių indėlių sąnaudų) ir patyrė didelių ir toliau didėjančių paskolų portfelių Graikijoje ir užsienyje vertės sumažėjimo nuostolių. Banko likvidumo poziciją smarkiai paveikė indėlių atsiėmimas, 2011 m. gruodžio 31 d. jo paskolų ir indėlių santykis siekė 148 %, o 42 % jo balanso vertės tą dieną buvo finansuojama Eurosistemos lėšomis.
(45)
Graikijos bankas, atlikdamas 2013 m. testavimą nepalankiausiomis sąlygomis (jo rezultatai paskelbti 2014 m. kovo 6 d.), banko kapitalo poreikius pagal pagrindinį scenarijų įvertino 2 945 mln. EUR. Į šią sumą neįtrauktos poveikio mažinimo priemonės, t. y. jau daroma prielaida, kad bankas vykdys poveikio mažinimo priemones (t. y. parduos turtą), kurios turėtų padėti sumažinti kapitalo poreikius.
(46)
Nustatytam 2 945 mln. EUR kapitalo poreikiui padengti bankas pasiūlė sustiprintas poveikio mažinimo priemones, tačiau jomis iš viso bus gauta tik šiek tiek daugiau, nei Graikijos bankas numatė apskaičiuodamas kapitalo poreikius. Tos poveikio mažinimo priemonės apima papildomo turto pardavimą ([…] (33) pardavimą, […] % patronuojamosios draudimo įmonės pardavimą ir dalyvavimo nekilnojamojo turto veikloje sumažinimą iki 20 % iki […]) (34).
(47)
Kadangi tomis sustiprintomis poveikio mažinimo priemonėmis galima padengti tik labai nedidelę nustatytų kapitalo poreikių dalį, 2014 m. balandžio 12 d. neeilinis visuotinis akcininkų susirinkimas nusprendė padidinti kapitalą 2 864 mln. EUR. Kapitalas didinamas platinant nuosavybės vertybinius popierius, kuriems netaikoma pirmenybės teisė juos įsigyti (t. y. kapitalo didinimas panaikinus pirmenybės teises įsigyti vertybinius popierius), tarptautiniams investuotojams ir viešai platinant vertybinius popierius Graikijoje. Jei privačių investuotojų paklausa būtų nepakankama, kad būtų padengta visa kapitalo padidinimo suma, HFSF padengs skirtumą pasirašydamas likusias naujas akcijas, prieš tai konvertavus esamas banko subordinuotąsias kapitalo priemones į akcijas.
2.2. BANKO VYKDOMI GRAIKIJOS BANKININKYSTĖS VEIKLOS ĮSIGIJIMAI
(48)
2013 m. liepos 15 d. bankas pasirašė du įpareigojančius susitarimus su HFSF įsigyti 100 % „Nea Proton Bank“ ir „New TT Bank“ akcijų ir balsavimo teisių.
2.2.1. „Nea Proton Bank“ įsigijimas
„Proton Bank“ pertvarkymas ir „Nea Proton Bank“
(49)
2011 m. spalio 9 d. Graikijos bankas pradėjo „Proton Bank“ pertvarkymą. Graikijos bankas panaikino „Proton Bank“ licenciją, todėl pradėtas jo likvidavimas (35).
(50)
Remiantis Graikijos banko pasiūlymu ir vadovaujantis finansų ministro sprendimu (36) įsteigtas „Nea Proton Bank“, kaip laikina kredito įstaiga, ir jam perduoti visi „Proton Bank“ indėliai (mažmeniniai, bankų ir Vyriausybės), filialų tinklas ir atitinkamas turtas (paskolų ir vertybinių popierių portfeliai). Nuosavybės vertybinių popierių reikalavimai, subordinuotoji skola ir labai rizikingos paskolos paliktos „Proton Bank“. HFSF „Nea Proton Bank“ skyrė 250 mln. EUR pradinio akcinio kapitalo injekciją (37) ir buvo vienintelis jo akcininkas. Pradinė „Nea Proton Bank“ balanso suma - maždaug 3 mlrd. EUR.
(51)
2011 m. pabaigoje pagal riziką įvertintas „Nea Proton Bank“ turtas (38) sudarė 1,2 mlrd. EUR.
Banko įvykdytas „Nea Proton Bank“ įsigijimas
(52)
Pagal Graikijos bankų pertvarkymo įstatymą HFSF turimas laikinos kredito įstaigos akcijas turi parduoti per dvejus metus nuo ministro sprendimo, kuriuo ta laikina kredito įstaiga įsteigiama (39). Vykdydamas tą įsipareigojimą ir laikydamasis EFPM, HFSF pradėjo turimų „Nea Proton Bank“ akcijų pardavimą. HFSF konsultantas finansų klausimais susisiekė su daug įvairių potencialių investuotojų (įskaitant Graikijos bankus, užsienio bankus ir finansinius rėmėjus), tačiau galutinius pasiūlymus pateikė tik dvi šalys - bankas ir JAV rizikos draudimo fondas. Tik banko pateiktas pasiūlymas atitiko HFSF rašto dėl procedūros (angl. process letter) reikalavimus, todėl laikomas tinkamu.
(53)
2013 m. gegužės 31 d. pagal riziką įvertintas „Nea Proton Bank“ turtas sudarė 811 mln. EUR, o jo reguliuojamasis kapitalas buvo - 203 mln. EUR. Tą pačią dieną „Nea Proton Bank“ bendras rekapitalizavimo poreikis sudarė 276 mln. EUR, kad būtų pasiektas 9 % bendro 1 lygio nuosavo kapitalo pakankamumo koeficientas. Bankas mainais už 100 % „Nea Proton Bank“ akcijų ir balsavimo teisių sumokėjo 1 EUR piniginį atlygį. Bankas paprašė, kad HFSF rekapitalizuotų „Nea Proton Bank“ 395 mln. EUR suma, iš kurios 276 mln. EUR reikia „Nea Proton Bank“ kapitalo pakankamumo rodikliui vėl padidinti iki 9 %, o likusi dalis leistų numatyti papildomai 119 mln. EUR atidėjinių, skirtų papildomiems atidėjiniams paskolų nuostoliams ir numatomiems nuostoliams prieš apmokestinimą iki 2016 m. padengti. Pagal pardavimo sąlygas HFSF įsipareigojo padengti „Nea Proton Bank“ kapitalo poreikius prieš sandorio užbaigimą skirdamas 395 mln. EUR grynaisiais pinigais.
2.2.2. „New TT Bank“ įsigijimas
„TT Bank“ pertvarkymas ir „New TT Bank“
(54)
2013 m. sausio 18 d. Graikijos valdžios institucijos pradėjo „TT Bank“ pertvarkymą. Graikijos bankas panaikino „TT Bank“ licenciją, todėl pradėtas jo likvidavimas (40).
(55)
Remiantis Graikijos banko pasiūlymu ir vadovaujantis finansų ministro sprendimu (41) įsteigtas „New TT Bank“, kaip laikina kredito įstaiga, ir jam perduotas 10,8 mlrd. EUR vertės turtas (t. y. grynieji pinigai, iždo vekseliai, veiksnios paskolos, mažmeniniai indėliai, centrinio banko finansavimas ir GVO (42)). „TT Bank“ paliktas bendros 1,2 mlrd. EUR vertės grynasis turtas, kurį sudarė TT nuosavybės vertybinių popierių reikalavimai, neveiksnios paskolos, mokesčių turtas ir įsipareigojimai, taip pat bet kokie mokesčiai ir rinkliavos. HFSF „New TT Bank“ skyrė 500 mln. EUR pradinio akcinio kapitalo injekciją ir buvo vienintelis jo akcininkas. Po kapitalo injekcijos pradinė „New TT Bank“ balanso suma buvo maždaug 15,1 mlrd. EUR.
Banko įvykdytas „New TT Bank“ įsigijimas
(56)
Vykdydamas EFPM nustatytus įsipareigojimus HFSF pradėjo turimų „New TT Bank“ akcijų pardavimą. Tuo pačiu jis taip pat vykdė įsipareigojimą parduoti turimas tos laikinos kredito įstaigos akcijas per dvejus metus nuo pastarosios įstaigos įsteigimo. HFSF konsultantas finansų klausimais susisiekė su daug įvairių potencialių investuotojų, įskaitant Graikijos bankus, užsienio bankus ir finansinius rėmėjus. Galutinius pasiūlymus pateikė tik keturi didžiausi Graikijos bankai, iš jų pirmenybė suteikta banko pasiūlymui.
(57)
„New TT Bank“ įsigyti bankas sutiko sumokėti iš viso 681 mln. EUR išleisdamas naujas paprastąsias akcijas. Pagal akcijų pasirašymo susitarimą banko sumokėtas pradinis atlygis turėjo būti toliau patikslintas remiantis grynojo turto vertės vertinimu (43).
(58)
Dėl tos priežasties 2013 m. rugpjūčio 26 d. įvykęs banko neeilinis visuotinis akcininkų susirinkimas patvirtino banko akcinio kapitalo padidinimą 425 625 000 EUR išleidžiant 1 418 750 000 naujų paprastųjų akcijų (44), kurių kiekvienos nominalioji vertė - 0,3 EUR, o siūloma kaina - 0,48 EUR. HFSF nepiniginiu įnašu pasirašė visą didinamo kapitalo dalį. Tas nepiniginis įnašas - tai visos HFSF nuosavybės teise turimos „New TT Bank“ akcijos, kurių bendra vertė - 681 mln. EUR. Įvykdžius tą sandorį HFSF turimų banko akcijų dalis padidėjo nuo 93,5 % iki 95,2 %.
2.3. PAGALBOS PRIEMONĖS
(59)
Bankui buvo suteiktos A, B1, B2, B3, B4 ir C kapitalo paramos priemonės, L1 ir L2 paramos likvidumui padidinti priemonės. „Proton Bank“ ir „Nea Proton Bank“ buvo suteiktos šios priemonės: Pr1, Pr2 Pr3, NP1, NP2 ir NP3. „T Bank“, „TT Bank“ ir „New TT Bank“ buvo suteiktos T, TT, NTT1 ir NTT2 priemonės.
2.3.1. Bankui pagal Graikijos bankams skirtą paramos schemą suteiktos pagalbos priemonės
(60)
Bankas gavo kelių rūšių pagalbą pagal Graikijos bankams skirtą paramos schemą, pagal rekapitalizavimo priemonę, garantijų priemonę ir paskolų, padengtų Vyriausybės obligacijomis, priemonę.
2.3.1.1. Valstybės parama likvidumui padidinti pagal garantijų priemonę ir paskolų, padengtų Vyriausybės obligacijomis, priemonę (L1 priemonė)
(61)
Bankas yra gavęs ir toliau gauna pagalbą pagal garantijų priemonę ir paskolų, padengtų Vyriausybės obligacijomis, priemonę. Ta pagalba šiame sprendime bus aprašoma kaip „L1 priemonė“. Bankui suteiktos garantijos 2013 m. lapkričio 30 d. (45) sudarė apie 13,9 mlrd. EUR. Tą dieną nebuvo jokios bankui nesumokėtos Vyriausybės obligacijų paskolos. 2011 m. balandžio 15 d. bankas buvo gavęs 1 737 mln. EUR Vyriausybės obligacijų paskolų ir 13,6 mlrd. EUR valstybės garantijų, suteiktų pagal Graikijos bankams skirtą paramos schemą.
(62)
2014 m. kovo 16 d. Graikijos valdžios institucijų Komisijai pateiktame banko restruktūrizavimo plane Graikijos valdžios institucijos pareiškė ketinimą restruktūrizavimo laikotarpiu toliau pagal schemą teikti garantijas ir skolinti Vyriausybės obligacijas.
2.3.1.2. Valstybės rekapitalizavimo priemonė, suteikta pagal Graikijos bankams skirtos paramos schemos rekapitalizavimo priemonę (A priemonė)
(63)
2009 m. gegužės mėn. bankas gavo 950 mln. EUR kapitalo injekciją (46) (A priemonė) pagal Graikijos bankams skirtos paramos schemos rekapitalizavimo priemonę. Ta kapitalo injekcija sudarė maždaug 2 % pagal riziką įvertinto banko turto tuo metu.
(64)
Rekapitalizavimas atliktas Graikijos pasirašytomis privilegijuotosiomis akcijomis, kurių atkarpa - 10 %, o išpirkimo terminas - penkeri metai. 2010 m. privilegijuotųjų akcijų trukmė buvo pratęsta, o atlygis - padidintas. Nuo šio momento, jei privilegijuotosios akcijos neišperkamos per penkerius metus nuo jų emisijos, o visuotinis akcininkų susirinkimas nepriima sprendimo dėl tų akcijų išpirkimo, Graikijos finansų ministras padidins atkarpą 2 % per metus pagal kaupiamąjį principą (t. y. 12 % atkarpa šeštaisiais metais, 14 % atkarpa septintaisiais metais ir t. t.).
2.3.2. Valstybės garantuojama skubi parama likvidumui padidinti (L2 priemonė)
(65)
Skubi parama likvidumui padidinti yra išimtinė priemonė, pagal kurią moki finansų įstaiga, susidūrusi su laikinomis likvidumo problemomis, gali gauti Eurosistemos finansavimą, kai tokia operacija nėra bendros pinigų politikos dalis. Tokios finansų įstaigos už skubią paramą likvidumui padidinti mokama palūkanų norma yra […] baziniais punktais didesnė nei palūkanos, kurias ji moka už įprastinį centrinio banko refinansavimą.
(66)
Už skubios paramos likvidumui padidinti programą yra atsakingas Graikijos bankas, tai reiškia, kad bet kokios sąnaudos ir rizika, susijusios su skubios paramos likvidumui padidinti teikimu, tenka Graikijos bankui (47). Graikija suteikė Graikijos bankui valstybės garantiją, kuri taikoma visai Graikijos banko teikiamos skubios paramos likvidumui padidinti sumai. Priėmus Įstatymo Nr. 3943/2011 50 straipsnio 7 dalį, kuria iš dalies pakeista Įstatymo Nr. 2362/1995 65 straipsnio 1 dalis, numatyta, kad finansų ministras gali suteikti Graikijos bankui garantijas valstybės vardu, kad būtų užtikrinti Graikijos banko reikalavimai kredito įstaigoms. Bankai, kuriems teikiama skubi parama likvidumui padidinti, valstybei turi mokėti garantijos mokestį, kuris yra […] baziniai punktai.
(67)
2011 m. gruodžio 31 d. bankas buvo gavęs 14,95 mlrd. EUR valstybės garantuojamos skubios paramos likvidumui padidinti (48), o 2012 m. gruodžio 31 d. bankas buvo gavęs 12 mlrd. EUR valstybės garantuojamos skubios paramos likvidumui padidinti.
2.3.3. Bankui per HFSF suteiktos pagalbos priemonės
(68)
Nuo 2012 m. HFSF bankui suteikė keletą kapitalo paramos priemonių. 6 lentelėje pateikiama tų pagalbos priemonių apžvalga.
6 lentelė
Bankui per HFSF suteiktos kapitalo paramos priemonės
1-asis tarpinis rekapitalizavimas - 2012 m. gegužės mėn. (mln. EUR)
2-asis tarpinis rekapitalizavimas - 2012 m. gruodžio mėn. (mln. EUR)
Įsipareigojimo raštas - 2012 m. gruodžio mėn.
(mln. EUR)
2013 m. pavasario rekapitalizavimas - 2012 m. gegužės mėn. (mln. EUR)
Rekapitalizavimo įsipareigojimas - 2014 m. balandžio mėn. (mln. EUR)
Priemonė
B1
B2
B3
B4
C
Suma
(mln. EUR)
3 970
1 341
528
5 839
2 864
2.3.3.1. Pirmasis tarpinis rekapitalizavimas (B1 priemonė)
(69)
Sprendimo pradėti procedūrą dėl „Eurobank“ 15-32 konstatuojamosiose dalyse išsamiai aprašomas 2012 m. gegužės mėn. pirmasis tarpinis rekapitalizavimas (B1 priemonė). Šiame skirsnyje išdėstyta bendroji informacija apie tą priemonę ir pagrindinės jos ypatybės.
(70)
2012 m. balandžio 20 d. HFSF suteikė bankui raštą, kuriuo įsipareigojo dalyvauti (iki 4,2 mlrd. EUR) didinant, kaip planuota, banko akcinį kapitalą.
(71)
Pagal B1 priemonę 2012 m. gegužės 28 d. HFSF, laikydamasis Įstatyme Nr. 3864/2010, kuriuo įsteigiamas HFSF (toliau - HFSF įstatymas), išdėstytų tarpinio rekapitalizavimo nuostatų, perleido bankui 3,97 mlrd. EUR EFSF obligacijų. Bankui perleistos EFSF obligacijos - tai EFSF kintamųjų palūkanų obligacijos, kurių išpirkimo terminas - šešeri ir dešimt metų, o emisijos data - 2012 m. balandžio 19 d. Komisija sprendimo pradėti procedūrą dėl „Eurobank“ 48 konstatuojamojoje dalyje jau nustatė, kad „2012 m. gegužės 28 d. tarpiniu rekapitalizavimu buvo įvykdytas įsipareigojimo raštu prisiimtas įsipareigojimas, taigi teikiama ta pati pagalba“. Ir įsipareigojimo rašte nurodytą sumą, ir pirmojo tarpinio rekapitalizavimo sumą Graikijos bankas apskaičiavo siekdamas užtikrinti, kad 2011 m. gruodžio 31 d., t. y. tarpinio rekapitalizavimo įtraukimo į banko apskaitą atgaline data dieną, bankas pasiektų 8 % bendro kapitalo pakankamumo koeficientą. Kaip matyti iš 3 lentelės, B1 priemone padengta tik ribota dalis visų kapitalo poreikių, nustatytų atliekant 2012 m. testavimą nepalankiausiomis sąlygomis. Bankas turėjo didinti kapitalą atlikdamas būsimą kapitalo padidinimą, o tarpiniu rekapitalizavimu buvo siekiama tik užtikrinti, kad bankas atitiktų reikalavimus ECB finansavimui gauti tol, kol kapitalas bus padidintas.
(72)
Laikotarpiui nuo pirmojo tarpinio rekapitalizavimo dienos iki pirmosios tarpinio rekapitalizavimo priemonės konvertavimo į paprastąsias akcijas ir kitas konvertuojamąsias kapitalo priemones dienos banko ir HFSF sudarytame išankstinio pasirašymo susitarime nustatyta, kad bankas turi mokėti HFSF 1 % EFSF obligacijų nominaliosios vertės metinį mokestį ir kad bet kokios atkarpos išmokos ir sukauptos palūkanos už EFSF obligacijas per tą laikotarpį bus laikomos papildomu HFSF kapitalo įnašu (49).
2.3.3.2. Antrasis tarpinis rekapitalizavimas (B2 priemonė)
(73)
2012 m. rudenį bankas į apskaitą įtraukė dar didesnius nuostolius. Taigi jo kapitalas vėl neatitiko minimalaus kapitalo reikalavimų, kad bankas toliau atitiktų reikalavimus ECB refinansavimui gauti.
(74)
Todėl buvo būtinas antrasis tarpinis rekapitalizavimas. 2012 m. gruodžio 21 d. HFSF įvykdė 1 341 mln. EUR dydžio antrąjį tarpinį rekapitalizavimą (B2 priemonė), ši priemonė taip pat buvo išmokėta perleidžiant bankui EFSF obligacijas.
2.3.3.3. 2012 m. gruodžio 21 d. įsipareigojimo raštas (B3 priemonė)
(75)
Be antrojo tarpinio rekapitalizavimo, 2012 m. gruodžio 21 d. HFSF bankui suteikė raštą, kuriuo įsipareigojo dalyvauti (iš viso iki 528 mln. EUR) didinant banko akcinį kapitalą ir konvertuojamųjų priemonių, kurios bus išleistos, emisijoje (B3 priemonė).
(76)
Bendra dviejų tarpinio rekapitalizavimo priemonių (B1 ir B2 priemonės) ir 2012 m. gruodžio mėn. įsipareigotos skirti papildomos sumos (B3 priemonė) suma reiškė, kad HFSF įsipareigojo padengti visus kapitalo poreikius, nustatytus atliekant 2012 m. testavimą nepalankiausiomis sąlygomis (5 839 mln. EUR (50)).
2.3.3.4. 2013 m. pavasario rekapitalizavimas (B4 priemonė)
(77)
2013 m. balandžio 30 d. visuotinis akcininkų susirinkimas patvirtino banko akcinio kapitalo padidinimą 5 839 mln. EUR (toliau - 2013 m. pavasario rekapitalizavimas). Todėl bankas išleido 3 789 317 357 naujų akcijų, kurių nominalioji vertė - 0,30 EUR, o pardavimo kaina - 1,54 EUR už akciją.
(78)
Tą pačią dieną visuotinis akcininkų susirinkimas taip pat nusprendė, kad visą kapitalo sumą suteiks HFSF ir ji bus sumokėta natūra, t. y. EFSF obligacijomis.
(79)
Todėl 2013 m. gegužės mėn. HFSF bankui skyrė iš viso 5 839 mln. EUR kapitalo injekciją paprastosiomis akcijomis (B4 priemonė). Ta suma lygi B1, B2 ir B3 priemonių sumai.
(80)
2013 m. pavasario rekapitalizavimu pirmasis ir antrasis tarpinis rekapitalizavimas (B1 ir B2 priemonės) pakeisti nuolatiniu rekapitalizavimu ir įvykdytas įsipareigojimas suteikti papildomą kapitalo pagalbą (B3 priemonė).
(81)
Nustatyta naujų akcijų kaina - 50 % vidutinės pagal apimtį įvertintos akcijų kainos 50 prekybos dienų prieš siūlomos kainos nustatymo dieną. Dėl atvirkštinio akcijų padalijimo, dėl kurio sprendimą visuotinis akcininkų susirinkimas priėmė 2012 m. balandžio 30 d. (51), nustatyta naujų akcijų kaina - 1,54 EUR už akciją.
(82)
Iškart po 2013 m. pavasario rekapitalizavimo HFSF tapo pagrindiniu banko akcininku (98,56 % akcijų). Tačiau bankui užbaigus kitą įsipareigojimų valdymo priemonę 2013 m. birželio mėn. ta dalis sumažėjo iki 93,55 % (žr. 2.4.5 skirsnį). Siekdamas įsigyti „New TT Bank“, 2013 m. rugpjūčio mėn. bankas išleido naujas akcijas HFSF, dėl to HFSF dalis padidėjo iki 95,23 % (52).
2.3.3.5. 2014 m. rekapitalizavimo įsipareigojimas (C priemonė)
(83)
2014 m. kovo 6 d. Graikijos bankas paskelbė 2013 m. antrąjį pusmetį atlikto testavimo nepalankiausiomis sąlygomis rezultatus. Graikijos bankas nurodė, kad pagal pagrindinį scenarijų banko kapitalo poreikiai 2014-2016 m. sieks 2 945 mln. EUR.
(84)
2014 m. kovo 31 d. HFSF išsiuntė bankui raštą, nurodydamas, kad jis ketina ir gali remti bet kokį pagal HFSF įstatymą Nr. 3864/2010 (su pakeitimais, padarytais 2014 m. kovo 30 d.) atliekamą akcinio kapitalo padidinimą, kuris būtinas, kad būtų patenkinti atliekant testavimą nepalankiausiomis sąlygomis nustatyti kapitalo poreikiai. HFSF įstatyme numatyta, kad jei pasirašymo laikotarpio pabaigoje privačių investuotojų paklausa HFSF bendrosios tarybos, remiantis dviem nepriklausomais vertinimais, nustatyta kaina bus nepakankama, HFSF pasirašys visas likusias akcijas, prieš tai konvertavus esamas banko subordinuotąsias kapitalo priemones į akcijas, kaip nurodyta 6a straipsnyje.
(85)
2014 m. balandžio 12 d. visuotinis akcininkų susirinkimas patvirtino 2 864 mln. EUR dydžio akcinio kapitalo padidinimą pagal HFSF įstatymą ir nurodė, kad siūloma kaina negali būti mažesnė už nominaliąją kainą, t. y. 0,30 EUR už akciją, ir mažiausią kainą, kurią nustatys HFSF (53).
(86)
Laikydamasis HFSF įstatymo, banko vertei nustatyti HFSF paskyrė du nepriklausomus konsultantus. 2014 m. balandžio 10 d. abu konsultantai savo darbą baigė ir kiekvienas pateikė banko vertės intervalą. Abiejų konsultantų pateikti intervalai žymiu mastu sutampa. Remdamasi tais vertinimais, 2014 m. balandžio 14 d. HFSF bendroji taryba nustatė kainą, atitinkančią mažiausią kainą, už kurią naujos banko akcijos gali būti siūlomos investuotojams, ir kainą, kuria prireikus bus remiama kapitalo didinimo operacija (54). 2014 m. balandžio 15 d. HFSF patvirtino investuotojų konsorciumo pateiktą pasiūlymą pasirašyti 1,3 mlrd. EUR vertės naujų akcijų, kurių kaina - 0,30 EUR už akciją (toliau - pagrindinis investuotojas (55) (56)).
(87)
2014 m. balandžio 24 d.„Eurobank“ paskelbė užsakymų portfelio sudarymo pradžią, kaina - nuo 0,30 EUR iki 0,33 EUR (57). Jei paklausa bus pakankama visai 2 864 mln. EUR sumai padengti už didesnę nei 0,30 EUR kainą, pagrindinis investuotojas turės pakoreguoti savo kainą, kad ji atitiktų aukštesnę kainą, arba atšaukti savo užsakymus; pastaruoju atveju jam bus išmokėta kompensacija. Jei privačių investuotojų paklausa (įskaitant pagrindinio investuotojo paklausą) bus pakankama visai 2 864 mln. EUR sumai padengti už 0,30 EUR kainą, pagrindiniam investuotojui akcijos bus paskirstytos pirmiausia. Jei paklausa (įskaitant pagrindinio investuotojo paklausą) už 0,30 EUR kainą bus nepakankama, subordinuotoji skola bus konvertuota į naujas akcijas. Kaip numatyta HFSF įstatyme, po subordinuotosios skolos konvertavimo visas nepasirašytas akcijas už tą pačią kainą, t. y. 0,30 EUR už akciją, pasirašys HFSF.
2.3.4. Pagalbos priemonės įsigytoms įmonėms
2.3.4.1. Pagalbos priemonės „Proton Bank“ ir „Nea Proton Bank“
(88)
Nuo 2008 m. „Proton Bank“ ir „Nea Proton Bank“ buvo suteiktos kelios pagalbos priemonės. 7 lentelėje pateikiama tų pagalbos priemonių apžvalga.
7 lentelė
Kapitalo paramos priemonių „Proton Bank“ ir „Nea Proton Bank“ apžvalga
Pagalbos gavėjas
Priemonė
Pagalbos pobūdis
Pagalbą suteikęs subjektas
Išmokėjimo data
Suma (mln. EUR)
„Proton Bank“ veikla
Pr1
Kapitalas pagal rekapitalizavimo priemonę: Graikijos valstybės privilegijuotosios akcijos
Valstybė
2009 m. gegužės mėn.
80
Pr2
Graikijos Vyriausybės vertybinių popierių skolinimas pagal paskolų, padengtų Graikijos Vyriausybės obligacijomis, priemonę
Valstybė
2009 m. balandžio mėn.
78
Pr3
Valstybės garantija išleistoms obligacijoms pagal Graikijos garantijų priemonę
Valstybė
2010 m. liepos mėn.
149,4
„Nea Proton Bank“ veikla
NP1
Finansavimo trūkumas, susidaręs PB veiklą perdavus NPB
Finansavimo trūkumo, susidariusio PB veiklą perdavus NPB, padengimas (1 dalis)
HDIGF
2011 10 9
862
Galutinai apskaičiavus finansavimo trūkumą, finansavimo trūkumo, susidariusio PB veiklą perdavus NPB, likučio padengimas (2 dalis)
HFSF
2012 5 14
259,6
Bendra NP1 priemonės suma
1 121,6
NP2
2011 ir 2012 m. NPB skirtos akcinio kapitalo injekcijos
Pradinis akcinis kapitalas
HFSF
2011 10 9
220
Pradinis akcinis kapitalas
HFSF
2012 2 3
30
Iš viso pradinio kapitalo
250
Papildomas akcinis kapitalas
HFSF
2012 8 1
230
Papildomas akcinis kapitalas
HFSF
2012 12 31
35
Iš viso papildomo kapitalo
265
Bendra NP2 priemonės suma
515
NP3
Rekapitalizavimas prieš jo pardavimą „Eurobank“
Akcinis kapitalas
HFSF
2013 8 28
395
2.3.4.1.1. Pagalbos priemonės „Proton Bank“
i) „Proton Bank“ suteikta valstybės rekapitalizavimo priemonė (Pr1 priemonė)
(89)
2009 m. gegužės mėn. Graikija „Proton Bank“ skyrė 80 mln. EUR injekciją, kuri sudarė maždaug 4,6 % pagal riziką įvertinto jo turto tuo metu. Ta kapitalo injekcija buvo skirta pagal rekapitalizavimo priemonę, kuri yra Graikijos bankams skirtos paramos schemos dalis. Rekapitalizavimas atliktas privilegijuotosiomis akcijomis.
ii) „Proton Bank“ suteikta valstybės parama likvidumui padidinti (Pr2 ir Pr3 priemonės)
(90)
„Proton Bank“ taip pat buvo suteiktos pagalbos priemonės pagal garantijų ir paskolų, padengtų obligacijomis, priemones, kurios yra Graikijos bankams skirtos paramos schemos dalis. 2009 m. balandžio mėn. „Proton Bank“ gavo 78 mln. EUR vertės Graikijos Vyriausybės vertybinių popierių (Pr2 priemonė), o 2010 m. liepos mėn. jam suteikta valstybės garantija išleistoms obligacijomis, kurių nominalioji vertė - 149,4 mln. EUR (Pr3 priemonė). Valstybės garantuojamos obligacijos buvo perleistos „Nea Proton Bank“ pertvarkymo dieną, tačiau 2012 m. sausio 5 d. jos buvo atšauktos. 2011 m. gruodžio mėn. suėjo Graikijos Vyriausybės vertybinių popierių išpirkimo terminas, jų terminas nepratęstas.
2.3.4.1.2. Pagalbos priemonės „Nea Proton Bank“
i) 1 121,6 mln. EUR „Nea Proton Bank“ finansavimo trūkumo padengimas (NP1 priemonė)
(91)
Vykdydamos „Proton Bank“ pertvarkymą Graikijos valdžios institucijos nustatė „Nea Proton Bank“ finansavimo trūkumą. Vadovaujantis 2011 m. spalio 9 d. Graikijos banko sprendimu, 2011 m. gruodžio mėn. pagal HDIGF pertvarkymo schemą bankui „Nea Proton Bank“ sumokėta 862 mln. EUR. 2012 m. sausio 19 d. Graikijos bankui galutinai apskaičiavus, kad finansavimo trūkumas yra 1 121,6 mln. EUR, vadovaudamasis 2012 m. balandžio 9 d. Graikijos banko sprendimu (58), 2012 m. gegužės 14 d. HFSF (59) sumokėjo likusią 259,6 mln. EUR sumą. Taip pagal HDIGF pertvarkymo schemą ir HFSF lėšomis buvo padengtas tas finansavimo trūkumas.
ii) 2011 ir 2012 m. HFSF „Nea Proton Bank“ skirtos kapitalo injekcijos (NP2 priemonė)
(92)
HFSF suteikė „Nea Proton Bank“ valstybės pagalbą 250 mln. EUR pradinio akcinio kapitalo (paprastųjų akcijų) forma; išmokėta dviem dalimis 2011 m. spalio 9 d. ir 2012 m. vasario 3 d.
(93)
Pagal 2012 m. liepos 16 d. pateiktą atnaujintą „Nea Proton Bank“ restruktūrizavimo planą (t. y. naujausią plano versiją, apie kurią tuo metu, kai buvo priimtas sprendimas pradėti procedūrą dėl „Nea Proton Bank“, buvo pranešta Komisijai) „Nea Proton Bank“ reikalingas 300 mln. EUR papildomas kapitalas. To papildomo kapitalo iš dalies reikėjo dėl to, kad „Nea Proton Bank“ patyrė nuostolių dėl PSD programos (su GVO susiję vertės sumažėjimo nuostoliai 2011 m. - 146,5 mln. EUR ir papildomi 22 mln. EUR vertės sumažėjimo nuostoliai buvo įtraukti į 2012 m. pirmojo ketvirčio rezultatus). „Nea Proton Bank“ papildomas kapitalas taip pat reikalingas todėl, kad 2011-2016 m. atidėjinių mokesčiai yra didesni, nei buvo numatyta tuo metu, kai „Nea Proton Bank“ buvo įsteigtas.
(94)
Pagal 2012 m. liepos 16 d. pateiktą atnaujintą „Nea Proton Bank“ restruktūrizavimo planą tie numatomi kapitalo poreikiai turėjo būti numatyta 285 mln. EUR kapitalo injekcija 2012 m. ir numatyta 15 mln. EUR kapitalo injekcija 2014 m. Iš tikrųjų galiausiai HFSF „Nea Proton Bank“ skyrė 230 mln. EUR injekciją 2012 m. rugpjūčio 1 d. ir 35 mln. EUR injekciją 2012 m. gruodžio 31 d.
iii) HFSF „Nea Proton Bank“ skirta kapitalo injekcija prieš pardavimą „Eurobank“ (NP3 priemonė)
(95)
Pagal 2013 m. liepos 15 d. pardavimo sutartį HFSF jau įsipareigojo „Nea Proton Bank“ skirti 395 mln. EUR injekciją (60). 2013 m. rugpjūčio 28 d. HFSF išmokėjo 395 mln. EUR sumą.
2.3.4.2. Pagalbos priemonės „New TT Bank“
(96)
Nuo 2008 m. „T Bank“, „TT Bank“ ir „New TT Bank“ buvo suteiktos kelios pagalbos priemonės. 8 lentelėje pateikiama tų pagalbos priemonių apžvalga.
8 lentelė
Pagalbos priemonių „T Bank“ ir „TT Bank“ apžvalga
Pagalbos gavėjas
Priemonė
Aprašymas
Pagalbą suteikęs subjektas
Data
Valstybės pagalbos suma (mln. EUR)
„T Bank“ veikla, perduota „TT Bank“ (61)
T
Finansavimo trūkumo, susidariusio „T Bank“ veiklą perdavus „TT Bank“, padengimas (1 dalis)
HDIGF
2011 m. gruodžio mėn.
450
Galutinai apskaičiavus finansavimo trūkumą, finansavimo trūkumo, susidariusio „T Bank“ veiklą perdavus „TT Bank“, likučio padengimas (2 dalis)
HFSF
2013 02 14
227
Bendra T priemonės suma
677
„TT Bank“
TT
Kapitalo injekcija
Kapitalas pagal rekapitalizavimo priemonę: Graikijos valstybės privilegijuotosios akcijos
Valstybė
2009 m. gegužės mėn.
224,96
„New TT Bank“ (laikinas bankas)
NTT1
Finansavimo trūkumas, susidaręs TT veiklą perdavus NTT
Finansavimo trūkumo, susidariusio „TT Bank“ veiklą perdavus „New TT Bank“, padengimas (1 dalis)
HFSF
2013 01 29
2 730,8
Galutinai apskaičiavus finansavimo trūkumą, finansavimo trūkumo, susidariusio „TT Bank“ veiklą perdavus „New TT Bank“, likučio padengimas (2 dalis)
HFSF
2013 06 14
1 001,7
Bendra NTT1 priemonės suma
3 732,6
NTT2
Pradinio akcinio kapitalo injekcija
„New TT Bank“ pradinis akcinis kapitalas
HFSF
2013 01 29
500
2.3.4.2.1. Pagalbos priemonė „T Bank“
677 mln. EUR HDIGF pertvarkymo schemos intervencija, skirta „T Bank“
(97)
Pagal HDIGF pertvarkymo schemą ir HFSF lėšomis padengtas finansavimo trūkumas, susidaręs „T Bank“ veiklą perdavus „TT Bank“ ir atitinkantis bankui „TT Bank“ perduoto „T Bank“ turto tikrosios vertės ir perduotų įsipareigojimų tikrosios vertės skirtumą. Vadovaujantis 2011 m. gruodžio 17 d. Graikijos banko sprendimu, pagal HDIGF pertvarkymo schemą sumokėta 450 mln. EUR (62) suma; tai atitiko maždaug du trečdalius apskaičiuoto finansavimo trūkumo. Galutinai apskaičiavus, kad finansavimo trūkumas yra maždaug 677 mln. EUR, vadovaudamasis 2012 m. balandžio 9 d. Graikijos banko sprendimu (63), 2013 m. vasario 14 d. HFSF (64) bankui „New TT Bank“ sumokėjo 227 mln. EUR likutį (65).
2.3.4.2.2. Pagalbos priemonė „TT Bank“
„TT Bank“ suteikta valstybės rekapitalizavimo priemonė (TT priemonė)
(98)
2009 m. gegužės mėn. Graikija „TT Bank“ skyrė 224,96 mln. EUR kapitalo injekciją, kuri sudarė maždaug 2,9 % pagal riziką įvertinto jo turto tuo metu. „TT Bank“ kapitalo injekciją gavo pagal rekapitalizavimo priemonę, kuri yra Graikijos bankams skirtos paramos schemos dalis. Kapitalo injekcija atlikta privilegijuotosiomis akcijomis.
2.3.4.2.3. Pagalbos priemonės „New TT Bank“
i) 3 732,6 mln. EUR „New TT Bank“ finansavimo trūkumo padengimas (NTT1 priemonė)
(99)
HFSF padengė „New TT Bank“ finansavimo trūkumą, atitinkantį bankui „New TT Bank“ perduoto „TT Bank“ turto vertės ir nominaliosios perduotų įsipareigojimų vertės skirtumą. Vadovaudamasis 2013 m. sausio 18 d. Graikijos banko sprendimu, 2013 m. sausio 29 d. HFSF sumokėjo 2 730,8 mln. EUR (66) sumą, kuri atitiko maždaug du trečdalius apskaičiuoto finansavimo trūkumo. Graikijos bankui galutinai apskaičiavus, kad finansavimo trūkumas yra 3 732,6 mln. EUR (67), vadovaudamasis 2013 m. gegužės 21 d. Graikijos banko sprendimu, 2013 m. birželio 14 d. HFSF „New TT Bank“ sumokėjo likusią 1 001,7 mln. EUR sumą.
ii) HFSF „New TT Bank“ skirtos kapitalo injekcijos (NTT2 priemonė)
(100)
HFSF buvo vienintelis „New TT Bank“ akcininkas ir suteikė jam valstybės pagalbą 500 mln. EUR pradinio akcinio kapitalo (paprastųjų akcijų) forma.
2.4. RESTRUKTŪRIZAVIMO PLANAS IR NAUJAS VERSLO MODELIS
(101)
2014 m. balandžio 16 d. Graikija pateikė banko restruktūrizavimo planą, kuriame paaiškinama, kaip bankas, kaip jungtinis subjektas, sukurtas įsigijus „Nea Proton Bank“ ir „New TT Bank“, ketina atkurti savo ilgalaikį gyvybingumą.
2.4.1. Šalies viduje vykdoma veikla
(102)
Įgyvendindamas restruktūrizavimo planą bankas daugiausia dėmesio skirs savo pagrindinei bankininkystės veiklai Graikijoje. Nors 2010 m. jo tarptautinė veikla sudarė maždaug 26 % paskolų (68), 2012 m. pabaigoje ta dalis jau sumažėjo iki 20 %, o iki 2018 m. pabaigos dar sumažės iki […] % (69).
(103)
Svarbiausias banko prioritetas - iki restruktūrizavimo laikotarpio pabaigos (2018 m. gruodžio 31 d.) atkurti Graikijoje vykdomos banko veiklos pelningumą ir gyvybingumą. Tuo tikslu restruktūrizavimo plane numatyta priemonių, kuriomis siekiama padidinti banko veiklos efektyvumą ir grynąją palūkanų maržą, taip pat priemonių, kuriomis stiprinama jo kapitalo pozicija ir balanso struktūra.
(104)
Kalbant apie veiklos efektyvumą, bankas dar gerokai prieš „New TT Bank“ ir „Nea Proton Bank“ įsigijimą jau buvo pradėjęs plačią racionalizavimo programą. Nuo 2010 m. bankas sumažino savo fizinį buvimą Graikijoje. Vertinant atskirai (neįtraukiant „New TT Bank“ ir „Nea Proton Bank“ įsigijimo), jis sumažino savo filialų skaičių nuo 564 2008 m. birželio mėn. iki […] 2014 m., taip pat sumažino darbuotojų skaičių Graikijoje (nuo 10 142 2008 m. iki 9 037 2012 m.) (70).
(105)
Iki restruktūrizavimo plano įgyvendinimo pabaigos bankas planuoja toliau mažinti ir filialų skaičių nuo 645 pro forma pagrindu 2012 m. gruodžio 31 d. iki […] 2018 m. gruodžio 31 d., ir darbuotojų skaičių nuo 12 430 iki […] pro forma pagrindu, t. y. atsižvelgdamas į „Nea Proton Bank“ ir „New TT Bank“ (71).
(106)
Didesnis efektyvumas filialų ir darbuotojų požiūriu bendras jungtinės Graikijoje vykdomos bankininkystės veiklos sąnaudas padės sumažinti […] % nuo 913 mln. EUR per metus 2013 m. (72) iki […] mln. EUR 2018 m. (73) Todėl numatomas banko Graikijoje vykdomos bankininkystės veiklos sąnaudų ir pajamų santykis sumažės nuo 60 % 2012 m. ir restruktūrizavimo laikotarpio pabaigoje bus mažesnis nei […] %.
(107)
Restruktūrizavimo plane taip pat aprašoma, kaip bankas pagerins savo finansavimo išlaidas; tai būtina siekiant atkurti gyvybingumą. Bankas tikisi, kad dėl stabilesnės aplinkos ir ypač dėl numatomo Graikijos ekonomikos stabilizavimosi ir atsigavimo (tikimasi, kad nuo 2014 m. ekonomika vėl augs) galės mokėti mažesnes palūkanas už indėlius. Numatoma, kad Graikijoje indėlių palūkanų normų skirtumai (vidutinės terminuotųjų indėlių, neterminuotųjų indėlių ir santaupų palūkanų normos) sumažės nuo 223 bazinių punktų 2012 m. iki […] bazinių punktų 2018 m. (74) Toks skirtumų sumažėjimas iš esmės būtų pasiektas mokant gerokai mažesnes palūkanas už terminuotuosius indėlius. Banko priklausomybė nuo skubios paramos likvidumui padidinti ir didesnio Eurosistemos finansavimo taip pat sumažės nuo 42,9 % viso jo turto grupės lygmeniu 2012 m. iki […] % 2018 m. (75)
(108)
Restruktūrizavimo plane numatyta, kad bankas taip pat stiprins savo balansą. Banko grynųjų paskolų ir indėlių santykis Graikijoje sumažės iki […] % 2018 m. (nuo 160 % 2012 m. ir 115 % 2013 m.) (76), o jo kapitalo pakankamumas bus padidintas 2018 m. pasiekus […] % bendro 1 lygio nuosavo kapitalo pakankamumo koeficientą grupės lygmeniu (77) (vietoj neigiamo nuosavo kapitalo prieš pirmąjį tarpinį rekapitalizavimą).
(109)
Kitas strateginis banko prioritetas - neveiksnių paskolų valdymas. Be griežtesnių paskolų teikimo procesų, susijusių tiek su paskolų išdavimu, tiek su neveiksnių paskolų restruktūrizavimu, restruktūrizavimo plane dėmesys skiriamas nuvertėjusių pozicijų tvarkymui sukuriant naują specialų padalinį. To padalinio paskirtis - nuvertėjusių pozicijų restruktūrizavimas. Jis naudosis 30-50 vadybininkų, atsakingų už santykius su įsipareigojimų nevykdančiais klientais, patirtimi (78). 2015 m. neveiksnių paskolų lygis sieks […] % grupės lygmeniu ([…] % 2015 m. Graikijos vidaus rinkoje (79)), o tada pradės mažėti ir numatoma, kad restruktūrizavimo laikotarpio pabaigoje jis bus […] % (80) (30 % Graikijoje prieš skolos nurašymą). Dėl Graikijos ekonomikos atsigavimo Graikijos banko sumažėjusios vertės paskolų dalis sumažės nuo 1 652 mln. EUR 2013 m. iki […] mln. EUR 2018 m. (81)
(110)
Didesnis veiklos efektyvumas, sumažėjusi grynoji palūkanų marža ir mažėjančios rizikos sąnaudos leis bankui nuo 2015 m. būti pelningam Graikijoje. Bankas numato, kad konsoliduotai jo nuostoliai sudarys […] mln. EUR 2014 m. ir […] mln. EUR 2015 m., o jo pelnas 2016 m., 2017 m. ir 2018 m. atitinkamai sudarys […] mln. EUR, […] mln. EUR ir […] mln. EUR (82). Jo konsoliduota nuosavo kapitalo grąža 2018 m. sieks […] % (83). Tą pelningumo lygį daugiausia lems Graikijos rinka (restruktūrizavimo laikotarpio pabaigoje nuosavo kapitalo grąža bus […] %), o […] ir […] pelningumo lygis bus mažesnis (atitinkamai […] % ir […] %).
2.4.2. Tarptautinė bankininkystės veikla
(111)
Bankas jau pradėjo mažinti finansinį savo tarptautinio tinklo įsiskolinimą ir jį restruktūrizuoti. Jis jau pardavė patronuojamąsias įmones Turkijoje („Eurobank Tefken“) ir Lenkijoje („EFG Poland“). Likusio tarptautinio tinklo komercinis atotrūkis, t. y. atitinkamos patronuojamosios įmonės indėlių likutinės sumos ir paskolų likutinės sumos skirtumas, sumažėjo nuo 1,7 mlrd. EUR 2010 m. iki 0,8 mlrd. EUR, o veiklos sąnaudos 2010-2012 m. sumažėjo 9 % (84).
(112)
Bankas ir toliau restruktūrizuos savo tarptautinį tinklą ir mažins jo finansinį įsiskolinimą. Visų pirma bankas įsipareigojo iki 2017 m. birželio 30 d. sumažinti savo tarptautinio turto portfelio dydį iki 8,77 mlrd. EUR. Bankas taip pat įsipareigojo tą portfelį dar sumažinti iki 3,5 mlrd. EUR, jeigu HFSF reikėtų skirti daugiau kaip vieną milijardą eurų atliekant būsimą akcinio kapitalo padidinimą.
(113)
Viena banko restruktūrizavimo plane nagrinėjama galimybė tam tikslui pasiekti - tai parduoti savo veiklą […] (85).
(114)
Tas turto pardavimas sudaro […] % 2012 m. gruodžio 31 d. banko turėto užsienio turto. Taigi 2018 m. gruodžio 31 d. užsienio turtas sudarytų […] mlrd. EUR, o tarptautinis tinklas būtų sutelktas į […] ir […].
(115)
Restruktūrizavimo plane pabrėžiama būtinybė sumažinti užsienio patronuojamųjų įmonių priklausomybę nuo jų Graikijos patronuojančiosios įmonės dėl savo finansavimo poreikių ir toliau užtikrinti banko kapitalo poziciją.
(116)
Tuo tikslu tarptautiniame tinkle bankas planuoja įgyvendinti reikšmingo sąnaudų mažinimo programą, […]. Pavyzdžiui, […] bus uždaryti […] filialai, o darbuotojų skaičius nuo 2012 m. gruodžio 31 d. iki patronuojamosios įmonės pardavimo […] sumažės […] (86).
(117)
Bankas sumažins užsienio patronuojamosioms įmonėms teikiamą bendrą finansavimą nuo 2 mlrd. EUR 2012 m. iki […] 2018 m. (87), o nuosavo kapitalo grąža sieks […] % ir […] % atitinkamai […] ir […].
2.4.3. Su bankininkyste nesusijusi veikla: draudimo veiklos ir nekilnojamojo turto veiklos pardavimas
(118)
Bankas padidindamas akcinį kapitalą sumažino turimą savo patronuojamosios nekilnojamojo turto įmonės „Eurobank Properties“ nuosavybės dalį iki mažiau nei 35 %, ir tai turėjo teigiamos įtakos banko bendro 1 lygio nuosavo kapitalo pakankamumo koeficientui (88). Bankas tą patronuojamąją įmonę visiškai parduos iki 2018 m. gruodžio 31 d.
(119)
Bankas taip pat planuoja iki […] parduoti patronuojamąją draudimo įmonę.
2.4.4. Privataus kapitalo pritraukimas ir esamų akcininkų bei subordinuotųjų kreditorių įnašas
(120)
Bankui pavyko pritraukti kapitalą rinkoje ir taip sumažinti bankui reikalingą valstybės pagalbą.
(121)
Įvykdžius 2013 m. pavasario rekapitalizavimą akcininkų valdoma akcinio kapitalo dalis smarkiai sumažėjo, nes HFSF gavo 98,56 % banko akcijų, o ankstesniems akcininkams liko tik 1,44 % akcijų. Taigi 2013 m. birželio mėn. HFSF perėmė visišką banko kontrolę. Nuo 2008 m. nemokami jokie dividendai grynaisiais.
(122)
2012 m. vasario mėn. bankas pasiūlė išpirkti mišrias priemones iš privačių investuotojų už 40-50 % jų nominaliosios vertės kainą. Ta išpirkimo kaina buvo nustatyta remiantis priemonių rinkos verte ir apėmė ne daugiau kaip dešimties procentinių punktų priedą, kuriuo buvo siekiama paskatinti investuotojus dalyvauti išpirkimo programoje. Pasiūlymas buvo priimtas dėl beveik 50 % bendros priemonių nominaliosios vertės; atsižvelgus į sandorio sąnaudas bankui susidarė 248 mln. EUR pelnas (89).
(123)
2013 m. gegužės mėn. bankas paskelbė kitą įsipareigojimų valdymo priemonę. Bankas suteikė skolos priemonių turėtojams galimybę konvertuoti savo žemesnio pirmojo lygio ir žemesnio antrojo lygio vertybinius popierius, kurių likutinė suma - 662 mln. EUR, į paprastąsias akcijas nominaliąja verte. Buvo nustatyta tokia konvertavimo kaina, kad atitiktų vykdant 2013 m. pavasario rekapitalizavimą HFSF sumokėtą pasirašymo kainą (90). Sutikimo lygis - 48 %. Kadangi žemesnio pirmojo lygio ir žemesnio antrojo lygio obligacijų turėtojai savo vertybinius popierius konvertavo į žemesnes subordinuotąsias priemones be piniginio atlygio, pritrauktas kapitalas sudarė 317 mln. EUR.
(124)
Dėl dviejų išpirkimų subordinuotoji ir mišri skola sumažėjo nuo 1 045 mln. EUR 2011 m. gruodžio 31 d. iki 283 mln. EUR 2013 m. gruodžio 31 d. (91)
2.5. GRAIKIJOS VALDŽIOS INSTITUCIJŲ ĮSIPAREIGOJIMAI
(125)
Graikija įsipareigojo, kad bankas ir jo susijusios įmonės įgyvendins 2014 m. balandžio 16 d. pateiktą restruktūrizavimo planą, ir prisiėmė tolesnių įsipareigojimų, susijusių su restruktūrizavimo plano įgyvendinimu (toliau - įsipareigojimai). Šiame skirsnyje apibendrinami priede išvardyti įsipareigojimai.
(126)
Pirmiausia Graikija įsipareigojo, kad bankas restruktūrizuos savo komercinę veiklą Graikijoje, nustatydamas didžiausią filialų ir darbuotojų skaičių, taip pat didžiausią bendrų sąnaudų sumą, kuriuos turi atitikti 2017 m. gruodžio 31 d. (92).
(127)
Graikija taip pat įsipareigojo, kad bankas sumažins Graikijoje priimamų indėlių sąnaudas ir iki 2017 m. gruodžio 31 d. atitiks didžiausią grynųjų paskolų ir indėlių santykį (93).
(128)
Banko užsienio patronuojamųjų įmonių atžvilgiu Graikija įsipareigojo, kad bankas neteiks papildomos kapitalo paramos, išskyrus atvejus, kai įvykdomos iš anksto nustatytos sąlygos. Graikija taip pat įsipareigojo, kad bankas iki 2018 m. birželio 30 d. gerokai sumažins savo finansinį įsiskolinimą, susijusį su tarptautiniu turtu (94).
(129)
Graikija įsipareigojo, kad bankas parduos savo draudimo veiklą, patronuojamąją nekilnojamojo turto įmonę ir tam tikrą vertybinių popierių dalį, taip pat sumažins savo privataus akcinio kapitalo portfelio dydį. Be to, bankas nepirks neinvesticinio reitingo vertybinių popierių, išskyrus tam tikras išimtis (95).
(130)
Graikija prisiėmė keletą įsipareigojimų, susijusių su banko valdymu. Ji įsipareigojo nustatyti banko darbuotojų ir valdytojų atlygio apribojimus, užtikrinti, kad bankas laikytųsi Graikijos įstatymų dėl įmonių valdymo, ir sukurti veiksmingą ir tinkamą organizacinę struktūrą (96).
(131)
Graikija taip pat įsipareigojo, kad bankas griežtins savo paskolų politiką siekdamas užkirsti kelią bet kokiai diskriminacijai bet kuriame paskolų teikimo proceso etape ir užtikrinti, kad sprendimais dėl paskolų suteikimo ir restruktūrizavimo būtų siekiama kuo didesnio banko pelningumo. Graikija įsipareigojo, kad bankas pagerins kredito rizikos stebėseną ir paskolų restruktūrizavimą (97).
(132)
Keletas įsipareigojimų susiję su banko operacijomis su susijusiais skolininkais. Tais įsipareigojimais siekiama užtikrinti, kad bankas, teikdamas paskolas darbuotojams, valdytojams ir akcininkams, taip pat viešiesiems subjektams, politinėms partijoms ir žiniasklaidos įmonėms ar tokias paskolas restruktūrizuodamas, nenukryptų nuo apdairios bankininkystės praktikos (98).
(133)
Be to, Graikija įsipareigojo nustatyti bankui kitų apribojimų, pvz., draudimą mokėti atkarpas ir dividendus, draudimą įsigyti ir reklamos draudimą (99).
(134)
Tuos įsipareigojimus iki 2018 m. gruodžio 31 d. stebės už stebėseną atsakingas patikėtinis.
(135)
Be to, kadangi dabartinį banko kapitalo padidinimą remia HFSF, Graikija įsipareigojo, kad bus įgyvendintos priemonės, numatytos HFSF įstatymo (su pakeitimais, padarytais 2014 m. kovo 30 d.) 6a straipsnyje, kurio nuostata siekiama prieš bet kokią HFSF kapitalo injekciją likutinę kredito įstaigos kapitalo trūkumo sumą prireikus paskirstyti jos kapitalo priemonių ir kitų antraeilių įsipareigojimų turėtojams.
3. PAGRINDAS PRADĖTI OFICIALIAS TYRIMO PROCEDŪRAS
3.1. PAGRINDAS PRADĖTI OFICIALIĄ TYRIMO PROCEDŪRĄ DĖL PIRMOJO TARPINIO REKAPITALIZAVIMO
(136)
2012 m. liepos 27 d. Komisija pradėjo oficialią tyrimo procedūrą siekdama patikrinti, ar HFSF bankui suteikta pirmoji tarpinio rekapitalizavimo priemonė (B1 priemonė) atitinka 2008 m. Bankų komunikato (100) sąlygas dėl tinkamumo, būtinumo ir proporcingumo.
(137)
Dėl priemonės tinkamumo Komisija, atsižvelgdama į tai, kad pagalba buvo suteikta po ankstesnio rekapitalizavimo ir pagalbos likvidumui padidinti, ir į ilgą sanavimo laikotarpį, pareiškė abejojanti, ar bankas ėmėsi visų įmanomų veiksmų tam, kad pagalbos neprireiktų ateityje (101). Be to, Komisijai neaišku, kas kontroliuos banką, kai pirmąjį tarpinį rekapitalizavimą pakeis nuolatinis rekapitalizavimas (102), nes banko kontrolę gali perimti arba valstybė, arba smulkieji privatūs savininkai. Komisija pažymėjo, kad ji norėtų užtikrinti, jog bet kuriuo atveju banko valdymo ir ypač jo skolinimo proceso kokybė nepablogėtų.
(138)
Dėl pirmojo tarpinio rekapitalizavimo būtinumo Komisija sprendimo pradėti procedūrą dėl „Eurobank“ 66 konstatuojamojoje dalyje abejojo, ar buvo imtasi visų įmanomų priemonių, kad bankui vėl neprireiktų pagalbos ateityje. Be to, tarpinio rekapitalizavimo laikotarpio trukmė buvo neapibrėžta, todėl Komisija negalėjo padaryti išvados, ar ta priemonė pakankama ir atitinka atlygio ir naštos pasidalijimo principus pagal valstybės pagalbos taisykles. Ir dar, tuo metu, kai buvo priimtas sprendimas pradėti procedūrą dėl „Eurobank“, pirmojo tarpinio rekapitalizavimo pakeitimo nuolatiniu rekapitalizavimu sąlygos nebuvo žinomos, todėl Komisija negalėjo jų įvertinti.
(139)
Dėl priemonės proporcingumo Komisija pareiškė abejojanti, ar apsaugos priemonės (reklamos draudimas, draudimas mokėti atkarpas ir dividendus, pasirinkimo pirkti sandorių draudimas, išpirkimo draudimas, kaip nurodyta sprendimo pradėti procedūrą dėl „Eurobank“ 71 konstatuojamojoje dalyje) yra pakankamos pirmojo tarpinio rekapitalizavimo atveju. Be to, sprendimo pradėti procedūrą dėl „Eurobank“ 72 konstatuojamojoje dalyje Komisija nurodė, kad, nesant taisyklių, pagal kurias HFSF negalėtų koordinuoti visų keturių didžiausių Graikijos bankų (t. y. banko, „Alpha Bank“, NBG ir „Piraeus“), ir tinkamų apsaugos priemonių siekiant išvengti, kad jie nesidalytų neskelbtina komercine informacija, konkurencija gali būti iškreipta. Todėl Komisija pasiūlė paskirti už stebėseną atsakingą patikėtinį, kuris fiziškai būtų banke.
3.2. PAGRINDAS PRADĖTI OFICIALIĄ TYRIMO PROCEDŪRĄ DĖL „NEA PROTON BANK“
(140)
2012 m. liepos 26 d. Komisija pradėjo oficialią tyrimo procedūrą siekdama patikrinti, ar bankui „Nea Proton Bank“ skirta 1 122 mln. EUR intervencija pagal HDIGF pertvarkymo schemą (NP1 priemonė), taip pat HFSF skirta 250 mln. EUR kapitalo injekcija ir HFSF skirtos kapitalo injekcijos, kurių suma - 300 mln. EUR (NP2 priemonė), atitinka 2008 m. Bankų komunikate, Kapitalo atkūrimo komunikate (103) ir Restruktūrizavimo komunikate (104) nustatytus bendruosius suderinamumo kriterijus ir reikalavimus (ilgalaikio gyvybingumo atkūrimo, naštos pasidalijimo, pagalbos apribojimo iki mažiausios būtinos sumos ir konkurencijos iškraipymų ribojimo).
(141)
Dėl priemonių tinkamumo Komisija nurodė, kad kaip sanavimo pagalba tos priemonės yra tinkamos.
(142)
Dėl priemonių būtinumo Komisija pažymėjo, kad intervencija pagal HDIGF pertvarkymo schemą yra būtina savo dydžiu ir forma, o HFSF kapitalo injekcijos yra būtinos tik savo forma. Tačiau, kalbant apie HFSF kapitalo injekcijų dydį, sprendimo pradėti procedūrą dėl „Nea Proton Bank“ 59 konstatuojamojoje dalyje Komisija pareiškė abejojanti, ar „Nea Proton Bank“ pajėgs savarankiškai atkurti ilgalaikį gyvybingumą ir ar savarankiškas restruktūrizavimas yra pigiausia turima galimybė. Be to, sprendimo pradėti procedūrą dėl „Nea Proton Bank“ 60 ir 61 konstatuojamosiose dalyse Komisija nurodė, kad dėl „Nea Proton Bank“ negalėjimo pakankamai atlyginti už HFSF vykdomą rekapitalizavimą kyla abejonių, ar jis yra iš esmės patikimas bankas, ir todėl reikalingas esminis restruktūrizavimas.
(143)
Dėl priemonių proporcingumo Komisija laikėsi nuomonės, kad kaip sanavimo pagalba jos yra proporcingos.
(144)
Kalbant apie ilgalaikio „Nea Proton Bank“ gyvybingumo atkūrimą, sprendimo pradėti procedūrą dėl „Nea Proton Bank“ 65 konstatuojamojoje dalyje Komisija pareiškė abejojanti, ar tas bankas gali tapti gyvybingu kaip savarankiškas bankas.
(145)
Komisija abejojo, kad siūlomo restruktūrizavimo pakanka, palyginti su būtinu restruktūrizavimo mastu nesant pakankamo atlygio.
3.3. PAGRINDAS PRADĖTI OFICIALIĄ TYRIMO PROCEDŪRĄ DĖL „NEW TT BANK“
(146)
2013 m. gegužės 6 d. Komisija pradėjo oficialią tyrimo procedūrą siekdama patikrinti, ar 4,1 mlrd. EUR finansavimo trūkumo, susidariusio „TT Bank“ veiklą perdavus „New TT Bank“, padengimas (NTT1 priemonė), HFSF „New TT Bank“ skirta 500 mln. EUR kapitalo injekcija (NTT2 priemonė), „TT Bank“ skirta 224,96 mln. EUR kapitalo injekcija privilegijuotosiomis akcijomis pagal Graikijos bankams skirtą paramos schemą (TT priemonė) ir 0,68 mlrd. EUR intervencija pagal HDIGF pertvarkymo schemą, skirta „T Bank“ turtui, kuris perduotas „TT Bank“ (T priemonė), atitinka 2008 m. Bankų komunikate, Kapitalo atkūrimo komunikate ir Restruktūrizavimo komunikate nustatytus bendruosius suderinamumo kriterijus ir reikalavimus (ilgalaikio gyvybingumo atkūrimo, naštos pasidalijimo, pagalbos apribojimo iki mažiausios būtinos sumos ir konkurencijos iškraipymų ribojimo).
(147)
Komisija laikėsi nuomonės, kad kaip sanavimo pagalba ir NTT2 priemonė, ir NTT1 priemonė savo forma yra tinkamos ir būtinos. Kalbant apie NTT2 priemonės būtinumą dydžio požiūriu, Komisija, abejodama dėl ilgalaikio „New TT Bank“, kaip savarankiško banko, gyvybingumo, manė, kad savarankiškas restruktūrizavimas negali būti vienintelė ir pigiausia turima galimybė (105). Dėl atlygio už abi priemones Komisija nurodė, kad finansavimo trūkumo padengimas - galutinės sąnaudos nekompensuojant būsimų pajamų, todėl reikalingas esminis restruktūrizavimas (106).
(148)
Dėl abiejų priemonių proporcingumo Komisija laikėsi nuomonės, kad kaip sanavimo pagalba NTT2 ir NTT1 priemonės yra proporcingos artimiausiu laikotarpiu, tačiau sprendimo pradėti procedūrą dėl „New TT Bank“ 79 konstatuojamojoje dalyje nurodė, kad reikia skubiai imtis priemonių, kuriomis būtų apribotas neigiamas šalutinis poveikis.
(149)
Kalbant apie T priemonės suderinamumą, 2012 m. gegužės 16 d. savo sprendimu dėl „T Bank“ pertvarkymo (toliau - sprendimas dėl „T Bank“) (107) Komisija laikinai jau patvirtino šią priemonę kaip sanavimo pagalbą, tačiau negalėjo galutinai patvirtinti pagalbos, skirtos „T Bank“ veiklai, kuri perduota „TT Bank“. Sprendimu pradėti procedūrą dėl „New TT Bank“ (108) Komisija pratęsė leidimą taikyti priemonę kaip sanavimo pagalbą, kol bus priimtas galutinis sprendimas dėl atnaujinto „TT Bank“ restruktūrizavimo plano.
(150)
Dėl tų priemonių suderinamumo su Pertvarkymo komunikatu Komisija abejojo, ar „New TT Bank“ pajėgs savarankiškai atkurti ilgalaikį gyvybingumą. Tas skepticizmas pagrįstas ribotu kiekiu siūlomų priemonių, kurių imsis „New TT Bank“ siekdamas gauti pelno ateityje, savanoriško išėjimo į pensiją sistemos neapibrėžtumu kalbant apie laiką ir darbuotojų sutikimo lygį, taip pat tuo, kad nenumatyta tolesnių priemonių personalo išlaidoms mažinti, nenumatyta priemonių filialų tinklui racionalizuoti įsigijus „T Bank“ ir kartu neišnaudojama galima sąveika (109).
(151)
Sprendimo pradėti procedūrą dėl „New TT Bank“ 90 ir 91 konstatuojamosiose dalyse Komisija išreiškė abejonių dėl to, ar gali būti žymiai sumažintos esamų indėlių palūkanų maržos ir padidintos teikiamų naujų paskolų maržos „New TT Bank“ neprarandant didelės dalies klientų ir neteikiant rizikingų paskolų. Be to, Komisija abejojo, ar „New TT Bank“ padvigubins, kaip planuojama, įmonių paskolų portfelį ir ar, atsižvelgiant į patirties trūkumą, jis gali pasiekti planuojamą didelio grynųjų pajamų iš palūkanų augimo rodiklį.
(152)
Todėl sprendimo pradėti procedūrą dėl „New TT Bank“ 95 konstatuojamojoje dalyje Komisija laikėsi nuomonės, kad „TT Bank“ reintegravimas į didesnę gyvybingą finansų bendrovę padidintų „New TT Bank“ gyvybingumo perspektyvas, nes tai leistų racionalizuoti išlaidas, perkainoti indėlius ir naujas paskolas, siūlyti daugiau įvairių produktų.
(153)
Kadangi „New TT Bank“ perėmė ekonominę veiklą, kurią anksčiau vykdė „TT Bank“, įskaitant „T Bank“ veiklą, Komisija pradėjo oficialią tyrimo procedūrą dėl to, ar T ir TT priemonėmis siūlomas ilgalaikis sprendimas dėl „New TT Bank“ gyvybingumo, ir paprašė suinteresuotąsias šalis pateikti pastabas.
(154)
Dėl naštos pasidalijimo Komisija laikėsi nuomonės, kad dėl savarankiško restruktūrizavimo gerokai išaugo restruktūrizavimo išlaidos, todėl abejojo, kad valstybės pagalba apribota iki mažiausios sumos. Be to, Komisija pažymėjo, kad nors ir pasiektas pakankamas akcininkų ir subordinuotosios skolos priemonių turėtojų dalijimasis našta, kuris tikriausiai yra didžiausias galimas, tuo atveju, kaip nemokamas atlygis, reikalingas esminis restruktūrizavimas tiek gyvybingumo atkūrimo priemonių, tiek konkurencijos iškraipymą ribojančių priemonių požiūriu. Komisija taip pat pareiškė, kad tai, jog didelė patirtų nuostolių dalis susidarė dėl skolos atsisakymo valstybės naudai, pateisina mažesnį atlygį (110).
(155)
Dėl konkurencijos iškraipymų Komisija pažymėjo, kad dėl didelės „TT Bank“ ir perduotai „T Bank“ veiklai skirtos pagalbos sumos ir nemokamo atlygio turi būti vykdomas esminis restruktūrizavimas ir sumažinta „New TT Bank“ užimama rinkos dalis. Be to, nors nuostoliai daugiausia susidarė dėl GVO turėjimo, Komisija pareiškė, kad „TT Bank“, palyginti su jo dydžiu, turėjo daugiau GVO nei kiti Graikijos bankai, ir laikėsi nuomonės, kad tai reiškia netinkamą rizikavimą (111). Galiausiai Komisija pažymėjo, kad nors „New TT Bank“ išliko rinkoje beveik toks pat, kaip ankstesnis „TT Bank“, konkurencijos iškraipymai bus apriboti, nes ankstesnis bankas buvo palyginti nedidelis ir nevykdė veiklos užsienyje. Tačiau Komisija abejojo, ar imtasi pakankamų priemonių siekiant apriboti netinkamą konkurencijos iškraipymą, ir laikėsi nuomonės, kad gali prireikti draudimo siūlyti palankiausias kainas ir kitų elgesio kontrolės priemonių (112).
4. SUINTERESUOTŲJŲ ŠALIŲ PASTABOS DĖL OFICIALIOS TYRIMO PROCEDŪROS DĖL PIRMOJO TARPINIO REKAPITALIZAVIMO
GRAIKIJOS BANKO PASTABOS
(156)
2013 m. sausio 3 d. Komisija gavo vieno Graikijos banko pateiktas pastabas dėl sprendimo pradėti procedūrą dėl „Eurobank“. Tas Graikijos bankas teigė, kad HFSF vykdomas Graikijos bankų rekapitalizavimas iš esmės yra sveikintinas žingsnis užtikrinant tvirtesnę ir gyvybingesnę bankų sistemą, ir nepareiškė prieštaravimų dėl „Eurobank“ rekapitalizavimo.
(157)
Tačiau išreikšdamas visišką paramą HFSF vykdomam Graikijos bankų rekapitalizavimui tas Graikijos bankas paaiškino, kad, siekiant sumažinti konkurencijos iškraipymus ir išvengti diskriminacijos, HFSF vykdomo rekapitalizavimo galimybe panašiomis sąlygomis turėtų galėti pasinaudoti visi Graikijoje veikiantys bankai.
5. GRAIKIJOS PASTABOS DĖL OFICIALIŲ TYRIMO PROCEDŪRŲ
5.1. GRAIKIJOS PASTABOS DĖL OFICIALIOS TYRIMO PROCEDŪROS DĖL PIRMOJO TARPINIO REKAPITALIZAVIMO
(158)
2012 m. rugsėjo 5 d. Graikija pateikė Graikijos banko ir HFSF parengtas pastabas dėl sprendimo pradėti procedūrą dėl „Eurobank“.
5.1.1. Graikijos banko parengtos pastabos
(159)
Dėl pirmojo tarpinio rekapitalizavimo tinkamumo Graikijos bankas pažymėjo, kad 18 mlrd. EUR kapitalo suma, kuria 2012 m. gegužės mėn. HFSF rekapitalizavo keturis didžiausius Graikijos bankus, buvo mažesnė nei galutinė suma, kuri reikalinga tam, kad tie bankai palaipsniui pasiektų ir išlaikytų 10 % bendro 1 lygio nuosavo kapitalo pakankamumo koeficientą iki 2012 m. birželio mėn. ir 7 % bendro 1 lygio nuosavo kapitalo pakankamumo koeficientą pagal trejų metų nepalankiausių sąlygų scenarijų. Jis taip pat pažymėjo, kad pirmasis tarpinis rekapitalizavimas yra laikinas, atsižvelgiant į tai, kad rekapitalizavimo procesas bus užbaigtas tiems keturiems bankams padidinus akcinį kapitalą.
(160)
Graikijos bankas taip pat pareiškė, kad didžiausių Graikijos bankų rekapitalizavimas yra ilgesnės trukmės Graikijos bankų sektoriaus restruktūrizavimo dalis. Jis pažymėjo, kad tuo atveju, kai bankas lieka privačiose rankose, vadovybė tikriausiai liks ta pati, tačiau jei bankas priklausytų valstybei (t. y. HFSF), HFSF gali paskirti naują vadovybę, kurią bet kokiu atveju vertins Graikijos bankas. Graikijos bankas pažymėjo, kad jis nuolat vertina kiekvieno banko valdymo sistemą, valdymo tinkamumą ir rizikos profilį siekdamas užtikrinti, kad nebūtų prisiimama pernelyg didelė rizika. Jis taip pat nurodė, kad HFSF jau paskyrė atstovus rekapitalizuotų bankų direktorių valdybose.
(161)
Dėl pirmojo tarpinio rekapitalizavimo būtinumo Graikijos bankas pareiškė, kad banko rekapitalizavimas buvo apribotas siekiant užtikrinti, kad bankas atitiktų tuo metu taikomus minimalaus kapitalo reikalavimus (8 %). Jis taip pat nurodė, kad ilgą laikotarpį prieš rekapitalizavimo priemonių taikymą lėmė smarkiai pablogėjusios veiklos sąlygos Graikijoje ir PSD programos poveikis, viso projekto sudėtingumas ir poreikis užtikrinti kuo didesnį privačių investuotojų dalyvavimą didinant akcinį kapitalą.
(162)
Dėl pirmojo tarpinio rekapitalizavimo proporcingumo Graikijos bankas nurodė, kad visapusiškas restruktūrizavimo plano, kuris turi būti pateiktas Komisijai, įgyvendinimas užtikrinamas tuo, kad HFSF balsavimo teisių sustabdymas bus panaikintas, jei, inter alia, restruktūrizavimo planas bus iš esmės pažeistas. Graikijos bankas taip pat pareiškė, kad banko sunkumai kilo ne dėl banko vadovybės nepakankamai įvertintos rizikos ar agresyvių komercinių veiksmų.
5.1.2. HFSF parengtos pastabos
(163)
Dėl pirmojo tarpinio rekapitalizavimo tinkamumo HFSF, aptardamas klausimą dėl galimo valstybės kišimosi, jei valstybė per HFSF suteikia dideles valstybės pagalbos sumas, o HFSF turi visas balsavimo teises, nurodė, kad HFSF lėšomis finansuojami bankai nėra laikomi viešaisiais ar valstybės kontroliuojamais subjektais ir kad jie nebus valstybės kontroliuojami HFSF įvykdžius nuolatinį jų rekapitalizavimą. HFSF nurodė, kad jis yra visiškai nepriklausomas privatinės teisės reglamentuojamas juridinis asmuo, turintis teisę savarankiškai priimti sprendimus. Remiantis HFSF įstatymo 16C straipsnio 2 dalimi, pagal kurią kredito įstaigos, kurioms HFSF suteikė kapitalo paramą, nepriklauso viešajam sektoriui plačiąja prasme, HFSF nėra kontroliuojamas valdžios sektoriaus. HFSF taip pat paminėjo savo valdymo struktūrą.
(164)
Dėl HFSF kišimosi į banko valdymą HFSF pažymėjo, kad jis gerbs banko savarankiškumą ir nesikiš į kasdienį jo valdymą, nes jo vaidmuo yra apribotas HFSF įstatymo nuostatomis. Jis nurodė, kad nebus jokio valstybės kišimosi ar koordinavimo, o banko sprendimai dėl skolinimo proceso (inter alia, dėl įkaito, kainų nustatymo ir paskolos gavėjų mokumo) bus priimami remiantis komerciniais kriterijais.
(165)
HFSF nurodė, kad HFSF įstatyme ir išankstinio pasirašymo susitarime nustatytos tinkamos apsaugos priemonės, kad esami privatūs akcininkai negalėtų prisiimti pernelyg didelės rizikos. Jis nurodė tokius elementus: i) HFSF atstovų paskyrimą nepriklausomais vykdomųjų įgaliojimų neturinčiais banko direktorių valdybos nariais ir jų dalyvavimą komitetuose, ii) HFSF atliekamą išsamų banko patikrinimą ir iii) faktą, kad po galutinio rekapitalizavimo jo balsavimo teisės bus apribotos tik tol, kol bankas laikysis restruktūrizavimo plano sąlygų.
(166)
Dėl pirmojo tarpinio rekapitalizavimo būtinumo ir ypač dėl atlygio už pagalbą lygio HFSF nurodė, kad dėl atlygio susitarta su Komisijos, ECB ir TVF atstovais. Tas sutartas lygis nustatytas atsižvelgiant į tai, kad pirmasis tarpinis rekapitalizavimas iki 2012 m. rugsėjo 30 d. (šis terminas nustatytas 2012 m. kovo mėn. Komisijos, ECB, TVF ir Graikijos sudarytame EFPM) bus pakeistas nuolatiniu rekapitalizavimu.
(167)
Dėl pirmojo tarpinio rekapitalizavimo proporcingumo HFSF nurodė, kad jo priimtos priemonės, kaip antai šio sprendimo (165) konstatuojamojoje dalyje aprašytos priemonės, yra pakankamos apsaugos priemonės atsižvelgiant į dideles gautos pagalbos sumas ir ilgą sanavimo laikotarpį. Be to, HFSF nurodė, kad nustatytos tinkamos priemonės siekiant užtikrinti, kad bankai, kurių veikloje dalyvauja HFSF, tarpusavyje nesidalytų neskelbtina komercine informacija. Tokios priemonės apima skirtingų HFSF atstovų paskyrimą tuose bankuose, tiems atstovams nustatytus įgaliojimus, kuriais konkrečiai užtikrinama, kad vienas atstovas neperduotų informacijos kitam, ir aiškias vidaus taisykles tiems pareigūnams neperduoti neskelbtinos komercinės bankų informacijos. Be to, HFSF nurodė, kad jis savo teisėmis bankų atžvilgiu naudojasi taip, kad neužkirstų kelio veiksmingai konkurencijai, jos neribotų, neiškraipytų, reikšmingai nesumažintų ir nevaržytų. Galiausiai HFSF nurodė, kad jo direktorių valdybos nariams ir darbuotojams taikomos griežtos konfidencialumo taisyklės ir patikėtinių pareigos, jie privalo laikytis su HFSF reikalais susijusios profesinės paslapties nuostatų.
5.2. GRAIKIJOS PASTABOS DĖL OFICIALIOS TYRIMO PROCEDŪROS DĖL „NEA PROTON BANK“
(168)
2012 m. rugsėjo 5 d. Graikija pateikė Graikijos banko ir HFSF parengtas pastabas dėl sprendimo pradėti procedūrą dėl „Nea Proton Bank“.
5.2.1. Graikijos banko parengtos pastabos
(169)
Graikijos bankas pareiškė, kad „Nea Proton Bank“, kaip HFSF priklausanti laikina kredito įstaiga, negali savarankiškai pateikti ilgesnės trukmės verslo plano. Be to, Graikijos bankas nurodė, kad jis atidžiai stebi, kaip įgyvendinamas Komisijai pateiktas HFSF parengtas „Nea Proton Bank“ verslo planas, siekdamas užtikrinti, kad „Nea Proton Bank“ galėtų būti parduotas per įstatymu nustatytą laikotarpį.
(170)
Dėl pelningumo augimo rodiklio Graikijos bankas nurodė, kad didžiausias augimas buvo numatytas 2013 m. (tikėtasi, kad grynosios pajamos iš palūkanų padidės iki 55,3 mln. EUR, palyginti su 22,7 mln. EUR 2012 m.) daugiausia dėl sumažėjusių visų palūkanų išlaidų, o jį lems du veiksniai: terminuotųjų indėlių, kurie buvo didelio pajamingumo, pratęsimas geresnėmis sąlygomis ir bendros indėlių likutinės sumos sumažinimas 30 % 2012 m. pirmąjį pusmetį. Be to, Graikijos bankas pabrėžė, kad nuo 2013 m. grynųjų pajamų iš palūkanų rodikliai augs gana sklandžiai ir nekils jokių abejonių dėl „Nea Proton Bank“ sugebėjimo pasiekti tikslą.
5.2.2. HFSF parengtos pastabos
(171)
Dėl „Nea Proton Bank“ suteiktų priemonių būtinumo HFSF pažymėjo, kad atitinkama institucija sprendimams dėl bet kokios pertvarkymo priemonės priimti yra Graikijos bankas, o HFSF skyrė reguliavimo tikslais reikalingo minimalaus kapitalo injekciją.
(172)
Kalbant apie ilgalaikio „Nea Proton Bank“ gyvybingumo atkūrimą, HFSF paminėjo bankų pertvarkymo sistemą, pagal kurią HFSF turi per dvejus metus parduoti „Nea Proton Bank“, ir pritarė Komisijai, kad „Nea Proton Bank“ galėtų būti didesnio gyvybingo subjekto dalis. Nors „Nea Proton Bank“ restruktūrizavimo planas pagrįstas savarankiško subjekto modeliu, HFSF paaiškino, kad jo tikslas - sudaryti palankesnes sąlygas parduoti tą banką didinant jo patrauklumą investuotojams ir gerinant finansinius rezultatus. HFSF teigė, kad kapitalo injekcijos ne tik leido „Nea Proton Bank“ atitikti minimalaus kapitalo pakankamumo rodiklį, bet dėl jų taip pat pagerėjo jo finansinė padėtis ir padidėjo jo patrauklumas bet kokio būsimo susijungimo su kitais mažais bankais atveju. HFSF taip pat pažymėjo, kad papildomo kapitalo injekcijos reikėjo su PSD programa susijusiems vertės sumažėjimo nuostoliams ir išaugusiems atidėjinių mokesčiams už paskolas padengti.
(173)
HFSF pareiškė, kad „Nea Proton Bank“ pagerino savo finansavimo išlaidas ir padidino indėlininkų lojalumą. „Nea Proton Bank“ priklausomybė nuo Eurosistemos 2012 m. sumažėjo, o jo likvidumo pozicija sustiprėjo. Papildomo kapitalo injekcija padėjo sumažinti indėlių palūkanų normas ir padidinti palūkanų maržas. „Nea Proton Bank“ jau perkainojo dalį savo paskolų portfelio taikydamas rizikos vertinimu pagrįstą kainų nustatymo metodą, kai palūkanų normos gerokai didesnės už finansavimo išlaidas. Be to, planuojamas grynųjų pajamų iš palūkanų augimo rodiklis būtų pasiektas vykdant nuosaikią veiklos plėtrą įmonių rinkos segmente ir gerinant portfelio kokybę.
(174)
HFSF pažymėjo, kad 2012 m. „Nea Proton Bank“ smarkiai sumažino veiklos sąnaudas, dvi vienintelės jo patronuojamosios įmonės nutrauks veiklą, jo draudimo brokerių veiklos dalis smarkiai mažinama, o prekyba vertybiniais popieriais savo sąskaita bus nutraukta.
(175)
Be to, HFSF pažymėjo, kad konkurencijos iškraipymai bus apriboti atsižvelgiant į tai, kad „Nea Proton Bank“ tenka maža bendro bankų turto Graikijoje dalis ir jis nesvarstė agresyvaus indėlių priėmimo.
5.3. GRAIKIJOS PASTABOS DĖL OFICIALIOS TYRIMO PROCEDŪROS DĖL „NEW TT BANK“
(176)
2013 m. liepos 19 d. Finansų ministerija pateikė pastabas dėl sprendimo pradėti procedūrą dėl „New TT Bank“.
(177)
Dėl NTT1 priemonės būtinumo Finansų ministerija papildė, kad tiksli bankui „New TT Bank“ perduoto turto ir įsipareigojimų vertė nustatyta remiantis išorės auditorių ataskaita pagal Įstatymo Nr. 3601/2007 63E straipsnio 6 dalį.
(178)
Dėl NTT2 priemonės būtinumo Finansų ministerija teigė, kad pagal antrąją Graikijos ekonomikos koregavimo programą (antroji peržiūra, 2013 m. gegužės mėn.) reikalaujama, kad „New TT Bank“ būtų parduotas trečiajai šaliai iki 2013 m. liepos 15 d.
(179)
Dėl atlygio už NTT1 ir NTT2 priemones Finansų ministerija pažymėjo, kad HFSF, kuris iki 2013 m. gruodžio 31 d. vietoj HDIGF padengia finansavimo trūkumą, turto, kuris liko „TT Bank“ nuosavybė, likvidavimo atveju įgyja pirmaeilį reikalavimą kitų užtikrinimo priemonių neturinčių kreditorių atžvilgiu ir kad prieš HFSF reikalavimą tenkinami tik darbuotojų reikalavimai gauti 50 % jiems priklausančios kompensacijos. Todėl ji pareiškė, kad to turto likvidavimo rezultatas daugiausia bus naudingas HFSF ir taip bus sumažintos valstybės patiriamos išlaidos.
(180)
Dėl ilgalaikio „New TT Bank“ gyvybingumo atkūrimo Finansų ministerija pareiškė, kad pagal Įstatymo Nr. 3601/2007 63E straipsnį „New TT Bank“, kaip laikina kredito įstaiga, turėjo būti parduotas per dvejus metus nuo įsteigimo. Pagal 2013 m. gegužės mėn. EFPM „New TT Bank“ pardavimo procesas būtų užbaigtas iki 2013 m. liepos 15 d., taip būtų užtikrintas ilgalaikis jo veiklos gyvybingumas.
6. PAGALBOS, SUSIJUSIOS SU ĮSIGYTOMIS ĮMONĖMIS, VERTINIMAS
6.1. PAGALBOS, SUSIJUSIOS SU „NEA PROTON BANK“, VERTINIMAS
6.1.1. Pagalbos buvimas ir dydis
(181)
Komisija turi nustatyti, ar buvo suteikta valstybės pagalba pagal Sutarties 107 straipsnio 1 dalį. Pagal tą nuostatą valstybės pagalba - tai valstybės narės arba iš jos valstybinių išteklių bet kokia forma suteikta pagalba, kuri, palaikydama tam tikras įmones arba tam tikrų prekių gamybą, iškraipo konkurenciją arba gali ją iškraipyti, kai ji daro įtaką valstybių narių tarpusavio prekybai.
6.1.1.1. Pagalba priemonių, suteiktų pagal Graikijos bankams skirtą paramos schemą, atveju (Pr1, Pr2 ir Pr3 priemonės)
(182)
Pagal Graikijos bankams skirtą paramos schemą buvo suteiktos šios priemonės: 2009 m. gegužės mėn. Graikijos valstybės „Proton Bank“ skirta 80 mln. EUR kapitalo injekcija (Pr1 priemonė), 2009 m. balandžio mėn. „Proton Bank“ gauti 78 mln. EUR vertės Graikijos Vyriausybės vertybiniai popieriai (Pr2 priemonė) ir 2010 m. liepos mėn. „Proton Bank“ suteikta valstybės garantija išleistoms obligacijoms, kurių nominalioji vertė - 149,4 mln. EUR (113). Sprendime, kuriuo ta schema patvirtinta, Komisija padarė išvadą, kad pagal tą schemą suteiktos priemonės bus laikomos valstybės pagalba.
(183)
Kaip nustatyta sprendimo pradėti procedūrą dėl „Nea Proton Bank“ 38 konstatuojamojoje dalyje, „Nea Proton Bank“ perėmė „Proton Bank“ ekonominę veiklą. Pr1, Pr2 ir Pr3 priemonės buvo naudingos „Nea Proton Bank“, nes jos padėjo stabilizuoti ir tęsti ekonominę veiklą, kuri buvo jam perduota ir kuri priešingu atveju nebebūtų vykdoma. Todėl Komisija mano, kad tos priemonės naudingos „Nea Proton Bank“ perduotai ekonominei veiklai.
6.1.1.2. Pagalba „Nea Proton Bank“ finansavimo trūkumo padengimo atveju (NP1 priemonė)
(184)
Sprendimo pradėti procedūrą dėl „Nea Proton Bank“ 31-37 konstatuojamosiose dalyse Komisija jau nustatė, kad NP1 priemonė, t. y. intervencija pagal HDIGF pertvarkymo schemą ir HFSF lėšomis finansavimo trūkumui padengti, yra valstybės pagalba pagal Sutarties 107 straipsnio 1 dalį. To paties sprendimo 38 konstatuojamojoje dalyje Komisija laikėsi nuomonės, kad „Nea Proton Bank“ yra tos priemonės ekonominės naudos gavėjas, nes „Nea Proton Bank“ perėmė „Proton Bank“ ekonominę veiklą ir ji toliau vykdoma tik dėl gautos pagalbos.
6.1.1.3. Pagalba HFSF pradinio akcinio kapitalo injekcijos ir HFSF papildomo akcinio kapitalo injekcijos 2012 m. atveju (NP2 priemonė)
(185)
Sprendimo pradėti procedūrą dėl „Nea Proton Bank“ 41-43 konstatuojamosiose dalyse Komisija jau nustatė, kad HFSF skirta 250 mln. EUR kapitalo injekcija ir iš viso 300 mln. EUR dydžio papildomo kapitalo injekcijos, kurios buvo numatytos tuo metu, kai buvo priimtas tas sprendimas, yra valstybės pagalba pagal Sutarties 107 straipsnio 1 dalį. Kaip nurodyta šio sprendimo (93) konstatuojamojoje dalyje, iš galimos papildomos 300 mln. EUR kapitalo sumos 2012 m. HFSF galiausiai sumokėjo papildomą 265 mln. EUR sumą, todėl bendra rekapitalizavimo pagalbos 2011 ir 2012 m. suma - 515 mln. EUR (NP2 priemonė).
6.1.1.4. Pagalba HFSF „Nea Proton Bank“ skirtos kapitalo injekcijos prieš jo pardavimą bankui atveju (NP3 priemonė)
(186)
Komisija mano, kad HFSF „Nea Proton Bank“ skirta 395 mln. EUR kapitalo injekcija prieš jo pardavimą bankui yra valstybės pagalba pagal Sutarties 107 straipsnio 1 dalį.
(187)
Kapitalo injekciją suteikė HFSF, t. y. subjektas, kuris yra Graikijos įsteigtas ir finansuojamas bankams remti, taigi naudojantis valstybės ištekliais. Be to, priemonė yra atrankaus pobūdžio, kadangi kapitalo injekcija naudinga tik „Nea Proton Bank“.
(188)
Intervencija „Nea Proton Bank“ suteikiamas aiškus pranašumas, nes ja sudaromos sąlygos toliau vykdyti savo bankininkystės veiklą. Be kapitalo injekcijos „Nea Proton Bank“, kurio kapitalas buvo labai neigiamas, būtų bankrutavęs. Tokiomis aplinkybėmis nebūtų buvę galimybės „Nea Proton Bank“ parduoti ir integruoti jį į didesnį subjektą. Be to, tas rekapitalizavimas neatitinka rinkos investuotojo principo. Priešingai, rekapitalizavus 395 mln. EUR buvo sudarytos sąlygos parduoti „Nea Proton Bank“ už vieną eurą. Privatus investuotojas būtų nusprendęs „Nea Proton Bank“ ne rekapitalizuoti, bet leisti jam bankrutuoti, taip sutaupydamas 395 mln. EUR.
(189)
„Nea Proton Bank“ konkuruoja su kitais bankais, įskaitant Graikijoje veikiančias ar potencialiai suinteresuotas patekti į Graikijos rinką užsienio bankų patronuojamąsias įmones. Taigi kapitalo injekcija daro poveikį valstybių narių tarpusavio prekybai ir gali iškraipyti konkurenciją.
(190)
Todėl Komisija daro išvadą, kad „Nea Proton Bank“ skirta 395 mln. EUR kapitalo injekcija yra valstybės pagalba pagal Sutarties 107 straipsnio 1 dalį.
NP3 priemonės naudos gavėjas
(191)
Kaip jau paaiškinta (188) konstatuojamojoje dalyje, Komisija „Nea Proton Bank“ laiko „Nea Proton Bank“ skirtos 395 mln. EUR kapitalo injekcijos naudos gavėju, nes pagalba leido banke toliau vykdyti jo ekonominę veiklą.
(192)
Siekdama nustatyti, ar „Nea Proton Bank“ pardavimas yra valstybės pagalba bankui, pagal 2008 m. Bankų komunikato 49 punktą Komisija turi įvertinti, ar laikomasi tam tikrų reikalavimų. Pirmiausia Komisija turi įvertinti, ar: i) pardavimo procesas buvo viešas ir nediskriminacinis; ii) pardavimas vyko rinkos sąlygomis; ir iii) finansų įstaiga arba Vyriausybė kuo labiau padidino turto ir įsipareigojimų pardavimo kainą.
(193)
Bankas įsigijo „Nea Proton Bank“ akcijas, nes jis pateikė vienintelį tinkamą pasiūlymą pagal nediskriminacinę konkurso procedūrą, kurioje galėjo dalyvauti kiti bankai ir finansų įstaigos. HFSF konsultantas finansų klausimais susisiekė su daug įvairių bankų, finansų įstaigų ir rėmėjų, tik keturi pareiškė susidomėjimą įsigyti „Nea Proton Bank“, iš jų galutinius pasiūlymus pateikė tik du - bankas ir rizikos draudimo fondas (114). Tik banko pasiūlymas atitiko HFSF rašto dėl procedūros reikalavimus.
(194)
Kadangi konsultantas finansų klausimais susisiekė su daug įvairių bankų ir iš anksto nustatė reikalavimus ir terminą, kuriuos pasiūlymai turėtų atitikti, kad būtų laikomi tinkamais, Komisija mano, kad konkursas buvo viešas ir nediskriminacinis. Todėl Komisija daro išvadą, kad konkurso procedūra leidžia atmesti galimybę, jog pirkėjui suteikta pagalba.
(195)
Bankas sumokėjo vieno euro atlygį, o HFSF įsipareigojo rekapitalizuoti „Nea Proton Bank“ prieš jo pardavimą. Ta neigiama kaina (t. y. atsižvelgiant į „Nea Proton Bank“ rekapitalizavimą prieš pat pardavimą) nereiškia, kad pardavimo kaina neatitinka verslo rinkos vertės (115), kadangi „Nea Proton Bank“ grynasis nuosavas kapitalas buvo aiškiai neigiamas ir buvo numatoma, kad jis toliau patirs nuostolių. Komisija neturi pagrindo manyti, kad pateiktas pasiūlymas ir sumokėta kaina neatitinka verslo rinkos kainos. Todėl vadovaudamasi 2008 m. Bankų komunikato 49 punktu, Restruktūrizavimo komunikato 20 punktu ir savo sprendimų priėmimo praktika (116) Komisija daro išvadą, kad pardavimo kaina buvo rinkos kaina, o įtarimas dėl pagalbos bankui gali būti atmestas.
6.1.1.5. Išvada dėl pagalbos buvimo ir visos gautos pagalbos sumos
(196)
Remdamasi (182)-(190) konstatuojamosiomis dalimis Komisija mano, kad Pr1, Pr2 ir Pr3, NP1, NP2 ir NP3 priemonės atitinka Sutarties 107 straipsnio 1 dalyje nustatytas sąlygas ir yra valstybės pagalba. Dėl Pr1, Pr2 ir Pr3 priemonių Komisija daro išvadą, kad tos priemonės prisidėjo prie to, kad būtų toliau vykdoma „Proton Bank“ veikla, kuri vėliau perduota „Nea Proton Bank“, todėl jos taip pat gali būti laikomos naudingomis „Nea Proton Bank“, kuris perėmė tą veiklą. Kaip jau nurodyta (184) konstatuojamojoje dalyje, NP1 priemonės naudos gavėjas yra „Nea Proton Bank“, kuris perėmė perduotą „Proton Bank“ veiklą. Be to, „Nea Proton Bank“ taip pat yra NP2 ir NP3 priemonių naudos gavėjas.
(197)
Todėl Komisija daro išvadą, kad „Nea Proton Bank“ veiklai buvo suteikta 2 111,6 mln. EUR valstybės pagalba kapitalo paramos forma (Pr1, NP1, NP2 ir NP3 priemonės), kartu su 149,4 mln. EUR dydžio valstybės garantijomis (Pr3 priemonė) ir 78 mln. EUR vertės Graikijos Vyriausybės vertybiniais popieriais (Pr2 priemonė), kaip apibendrinta 9 lentelėje.
9 lentelė
Visos „Proton Bank“ ir „Nea Proton Bank“ gautos pagalbos apžvalga
Pagalbos gavėjas
Priemonė
Pagalbos pobūdis
Pagalbos suma (mln. EUR)
„Proton Bank“ veikla
Pr1
Rekapitalizavimas
80
„Nea Proton Bank“ veikla
NP1
Finansavimo trūkumo, susidariusio PB veiklą perdavus NPB, padengimas
1 121,6
NP2
Rekapitalizavimas
515
NP3
Rekapitalizavimas
395
Visa suteiktos kapitalo pagalbos suma
2 111,6
Pagalbos gavėjas
Priemonė
Pagalbos pobūdis
„Proton Bank“ veikla
Pr2
Paskola, padengta obligacijomis
78
Pr3
Garantija
149,4
Visa suteiktos pagalbos likvidumui padidinti suma
227,4
6.1.2. Teisinis suderinamumo vertinimo pagrindas
(198)
Pagal Sutarties 107 straipsnio 3 dalies b punktą Komisijai suteikiami įgaliojimai nustatyti, kad pagalba yra suderinama su vidaus rinka, jeigu ji skirta „kurios nors valstybės narės ekonomikos dideliems sutrikimams atitaisyti“.
(199)
Komisija pripažino, kad pasaulio finansų krizė gali sukelti didelių kurios nors valstybės narės ekonomikos sutrikimų ir kad tie sutrikimai gali būti atitaisyti paramos bankams priemonėmis. Tai patvirtinta 2008 m. Bankų komunikate, Kapitalo atkūrimo komunikate ir Restruktūrizavimo komunikate. Komisija ir toliau mano, kad, atsižvelgiant į vėl kilusią įtampą finansų rinkose, reikalavimai valstybės pagalbai patvirtinti pagal Sutarties 107 straipsnio 3 dalies b punktą yra įvykdyti. Komisija šią nuomonę patvirtino priimdama 2011 m. Pratęsimo komunikatą (117) ir 2013 m. Bankų komunikatą (118).
(200)
Graikijos ekonomikos atžvilgiu savo sprendimuose, kuriais patvirtinama ir pratęsiama Graikijos bankams skirta paramos schema, taip pat patvirtindama Graikijos atskiriems bankams suteiktas valstybės pagalbos priemones (119) Komisija pripažino, kad esama didelių Graikijos ekonomikos sutrikimų grėsmės ir kad valstybės parama bankams yra tinkama priemonė tiems sutrikimams atitaisyti. Todėl teisinis pagalbos priemonių vertinimo pagrindas turėtų būti Sutarties 107 straipsnio 3 dalies b punktas.
(201)
Kad pagalba būtų suderinama su vidaus rinka pagal Sutarties 107 straipsnio 3 dalies b punktą, ji turi atitikti bendruosius suderinamumo kriterijus:
a) tinkamumo: pagalba turi būti tikslinga, kad ja būtų galima veiksmingai pašalinti didelius ekonomikos sutrikimus; taip nebūtų, jeigu priemonė būtų netinkama sutrikimams atitaisyti;
b) būtinumo:: savo dydžiu ir forma pagalbos priemonė turi būti būtina tikslui pasiekti; todėl ji turi būti apribota iki mažiausios sumos, būtinos tikslui pasiekti, o jos forma turi labiausiai tikti sutrikimams atitaisyti;
c) proporcingumo: turi būti užtikrinta tinkama teigiamo priemonės poveikio ir konkurencijos iškraipymų pusiausvyra, kad iškraipymai būtų apriboti iki minimumo, būtino priemonės tikslams pasiekti.
(202)
Per finansų krizę Komisija nustatė skirtingoms pagalbos priemonių rūšims taikomus suderinamumo kriterijus. Pagalbos priemonių vertinimo principai pirmiausia buvo nustatyti 2008 m. Bankų komunikate.
(203)
Kapitalo atkūrimo komunikate (120) pateikiamos papildomos gairės dėl reikiamo atlygio už valstybės kapitalo injekcijas lygio.
(204)
Galiausiai Restruktūrizavimo komunikate (121) Komisija paaiškino, kaip ji vertins restruktūrizavimo planus. Vertindama banko restruktūrizavimo planą pagal Restruktūrizavimo komunikatą Komisija atsižvelgs į visas 7 lentelėje išvardytas priemones.
6.1.3. Pagalbos priemonių suderinamumo vertinimas pagal 2008 m. Bankų komunikatą ir Kapitalo atkūrimo komunikatą
6.1.3.1. Pr1, Pr2 ir Pr3 priemonių suderinamumas su 2008 m. Bankų komunikatu
(205)
Pr1, Pr2 ir Pr3 priemonės buvo suteiktos pagal Graikijos bankams skirtą paramos schemą. 2008 m. lapkričio 19 d. Komisijos sprendime pagal tą schemą numatytos priemonės jau buvo įvertintos kaip suderinamos su vidaus rinka.
6.1.3.2. NP1 ir NP2 priemonių suderinamumas su 2008 m. Bankų komunikatu ir Kapitalo atkūrimo komunikatu
(206)
Komisija sprendimu pradėti procedūrą dėl „Nea Proton Bank“ patvirtino NP1 ir NP2 priemones kaip sanavimo pagalbą. Tačiau kaip nurodyta (142) konstatuojamojoje dalyje, Komisija išreiškė abejonių dėl NP2 priemonės dydžio būtinumo, taip pat dėl to, ar „Nea Proton Bank“ pajėgs savarankiškai atkurti ilgalaikį gyvybingumą, todėl suabejojo, ar savarankiškas bankas būtų pigiausia turima galimybė. Tos abejonės buvo išsklaidytos 2013 m. liepos 15 d.„Nea Proton Bank“ pardavus bankui. Kadangi „Nea Proton Bank“ pardavimo bankui procesas buvo viešas, skaidrus ir nediskriminacinis, banko sumokėtas atlygis laikomas rinkos kaina. Todėl valstybės prieš pardavimą skirtos nuosavo kapitalo injekcijos dydis buvo būtinas, kad pardavimas būtų sėkmingas. Atsižvelgiant į Komisijai banko pateiktą restruktūrizavimo planą, „Nea Proton Bank“ integravus į banko veiklos sritį bus išspręsti ilgalaikio „Nea Proton Bank“ gyvybingumo klausimai.
6.1.3.3. NP3 priemonės suderinamumas su 2008 m. Bankų komunikatu ir Kapitalo atkūrimo komunikatu
6.1.3.3.1. Tinkamumas
(207)
Dėl NP3 priemonės, t. y. HFSF „Nea Proton Bank“ skirtos 395 mln. EUR kapitalo injekcijos prieš jo pardavimą bankui, tinkamumo Komisija mano, kad priemonė yra tinkama, nes ji padėjo išlaikyti „Nea Proton Bank“ veiklą. Be HFSF suteiktos pagalbos tos veiklos nebūtų buvę galima tęsti, nes pardavimo bankui metu „Nea Proton Bank“ nuosavas kapitalas buvo neigiamas ir jis toliau registravo nuostolius. Joks bankas nebūtų pirkęs „Nea Proton Bank“ prieš tai neįvykdžius rekapitalizavimo. Taigi priemone užtikrinama, kad bus išlaikytas Graikijos finansinis stabilumas. Tuo remdamasi Komisija mano, kad kaip sanavimo pagalba priemonė yra tinkama.
6.1.3.3.2. Būtinumas
(208)
Pagal 2008 m. Bankų komunikatą savo dydžiu ir forma pagalbos priemonė turi būti būtina priemonės tikslui pasiekti. Tai reiškia, kad kapitalo injekcijos suma turi būti apribota iki minimumo, būtino tam tikslui pasiekti.
(209)
Kaip Graikijos bankas nurodė savo 2013 m. liepos 19 d. rašte, „Nea Proton Bank“ likvidavimo poveikis galėjo išplisti, sukelti naują sisteminę krizę ir susilpninti pasitikėjimą bankų sistema, kuris neseniai buvo atgautas užbaigus rekapitalizavimo procesą. Komisija mano, kad tais finansinio stabilumo elementais patvirtinamas NP3 priemonės būtinumas.
(210)
Kalbant apie intervencijos mastą, 395 mln. EUR suma buvo nustatyta viešame ir nediskriminaciniame konkurse. Bankas atliko išsamų „Nea Proton Bank“ patikrinimą. Banko pasiūlymas, kuriame buvo reikalaujama banką „Nea Proton Bank“ rekapitalizuoti suteikiant 395 mln. EUR prieš bankui jį įsigyjant, buvo apskaičiuotas taip, kad būtų pasiektas 9 % minimalaus kapitalo pakankamumo rodiklis ir numatyta papildomai 119 mln. EUR atidėjinių numatomiems papildomiems paskolų nuostoliams ir numatomiems nuostoliams prieš apmokestinimą iki 2016 m. padengti. Komisija daro išvadą, kad 395 mln. EUR pagalba buvo būtina.
(211)
Kalbant apie atlygį už pagalbą, atsižvelgiant į tai, kad nustatyta pardavimo kaina yra vienas euras, HFSF nesusigrąžins jokių lėšų. Jo įnašas panašus į dotaciją. Kaip nurodyta Kapitalo atkūrimo komunikato 44 punkte, nepakankamas atlygis už rekapitalizavimą gali būti priimtas tik sunkumų patiriančių bankų, kurie negali mokėti jokio atlygio, atveju. Komisija mano, kad taip yra „Nea Proton Bank“ atveju. Pagal Kapitalo atkūrimo komunikatą tuo atveju, kai nemokamas atlygis, reikalingas esminis restruktūrizavimas.
(212)
Taigi kaip sanavimo pagalba priemonė savo dydžiu ir forma yra būtina siekiant apriboti Graikijos bankų sistemos ir visos ekonomikos sutrikimus.
6.1.3.3.3. Proporcingumas
(213)
Komisija pažymi, kad „Nea Proton Bank“ prijungus prie banko, „Nea Proton Bank“ ekonominė veikla buvo perduota bankui. Dėl to, kad pagalba sanuojama ta ekonominė veikla, teoriškai gali būti iškraipoma konkurencija. Tačiau Komisija atkreipia dėmesį į tai, kad „Nea Proton Bank“ - nedidelis bankas, ir į pardavimo procesą, kuriame konkurentai turėjo galimybių pateikti pasiūlymus dėl „Nea Proton Bank“. Be to, tuojau pat po perdavimo „Nea Proton Bank“ ekonominė veikla bus visiškai integruota į banko veiklą ir nebebus vykdoma kaip atskira ekonominė ar konkuruojanti veikla. Todėl Komisija daro išvadą, kad dėl pagalbos neatsiranda netinkamo konkurencijos iškraipymo.
6.1.3.3.4. Išvada dėl NP3 priemonės atitikties 2008 m. Bankų komunikatui ir Kapitalo atkūrimo komunikatui
(214)
Taigi Komisija daro išvadą, kad NP3 priemonė yra tinkama, būtina ir, atsižvelgiant į numatomą esminį banko, į kurį dabar įtraukta „Nea Proton Bank“ ekonominė veikla, restruktūrizavimą, proporcinga nustatytam tikslui pasiekti.
6.1.4. Pagalbos priemonių suderinamumas su Restruktūrizavimo komunikatu
(215)
Sprendimo pradėti procedūrą dėl „Nea Proton Bank“ 60, 61, 78 ir 79 konstatuojamosiose dalyse, susijusiose su NP1 ir NP2 priemonėmis, Komisija pažymėjo, kad „Nea Proton Bank“ tikriausiai negalės atlyginti už gautą valstybės pagalbą, ir pabrėžė, kad tuo atveju, kai nemokamas atlygis, reikalingas esminis restruktūrizavimas. (211) konstatuojamojoje dalyje dėl atlygio už NP3 priemonę Komisija pažymėjo, kad atsižvelgiant į tai, jog nustatyta „Nea Proton Bank“ pardavimo kaina yra vienas euras, HFSF nesusigrąžins jokios prieš pat pardavimą skirtos 395 mln. EUR injekcijos (NP3 priemonė) dalies. Be to, Graikija neatgaus nieko iš 2009 m. gegužės mėn. jai išleistų privilegijuotųjų akcijų, nes su jomis susiję nuosavybės vertybinių popierių reikalavimai palikti likviduojamame „Proton Bank“. Todėl Komisija daro išvadą, kad tuo atveju, kai nemokamas atlygis, reikalingas esminis restruktūrizavimas tiek gyvybingumo atkūrimo priemonių, tiek konkurencijos iškraipymą ribojančių priemonių požiūriu.
6.1.4.1. Ilgalaikio „Nea Proton Bank“ veiklos gyvybingumo atkūrimas jį parduodant
(216)
Restruktūrizavimo komunikato 21 punkte numatyta, kad jei sunkumų patirianti kredito įstaiga negali patikimai atkurti ilgalaikio gyvybingumo, turėtų būti svarstomas tinkamas jos likvidavimas arba pardavimas aukcione. Todėl valstybės narės gali skatinti negyvybingų rinkos dalyvių pasitraukimą iš rinkos ir sudaryti sąlygas pasitraukimo procesui įvykti per tinkamą laiką, kad būtų išsaugotas finansinis stabilumas.
(217)
Sprendime pradėti procedūrą dėl „Nea Proton Bank“ Komisija išreiškė rimtų abejonių dėl to, ar „Nea Proton Bank“ pajėgs savarankiškai atkurti ilgalaikį gyvybingumą, ir atkreipė dėmesį į sąveiką, kurią būtų galima pasiekti integravus jį į didelį finansų sektoriaus subjektą.
(218)
Šiuo atžvilgiu Restruktūrizavimo komunikato 17 punkte Komisija paaiškina, kad sunkumų patiriančio banko pardavimas kitai finansų įstaigai gali padėti atkurti ilgalaikį gyvybingumą ir pasitikėjimą rinka, jei perkantysis subjektas yra gyvybingas ir geba perimti sunkumų patiriantį banką. Be to, pagal EFPM reikėjo pasiekti didesnį bankų sektoriaus konsolidavimą, o HFSF iki 2013 m. liepos 15 d. turėjo parduoti „Nea Proton Bank“.
(219)
Kaip nurodyta 7.5.2 skirsnyje, remiantis restruktūrizavimo planu bankas gali būti laikomas gyvybingu subjektu. Todėl tai, kad „Nea Proton Bank“ veikla perduota bankui, leidžia atkurti ilgalaikį tos veiklos gyvybingumą. Be to, tai, kad „Nea Proton Bank“ yra visiškai integruotas į banką ir nustoja veikęs kaip savarankiškas konkurentas, yra laikoma esminiu restruktūrizavimu, kaip reikalaujama nepakankamo atlygio už valstybės pagalbą atveju.
6.1.4.2. Nuosavas įnašas ir naštos pasidalijimas
(220)
Sprendime pradėti procedūrą dėl „Nea Proton Bank“ Komisija pareiškė abejojanti, ar restruktūrizavimo išlaidos apribotos iki mažiausios sumos. Tos abejonės kilo dėl pastabos, kad „Nea Proton Bank“ nepajėgs savarankiškai atkurti ilgalaikio gyvybingumo nepatirdamas didelių išlaidų. Tos abejonės išsklaidomos „Nea Proton Bank“ integruojant į banką - didesnį subjektą, turintį įdiegtą IT infrastruktūrą ir rizikos valdymo struktūrą. Pardavimas bankui padeda apriboti restruktūrizavimo išlaidas iki mažiausios sumos.
(221)
Dėl akcininkų ir subordinuotosios skolos priemonių turėtojų įnašo restruktūrizavimo išlaidoms padengti Komisija sprendimo pradėti procedūrą dėl „Nea Proton Bank“ 77 konstatuojamojoje dalyje jau nustatė, kad akcininkai ir subordinuotosios skolos priemonių turėtojai nebuvo perkelti į „Nea Proton Bank“, bet palikti „Proton Bank“, t. y. likviduojamam subjektui. Taigi Komisija laikėsi nuomonės, kad pasiektas pakankamas akcininkų ir subordinuotosios skolos priemonių turėtojų dalijimasis našta.
6.1.4.3. Konkurencijos iškraipymą ribojančios priemonės
(222)
Dėl konkurencijos iškraipymą ribojančių priemonių Restruktūrizavimo komunikato 30 punkte nustatyta, kad „Komisija, vertindama tokių priemonių poreikį, atskaitos tašku laiko banko veiklos, kurią atitinkamas bankas vykdys užbaigus patikimą restruktūrizavimo planą, dydį, mastą ir apimtį. Tokių priemonių pobūdis ir pavidalas priklausys nuo dviejų kriterijų: pirma, nuo pagalbos sumos, sąlygų ir aplinkybių, kuriomis suteikta pagalba, ir antra, nuo rinkos ar rinkų, kurioje (-se) pagalbą gaunantis bankas veiks, ypatybių.“
(223)
Kalbant apie gautos pagalbos dydį, Komisija nurodo 2 111,6 mln. EUR visos kapitalo forma gautos pagalbos sumą (Pr1, NP1, NP2 ir NP3 priemonės), kartu su 149,4 mln. EUR dydžio valstybės parama likvidumui padidinti (Pr3 priemonė) ir 78 mln. EUR vertės Graikijos Vyriausybės vertybiniais popieriais (Pr2 priemonė). Pr1 priemonė atitiko 4,6 % pagal riziką įvertinto „Proton Bank“ turto tuo metu. NP1 priemonė, t. y. finansavimo trūkumo, susidariusio „Proton Bank“ veiklą perdavus „Nea Proton Bank“, padengimas, atitiko maždaug 36 % pagal riziką įvertinto „Proton Bank“ turto 2010 m. pabaigoje arba 84 % pagal riziką įvertinto „Nea Proton Bank“ turto jo įsteigimo metu. HFSF „Nea Proton Bank“ skirta pradinio akcinio kapitalo injekcija (NP2 priemonės dalis) atitiko maždaug 18,8 % pagal riziką įvertinto „Nea Proton Bank“ turto jo įsteigimo metu. Papildomo akcinio kapitalo injekcijos (NP2 priemonės dalis) atitiko maždaug 34,2 % pagal riziką įvertinto „Nea Proton Bank“ turto (remiantis 2012 m. gruodžio 31 d. duomenimis (122)). Kaip nurodyta sprendimo pradėti procedūrą dėl „Nea Proton Bank“ 80 konstatuojamojoje dalyje, NP1 ir NP2 priemonės sudarė daugiau kaip 50 % pagal riziką įvertinto „Proton Bank“ turto arba daugiau kaip 130 % pagal riziką įvertinto „Nea Proton Bank“ turto. Akcinio kapitalo injekcija prieš pardavimą bankui, t. y. NP3 priemonė, atitiko maždaug 48,7 % pagal riziką įvertinto „Nea Proton Bank“ turto (remiantis 2013 m. gegužės 31 d. duomenimis). Tokių pagalbos sumų atveju, kai kartu nemokamas atlygis, turi būti smarkiai sumažinta pagalbos gavėjo užimama rinkos dalis.
(224)
Dėl rinkos, kurioje „Nea Proton Bank“ vykdė savo veiklą, sprendimo pradėti procedūrą dėl „Nea Proton Bank“ 82 konstatuojamojoje dalyje Komisija nurodė, kad „Proton Bank“ buvo labai nedidelis bankas (jo rinkos dalis - maždaug 1 % bendro Graikijos bankų turto), todėl „Nea Proton Bank“ perduotas „Proton Bank“ turtas ir įsipareigojimai buvo gana maži, palyginti su Graikijos bankų sistemos dydžiu. Todėl Komisija padarė išvadą, kad nepaisant nepaprastai didelės pagalbos sumos, konkurencijos iškraipymai dėl „Nea Proton Bank“ suteiktos pagalbos gali būti laikomi ribotais.
(225)
Be to, „Nea Proton Bank“ veikla konkurentams buvo pasiūlyta atvirame aukcione. Po pardavimo „Nea Proton Bank“ nustojo veikęs kaip savarankiškas konkurentas, nes jis buvo visiškai integruotas į banką.
(226)
Komisija daro išvadą, kad atsižvelgiant į tai, jog „Nea Proton Bank“ - nedidelis bankas, pardavimo procesas buvo viešas, o „Nea Proton Bank“ nustos veikęs kaip savarankiškas konkurentas, nėra jokio netinkamo konkurencijos iškraipymo, nepaisant labai didelės pagalbos sumos ir nemokamo atlygio.
6.1.4.4. Išvada dėl suderinamumo su Restruktūrizavimo komunikatu
(227)
Remdamasi 216-226 konstatuojamosiose dalyse pateikta analize Komisija daro išvadą, kad „Nea Proton Bank“ pardavimu ir jo integravimu į banką užtikrinamas ilgalaikis „Nea Proton Bank“ gyvybingumas, pagalba yra apribota iki mažiausios būtinos sumos ir nėra jokio netinkamo konkurencijos iškraipymo.
(228)
Todėl visos 7 lentelėje išvardytos pagalbos priemonės turėtų būti pripažintos suderinamomis su vidaus rinka.
6.2. PAGALBOS, SUSIJUSIOS SU „NEW TT BANK“, VERTINIMAS
6.2.1. Pagalbos buvimas ir dydis
(229)
Komisija turi įvertinti, ar priemonės yra valstybės pagalba pagal Sutarties 107 straipsnio 1 dalį.
6.2.1.1. Pagalba finansavimo trūkumo, atitinkančio perduoto „T Bank“ turto ir įsipareigojimų skirtumą, padengimo atveju (T priemonė)
(230)
Sprendimo dėl „T Bank“ 26-32 konstatuojamosiose dalyse Komisija jau nustatė, kad T priemonė, t. y. intervencija pagal HDIGF pertvarkymo schemą ir HFSF lėšomis finansavimo trūkumui, atitinkančiam bankui „TT Bank“ perduoto turto ir įsipareigojimų skirtumą, padengti, yra valstybės pagalba pagal Sutarties 107 straipsnio 1 dalį. To sprendimo 33 konstatuojamojoje dalyje Komisija laikėsi nuomonės, kad valstybės pagalba buvo suteikta „T Bank“ ekonominei veiklai, kuri perduota „TT Bank“, nes ji toliau vykdoma tik dėl gautos pagalbos.
6.2.1.2. Pagalba „TT Bank“ rekapitalizavimo pagal rekapitalizavimo priemonę atveju (TT priemonė)
(231)
Graikijos valstybės „TT Bank“ skirta 224,96 mln. EUR kapitalo injekcija (TT priemonė) buvo suteikta pagal rekapitalizavimo priemonę, kuri yra Graikijos bankams skirtos paramos schemos dalis (123). Sprendime, kuriuo ta schema patvirtinta, Komisija padarė išvadą, kad pagal tą schemą suteiktos priemonės bus laikomos valstybės pagalba. Todėl TT priemonė buvo valstybės pagalba „TT Bank“.
(232)
Kaip Komisija pareiškė sprendimo pradėti procedūrą dėl „New TT Bank“ 98 konstatuojamojoje dalyje, „New TT Bank“ perėmė ekonominę veiklą, kurią anksčiau vykdė „TT Bank“, įskaitant „T Bank“ veiklą.
6.2.1.3. Pagalba „New TT Bank“ finansavimo trūkumo padengimo atveju (NTT1 priemonė)
(233)
Sprendimo pradėti procedūrą dėl „New TT Bank“ 53-57 konstatuojamosiose dalyse Komisija jau nustatė, kad NTT1 priemonė, t. y. HFSF intervencija „New TT Bank“ finansavimo trūkumui padengti, yra valstybės pagalba pagal Sutarties 107 straipsnio 1 dalį. To sprendimo 54 konstatuojamojoje dalyje Komisija laikėsi nuomonės, kad „New TT Bank“ yra ekonominės naudos gavėjas, nes „New TT Bank“ perėmė „TT Bank“ ekonominę veiklą ir ji toliau vykdoma tik dėl gautos pagalbos.
6.2.1.4. Pagalba pradinio akcinio kapitalo injekcijos atveju (NTT2 priemonė)
(234)
Sprendimo pradėti procedūrą dėl „New TT Bank“ 49-52 konstatuojamosiose dalyse Komisija jau nustatė, kad NTT2 priemonė, t. y. HFSF „New TT Bank“ skirta 500 mln. EUR pradinio akcinio kapitalo injekcija, yra valstybės pagalba „New TT Bank“ pagal Sutarties 107 straipsnio 1 dalį.
6.2.1.5. Pagalbos bankui, kaip „New TT Bank“ pirkėjui, buvimas
(235)
Bankas įsigijo „New TT Bank“ akcijas viešame ir nediskriminaciniame konkurse. Remiantis 2013 m. liepos 15 d. iš Graikijos valdžios institucijų gauta informacija, konsultantas finansų klausimais susisiekė su daug užsienio ir Graikijos bankų ir investuotojų, o galutinius pasiūlymus pateikė tik keturi didžiausi Graikijos bankai. Tai, kad konsultantas finansų klausimais susisiekė su daug bankų, Komisijai leidžia daryti išvadą, kad konkursas buvo viešas ir nediskriminacinis. Banko pasiūlymas buvo laikomas geriausiu, atsižvelgiant į pasiūlyto atlygio dydį ir rūšį.
(236)
Tiksliau tariant, bankas sutiko sumokėti HFSF iš viso 681 mln. EUR išleisdamas naujas paprastąsias akcijas. Antras pagal kainą pasiūlymas - 500 mln. EUR piniginis pasiūlymas. Taigi jis buvo 26,58 % mažesnis už banko pasiūlymą. Remiantis 2013 m. liepos 8 d. Graikijos banko raštu, joks šalies banko piniginis pasiūlymas negalėjo būti svarstomas, jeigu tas bankas vis dar buvo priklausomas nuo Eurosistemos finansavimo, ypač jei jam buvo teikiama skubi parama likvidumui padidinti. Todėl antras pagal kainą pasiūlymas neatitiko Graikijos banko reikalavimų.
(237)
Taip pat pažymėtina, kad pagal pardavimo sutartį HFSF gavo 1 418,75 mln. naujų paprastųjų banko akcijų, kurių kiekvienos siūloma kaina - 0,48 EUR (124). HFSF turimų banko akcijų dalis padidėjo nuo 93,55 % iki 95,23 %.
(238)
Todėl Komisija daro išvadą, kad įsigijimas nėra pagalba pirkėjui.
6.2.1.6. Išvada dėl pagalbos buvimo
(239)
Remdamasi tuo, kas išdėstyta pirmiau, Komisija mano, kad T, TT, NTT1 ir NTT2 priemonės yra valstybės pagalba. Dėl T priemonės Komisija daro išvadą, kad pagalba buvo naudinga „T Bank“ veiklai, kuri perduota „TT Bank“, o vėliau - „New TT Bank“. Dėl TT priemonės Komisija daro išvadą, kad ji buvo naudinga „TT Bank“ veiklai, kuri perduota „New TT Bank“. NTT1 ir NTT2 priemonių naudos gavėjas yra „New TT Bank“.
(240)
Todėl Komisija daro išvadą, kad „T Bank“ ekonominei veiklai, kurią perėmė „TT Bank“, o vėliau - „New TT Bank“, buvo skirta 677 mln. EUR rekapitalizavimo pagalba, o „TT Bank“ veiklai, kurią perėmė „New TT Bank“, buvo skirta 4 457,96 mln. EUR valstybės pagalba kapitalo paramos forma (TT, NTT1 ir NTT2 priemonės).
10 lentelė
Visos „T Bank“, „TT Bank“ ir „New TT Bank“ gautos pagalbos apžvalga
Pagalbos gavėjas
Priemonė
Aprašymas
Pagalbos suma (mln. EUR)
„T Bank“ veikla
T
Finansavimo trūkumo, susidariusio „T Bank“ veiklą perdavus „TT Bank“, padengimas
677
„TT Bank“ veikla
TT
Rekapitalizavimas
224,96
„New TT Bank“ veikla
NTT1
Finansavimo trūkumo, susidariusio „TT Bank“ veiklą perdavus „New TT Bank“, padengimas
3 732,6
NTT2
Pradinis akcinis kapitalas
500
6.2.2. Teisinis suderinamumo vertinimo pagrindas
(241)
Pagal Sutarties 107 straipsnio 3 dalies b punktą Komisijai suteikiami įgaliojimai nustatyti, kad pagalba yra suderinama su vidaus rinka, jeigu ji skirta „kurios nors valstybės narės ekonomikos dideliems sutrikimams atitaisyti“.
(242)
Kaip paaiškinta (199) ir (200) konstatuojamosiose dalyse, teisinis pagalbos priemonių Graikijos bankams vertinimo pagrindas šiuo metu turėtų būti Sutarties 107 straipsnio 3 dalies b punktas.
(243)
Kaip paaiškinta (201) konstatuojamojoje dalyje, kad pagalba būtų suderinama su vidaus rinka pagal Sutarties 107 straipsnio 3 dalies b punktą, ji turi atitikti bendruosius suderinamumo kriterijus: tinkamumo, būtinumo ir proporcingumo.
(244)
Pagalbos priemonių vertinimo principai pirmiausia buvo nustatyti 2008 m. Bankų komunikate.
(245)
Kapitalo atkūrimo komunikate (125) pateikiamos papildomos gairės dėl reikiamo atlygio už valstybės kapitalo injekcijas lygio.
(246)
Galiausiai Restruktūrizavimo komunikate (126) Komisija paaiškino, kaip ji vertins restruktūrizavimo planus. Vertindama banko restruktūrizavimo planą pagal Restruktūrizavimo komunikatą Komisija atsižvelgs į visas 8 lentelėje išvardytas priemones.
6.2.3. Pagalbos priemonių suderinamumas su 2008 m. Bankų komunikatu ir Kapitalo atkūrimo komunikatu
6.2.3.1. T priemonės suderinamumas su 2008 m. Bankų komunikatu ir Kapitalo atkūrimo komunikatu
(247)
Dėl T priemonės savo sprendime dėl „T Bank“ Komisija nustatė, kad intervencija atitinka Sutarties 107 straipsnio 3 dalies b punkto reikalavimus, ir nusprendė, kad dėl finansinio stabilumo priežasčių ji yra suderinama su vidaus rinka šešis mėnesius nuo to sprendimo priėmimo dienos. Iki to šešių mėnesių laikotarpio pabaigos Graikijos valdžios institucijos nepateikė atnaujinto „TT Bank“ restruktūrizavimo plano, kuriame būtų atsižvelgta į „T Bank“ veiklos integravimą į „TT Bank“. Tačiau sprendimo pradėti procedūrą dėl „New TT Bank“ 83 konstatuojamojoje dalyje Komisija laikėsi nuomonės, kad toks neveikimas suprantamas, nes tuo tarpu buvo priimtas sprendimas, kad „TT Bank“ bus pertvarkomas. Kadangi 2013 m. sausio mėn. Graikijos valdžios institucijos pateikė „New TT Bank“ restruktūrizavimo planą, o 2013 m. kovo mėn. - atnaujintą restruktūrizavimo planą, kuriuose sprendžiami klausimai, susiję su „TT Bank“ perduota „T Bank“ veikla, Komisija savo sprendimu pradėti procedūrą dėl „New TT Bank“ laikinai patvirtino T priemonę kaip sanavimo pagalbą, kol bus priimtas galutinis sprendimas dėl T, TT, NTT1 ir NTT2 priemonių.
6.2.3.2. TT priemonės suderinamumas su 2008 m. Bankų komunikatu
(248)
Savo 2008 m. lapkričio 19 d. sprendime (127) Komisija jau padarė išvadą, kad TT priemonė, kuri buvo suteikta 2009 m. gegužės mėn. pagal rekapitalizavimo priemonę, kuri yra Graikijos bankams skirtos paramos schemos dalis, pagal 2008 m. Bankų komunikatą yra suderinama sanavimo pagalba. 2008 m. lapkričio 19 d. sprendime Kapitalo atkūrimo komunikatas nenurodytas, nes tuo metu jis dar nebuvo priimtas.
6.2.3.3. NTT1 ir NTT2 priemonių suderinamumas su 2008 m. Bankų komunikatu ir Kapitalo atkūrimo komunikatu
(249)
Komisija sprendimu pradėti procedūrą dėl „New TT Bank“ laikinai jau patvirtino NTT1 ir NTT2 priemones kaip sanavimo pagalbą.
6.2.4. T, TT, NTT1 ir NTT2 pagalbos priemonių suderinamumas su Restruktūrizavimo komunikatu
6.2.4.1. Nemokamas tinkamas atlygis už pagalbą: į tai reikia atsižvelgti vertinant pagal Restruktūrizavimo komunikatą
(250)
Sprendimo dėl „T Bank“ 45 konstatuojamojoje dalyje Komisija pažymėjo, kad HDIGF ir HFSF tikriausiai nesusigrąžins jokių pinigų, todėl finansavimo trūkumo, susidariusio „T Bank“ veiklą perdavus „TT Bank“, padengimas panašus į dotaciją. Be to, kaip nustatyta sprendimo pradėti procedūrą dėl „New TT Bank“ 101 konstatuojamojoje dalyje, HFSF gali tikėtis susigrąžinti tik dalį savo 500 mln. EUR pradinio akcinio kapitalo injekcijos (NTT2 priemonė). Komisija taip pat pareiškė, kad nebus jokio atlygio už finansavimo trūkumo, susidariusio „TT Bank“ veiklą perdavus „New TT Bank“, padengimą HFSF lėšomis (NTT1 priemonė) ir kad labai mažai tikėtina, jog HFSF pavyks susigrąžinti daug lėšų iš 3,7 mlrd. EUR sumos. Galiausiai Komisija pažymi, kad valstybė tikriausiai nesusigrąžins jokios sumos pagal TT priemonę, nes jos nuosavybės vertybinių popierių reikalavimai, susiję su 2009 m. gegužės mėn. išleistomis privilegijuotosiomis akcijomis, palikti likviduojamame „TT Bank“.
(251)
Kaip nurodyta sprendimo pradėti procedūrą dėl „New TT Bank“ 77 ir 102 konstatuojamosiose dalyse, tuo atveju, kai nemokamas atlygis, reikalingas esminis restruktūrizavimas tiek gyvybingumo atkūrimo priemonių, tiek konkurencijos iškraipymą ribojančių priemonių požiūriu.
6.2.4.2. Ilgalaikio „New TT Bank“ veiklos gyvybingumo atkūrimas jį parduodant
(252)
Restruktūrizavimo komunikato 21 punkte numatyta, kad jei sunkumų patirianti kredito įstaiga negali patikimai atkurti ilgalaikio gyvybingumo, turėtų būti svarstomas tinkamas jos likvidavimas arba pardavimas aukcione.
(253)
Sprendimo pradėti procedūrą dėl „New TT Bank“ 3.2.4.1 skirsnyje Komisija išreiškė rimtų abejonių dėl to, ar „New TT Bank“ pajėgs savarankiškai atkurti ilgalaikį gyvybingumą ir ar „New TT Bank“ pasieks planuojamą pajamų augimą. Be to, Komisija nurodė, kad „New TT Bank“ ėmėsi tik kelių priemonių pelnui gauti ir kad trūksta priemonių, kuriomis „New TT Bank“ imtųsi mažinti personalo išlaidas ir racionalizuoti filialų tinklą. Komisija taip pat nurodė sąveiką, kurią būtų galima pasiekti integravus „New TT Bank“ į didelį finansų sektoriaus subjektą.
(254)
Šiuo atžvilgiu Restruktūrizavimo komunikato 17 punkte Komisija paaiškina, kad sunkumų patiriančio banko pardavimas kitai finansų įstaigai gali padėti atkurti ilgalaikį gyvybingumą ir pasitikėjimą rinka, jei perkantysis subjektas yra gyvybingas ir geba perimti sunkumų patiriantį banką. Be to, pagal EFPM „New TT Bank“ pardavimas buvo prioritetinis veiksmas, atsižvelgiant į viešąjį interesą ir finansinį stabilumą, taip pat HFSF turto apsaugą.
(255)
Kaip nurodyta 7.5.2 skirsnyje, remiantis restruktūrizavimo planu bankas gali būti laikomas gyvybingu subjektu. Todėl tai, kad „New TT Bank“ veikla dabar perduota bankui, leidžia atkurti ilgalaikį tos veiklos gyvybingumą. „New TT Bank“ nustoja veikęs kaip savarankiškas konkurentas. 2014 m. balandžio 14 d. užbaigtas „New TT Bank“ ir banko susijungimas. „Hellenic Postbank“ pavadinimo filialų tinklas bus mažinamas (bankas ketina tam tikrų filialų atveju išlaikyti pavadinimą „Hellenic Postbank“, o pavadinimas „T Bank“ nebus išlaikytas ir „T Bank“ filialų tinklas bus beveik visas uždarytas), kartu su visišku administravimo ir kitų pagrindinės buveinės funkcijų integravimu į banko veiklos sritį. Komisija daro išvadą, kad restruktūrizavimo planu užtikrinama, jog bus įvykdytas esminis restruktūrizavimas, kaip reikalaujama nepakankamo atlygio atveju.
6.2.4.3. Nuosavas įnašas ir naštos pasidalijimas
(256)
Sprendimo pradėti procedūrą dėl „New TT Bank“ 99 konstatuojamojoje dalyje Komisijos išreikštos abejonės, kad „New TT Bank“ restruktūrizuojant kaip savarankišką banką gerokai padidėja restruktūrizavimo išlaidos, išsklaidytos taikant savanoriško pasitraukimo sistemą (128) (ją „New TT Bank“ savarankiškai įgyvendino 2013 m. liepos mėn.) ir parduodant „New TT Bank“ bankui. Tiksliau tariant, filialų tinklo racionalizavimu, visišku „T Bank“ integravimu ir visišku „New TT Bank“ veiklos integravimu į banko veiklos sritį restruktūrizavimo išlaidos apribojamos iki mažiausios sumos.
(257)
Dėl akcininkų ir subordinuotosios skolos priemonių turėtojų dalijimosi našta Komisija sprendimo pradėti procedūrą dėl „New TT Bank“ 100 konstatuojamojoje dalyje jau nustatė, kad akcininkai ir subordinuotosios skolos priemonių turėtojai nebuvo perkelti į „New TT Bank“, bet palikti „TT Bank“, t. y. likviduojamam subjektui. Taigi Komisija laikėsi nuomonės, kad pasiektas pakankamas akcininkų ir subordinuotosios skolos priemonių turėtojų dalijimasis našta.
(258)
Todėl Komisija mano, kad restruktūrizavimo išlaidos apribotos iki mažiausios sumos ir kad pasiektas pakankamas naštos pasidalijimas. Tačiau kaip jau nurodyta (251) konstatuojamojoje dalyje, tuo atveju, kai nemokamas atlygis, reikalingas esminis restruktūrizavimas tiek gyvybingumo atkūrimo priemonių, tiek konkurencijos iškraipymą ribojančių priemonių požiūriu.
6.2.4.4. Konkurencijos iškraipymą ribojančios priemonės
(259)
Dėl konkurencijos iškraipymą ribojančių priemonių Restruktūrizavimo komunikato 30 punkte nustatyta, kad „Komisija, vertindama tokių priemonių poreikį, atskaitos tašku laiko banko veiklos, kurią atitinkamas bankas vykdys užbaigus patikimą restruktūrizavimo planą, dydį, mastą ir apimtį. Tokių priemonių pobūdis ir pavidalas priklausys nuo dviejų kriterijų: pirma, nuo pagalbos sumos, sąlygų ir aplinkybių, kuriomis suteikta pagalba, ir antra, nuo rinkos ar rinkų, kurioje (-se) pagalbą gaunantis bankas veiks, ypatybių.“
(260)
Kalbant apie gautos pagalbos dydį, Komisija primena sprendimo pradėti procedūrą dėl „New TT Bank“ 104 konstatuojamojoje dalyje nurodžiusi, kad „New TT Bank“ gavo 4,6 mlrd. EUR pagalbą (NTT1 ir NTT2 priemonės), kuri sudaro daugiau kaip 70 % pagal riziką įvertinto „TT Bank“ turto ir daugiau kaip 90 % pagal riziką įvertinto „New TT Bank“ turto. Komisija taip pat pažymėjo, kad „TT Bank“ (juridinis asmuo, anksčiau vykdęs veiklą, kurią perėmė „New TT Bank“) anksčiau yra gavęs pagalbą pagal Graikijos bankams skirtą paramos schemą (129). „TT Bank“ gavo pirmą 224,96 mln. EUR kapitalo injekciją privilegijuotosiomis akcijomis (TT priemonė), kuri sudarė 2,9 % pagal riziką įvertinto jo turto tuo metu. Be to, pertvarkant „T Bank“, „T Bank“ veiklai, kuri perduota „TT Bank“, buvo suteikta maždaug 678 mln. EUR pertvarkymo pagalba (T priemonė), kuri sudarė 37,7 % pagal riziką įvertinto „T Bank“ turto 2011 m. kovo 31 d. (susijungimo atskaitos data). Tokių pagalbos sumų atveju, kai kartu nemokamas atlygis, turi būti vykdomas esminis restruktūrizavimas.
(261)
Kita vertus, sprendimo pradėti procedūrą dėl „New TT Bank“ 104 konstatuojamojoje dalyje Komisija nurodė aplinkybes, kuriomis suteikta pagalba. Tiksliau tariant, didelė „TT Bank“ pastaraisiais metais patirtų nuostolių dalis, atrodo, susidarė ne dėl rizikingos veiklos, bet dėl GVO turėjimo. Komisija taip pat pareiškė, kad dideli paskolų nuostoliai, susiję su skolinimu namų ūkiams ir įmonėms, daugiausia susidarė dėl nepaprastai gilaus ir ilgo nuosmukio, o ne dėl rizikingo skolinimo. Todėl atrodo, kad dėl pagalbos konkurencija mažai iškraipoma. Tačiau Komisija pareiškė, kad „TT Bank“, palyginti su jo dydžiu, turėjo gerokai daugiau GVO nei kiti Graikijos bankai, ir tas veiksnys reiškia tam tikrą netinkamą rizikavimą.
(262)
Kaip jau nurodyta, „New TT Bank“ nustoja veikęs kaip savarankiškas konkurentas, kuris savarankiškai nustato savo politiką. Banko restruktūrizavimo planas grindžiamas prielaida, kad „New TT Bank“ bus visiškai integruotas, net jei tam tikrų filialų ir produktų atveju bankas toliau naudos pavadinimą „Hellenic Postbank“.
(263)
Dėl rinkos, kurioje „New TT Bank“ vykdė savo veiklą, sprendimo pradėti procedūrą dėl „New TT Bank“ 106 konstatuojamojoje dalyje Komisija nurodė, kad „TT Bank“ buvo vidutinio dydžio bankas Graikijoje (maždaug 6 % indėlių požiūriu), „New TT Bank“ perduotas „TT Bank“ turtas ir įsipareigojimai buvo gana maži, palyginti su Graikijos bankų sistemos dydžiu. Todėl Komisija padarė išvadą, kad nepaisant nepaprastai didelės pagalbos sumos, konkurencijos iškraipymai dėl „New TT Bank“ suteiktos pagalbos gali būti laikomi ribotais.
(264)
Planuojamas „Hellenic Postbank“ pavadinimo filialų tinklo sumažinimas (maždaug 50 filialų (130) iš 196) toliau patvirtina 263 konstatuojamojoje dalyje pateiktą vertinimą, kad konkurencijos iškraipymai dėl „New TT Bank“ suteiktos pagalbos gali būti laikomi ribotais.
(265)
Be to, „New TT Bank“ veikla konkurentams buvo pasiūlyta atvirame ir nediskriminaciniame aukcione.
(266)
Didelės NTT1 ir NTT2 pagalbos priemonių dalies reikėjo dėl skolos atsisakymo valstybės naudai (PSD programos forma) ir dėl nepaprastai ilgo nuosmukio, o ne dėl netinkamos skolinimo praktikos. Be to, „New TT Bank“ veiklos mastas buvo nedidelis, pardavimo procesas buvo viešas, skaidrus ir nediskriminacinis, o „New TT Bank“ nustos veikęs kaip savarankiškas konkurentas. Todėl Komisija daro išvadą, kad nepaisant didelės pagalbos sumos ir už suteiktą valstybės pagalbą nemokamo tinkamo atlygio, nėra jokio netinkamo konkurencijos iškraipymo.
6.2.4.5. Išvada dėl T, TT, NTT1 ir NTT2 pagalbos priemonių suderinamumo su Restruktūrizavimo komunikatu
(267)
Komisija daro išvadą, kad „New TT Bank“ pardavimu bankui ir susijusiu restruktūrizavimu užtikrinamas ilgalaikis „New TT Bank“ gyvybingumas, pagalbos apribojimas iki mažiausios būtinos sumos ir netinkamo konkurencijos iškraipymo nebuvimas.
(268)
Visos 8 lentelėje išvardytos pagalbos priemonės turėtų būti pripažintos suderinamomis su vidaus rinka.
7. BANKUI SUTEIKTOS PAGALBOS VERTINIMAS
7.1. PAGALBOS BUVIMAS IR DYDIS
(269)
Komisija turi nustatyti, ar buvo suteikta valstybės pagalba pagal Sutarties 107 straipsnio 1 dalį.
7.1.1. Pagalba priemonių, suteiktų pagal Graikijos bankams skirtą paramos schemą, atveju
7.1.1.1. Valstybės parama likvidumui padidinti, suteikta pagal garantijų ir paskolų, padengtų Vyriausybės obligacijomis, priemones (L1 priemonė)
(270)
Sprendimuose, kuriais patvirtinama ir pratęsiama Graikijos bankams skirta paramos schema (131), Komisija jau nustatė, kad pagal tą schemą suteikta parama likvidumui padidinti yra valstybės pagalba. 2011 m. balandžio 15 d. likutinė garantijų suma buvo 13 600 mln. EUR, o 2013 m. lapkričio 30 d. ji siekė 13 932 mln. EUR. Pagal tą schemą teikiama būsima parama likvidumui padidinti taip pat būtų laikoma valstybės pagalba.
7.1.1.2. Valstybės rekapitalizavimo priemonė, suteikta pagal rekapitalizavimo schemą (A priemonė)
(271)
2008 m. lapkričio 19 d. sprendime dėl Graikijos bankams skirtos paramos schemos Komisija jau nustatė, kad pagal tos schemos rekapitalizavimo priemonę vykdomas rekapitalizavimas bus laikomas valstybės pagalba. Bankas gavo 950 mln. EUR privilegijuotosiomis akcijomis, tai sudaro 2 % pagal riziką įvertinto banko turto (132).
(272)
2010 m. Graikija padarė keletą tų privilegijuotųjų akcijų techninių parametrų pakeitimų. Kadangi pakeitimais padidinamas valstybės atlygis, t. y. kiekvienais metais atkarpa automatiškai padidinama 2 %, jei privilegijuotosios akcijos neišperkamos per penkerius metus, Komisija daro išvadą, kad techninių parametrų pakeitimais bankui nesuteikiamas joks pranašumas, todėl tai nesusiję su papildoma valstybės pagalba.
7.1.2. Pagalba valstybės garantuojamos skubios paramos likvidumui padidinti atveju (L2 priemonė)
(273)
2008 m. Bankų komunikato 51 punkte Komisija paaiškino, kad finansų įstaigoms skirtos centrinių bankų lėšos nėra valstybės pagalba, jeigu įvykdomos visos keturios sąlygos, susijusios su finansų įstaigos mokumu, priemonės užtikrinimu įkaitu, finansų įstaigai taikomomis palūkanomis ir priešpriešinės valstybės garantijos netaikymu. Kadangi bankui suteikta valstybės garantuojama skubi parama likvidumui padidinti visų tų keturių sąlygų neatitinka, visų pirma todėl, kad yra valstybės garantuojama ir suteikta kartu su kitomis paramos priemonėmis, ji yra valstybės pagalba.
(274)
Valstybės garantuojama skubi parama likvidumui padidinti atitinka Sutarties 107 straipsnio 1 dalyje nustatytas sąlygas. Pirma, kadangi ši priemonė apima Graikijos bankui skirtą valstybės garantiją, visus nuostolius padengs valstybė. Todėl priemonė susijusi su valstybės ištekliais. Skubi parama likvidumui padidinti leidžia bankams gauti finansavimą tuo metu, kai jie neturi galimybės naudotis didmeninio finansavimo rinka ir įprastinėmis Eurosistemos refinansavimo operacijomis. Todėl valstybės garantuojama skubia parama likvidumui padidinti bankui suteikiamas pranašumas. Skubi parama likvidumui padidinti yra teikiama tik bankų sektoriui, todėl priemonė yra atrankioji. Be to, kadangi valstybės garantuojama skubi parama likvidumui padidinti leidžia bankui toliau veikti rinkoje, kartu užtikrinant, kad bankas vykdytų įsipareigojimus ir jam nereikėtų pasitraukti iš rinkos, ji iškraipo konkurenciją. Kadangi bankas veikia kitose valstybėse narėse, o kitų valstybių narių finansų įstaigos veikia arba būtų potencialiai suinteresuotos veikti Graikijoje, bankui suteiktas pranašumas daro poveikį valstybių narių tarpusavio prekybai.
(275)
Valstybės garantuojama skubi parama likvidumui padidinti (L2 priemonė) yra valstybės pagalba. Valstybės garantuojamos skubios paramos likvidumui padidinti suma laikui bėgant kito. 2012 m. gruodžio 31 d. ji buvo maždaug 12 mlrd. EUR.
7.1.3. Pagalba priemonių, suteiktų per HFSF, atveju
7.1.3.1. Pirmasis tarpinis rekapitalizavimas (B1 priemonė)
(276)
Sprendimo pradėti procedūrą dėl „Eurobank“ 5.1 skirsnyje Komisija jau padarė išvadą, kad pirmasis tarpinis rekapitalizavimas yra valstybės pagalba. Gautas kapitalas sudarė 3 970 mln. EUR.
7.1.3.2. Antrasis tarpinis rekapitalizavimas (B2 priemonė)
(277)
B2 priemonė buvo įgyvendinta naudojantis HFSF ištekliais, taigi, kaip paaiškinta sprendimo pradėti procedūrą dėl „Eurobank“ 47 konstatuojamojoje dalyje, naudojami valstybės ištekliai.
(278)
Kalbant apie pranašumo buvimą, dėl B2 priemonės banko kapitalo pakankamumo rodiklis padidėjo tiek, kad bankas gali veikti rinkoje ir naudotis Eurosistemos finansavimu. Be to, atlygį už B2 priemonę sudaro sukauptos palūkanos už EFSF obligacijas ir papildomas 1 % mokestis. Dėl to, kad tas atlygis yra akivaizdžiai mažesnis negu atlygis už panašias kapitalo priemones rinkoje, bankas tikrai nebūtų galėjęs tokiomis sąlygomis pritraukti to kapitalo rinkoje. Taigi B2 priemone bankui suteiktas pranašumas iš valstybės išteklių. Priemone galėjo pasinaudoti tik bankas, todėl ji yra atrankaus pobūdžio.
(279)
Dėl B2 priemonės banko padėtis sustiprėjo, nes bankui buvo suteikti finansiniai ištekliai, kad jis toliau atitiktų kapitalo reikalavimus, taigi buvo iškraipyta konkurencija. Kadangi bankas veikia kitose Europos bankų rinkose, o kitų valstybių narių finansų įstaigos veikia Graikijoje, visų pirma draudimo rinkoje, B2 priemonė taip pat gali daryti poveikį valstybių narių tarpusavio prekybai.
(280)
Komisija mano, kad B2 priemonė yra valstybės pagalba. Nacionalinės valdžios institucijos pranešė apie ją kaip apie pagalbą. Gautas kapitalas sudarė 1 341 mln. EUR.
7.1.3.3. Įsipareigojimo raštas (B3 priemonė)
(281)
B3 priemone HFSF įsipareigojo suteikti papildomo kapitalo, būtino banko rekapitalizavimui užbaigti, iki sumos, kurios Graikijos bankas prašė atlikdamas 2012 m. testavimą nepalankiausiomis sąlygomis. Savo išteklius HFSF gauna iš valstybės. Todėl Komisija daro išvadą, kad raštu įsipareigojama skirti valstybės išteklius. Aplinkybės, kuriomis HFSF gali teikti paramą finansų įstaigoms, yra tiksliai apibrėžtos ir apribotos įstatymais. Atitinkamai tų valstybės išteklių naudojimas priskiriamas valstybei. HFSF įsipareigojo suteikti iki 528 mln. EUR papildomo kapitalo.
(282)
Įsipareigojimo raštu bankui suteiktas pranašumas, nes juo indėlininkai užtikrinami, kad bankas sugebės gauti visą reikalingą kapitalo sumą, t. y. HFSF suteiks kapitalą, jei bankui nepavyktų pritraukti kapitalo rinkoje. Tas įsipareigojimas taip pat padeda rinkoje pritraukti privataus kapitalo, nes investuotojai užtikrinami, kad jei bankas rinkoje negalėtų gauti dalies kapitalo, jį suteiks HFSF. Joks privatus investuotojas nebūtų sutikęs įsipareigoti, kol dar nežinomos rekapitalizavimo sąlygos, ir tuo metu bankas neturėjo galimybės naudotis kapitalo rinka.
(283)
Kadangi bankas veikia kitose Europos bankų rinkose, o kitų valstybių narių finansų įstaigos veikia Graikijoje, visų pirma draudimo rinkoje, B3 priemonė taip pat gali daryti poveikį valstybių narių tarpusavio prekybai ir iškraipyti konkurenciją.
(284)
Todėl B3 priemonė yra valstybės pagalba ir 2012 m. gruodžio 27 d. Graikijos valdžios institucijos pranešė apie ją kaip apie valstybės pagalbą.
7.1.3.4. 2013 m. pavasario rekapitalizavimas (B4 priemonė)
(285)
2013 m. pavasario rekapitalizavimas (B4 priemonė) - tai pirmojo ir antrojo tarpinio rekapitalizavimo (B1 ir B2 priemonės) ir įsipareigojimo rašto (B3 priemonė) pakeitimas nuolatiniu rekapitalizavimu 5 839 mln. EUR paprastosiomis akcijomis. Kadangi B4 priemonė yra jau suteiktos pagalbos pakeitimas, ji vis dar susijusi su valstybės ištekliais, bet dėl jos nominali pagalbos suma nepadidėja. Tačiau dėl to, kad rekapitalizavimas yra nuolatinis, o ne laikinas, kaip B1 ir B2 priemonių atveju, bankui suteikiamas didesnis pranašumas (taigi iškraipoma konkurencija). Palyginti su B3 priemone, kuri yra tik įsipareigojimas, o ne faktinis rekapitalizavimas, dėl B4 priemonės padidėjo banko kapitalo pakankamumas, todėl ji yra naudingesnė.
(286)
Komisija pažymi, kad tokia parama nebuvo suteikta visiems Graikijoje veikiantiems bankams. Dėl konkurencijos iškraipymo ir poveikio prekybai Komisija pažymi, kad, pavyzdžiui, pagalba leido bankui vykdyti veiklą kitose valstybėse narėse, kaip antai Rumunijoje ar Bulgarijoje. Banko likvidavimo atveju jo veikla užsienyje būtų nutraukta likviduojant tą veiklą arba parduodant įmones. Be to, banko draudimo veikla Graikijoje konkuruoja su kitų valstybių narių draudimo bendrovių patronuojamųjų įmonių veikla. Todėl priemonė iškraipo konkurenciją ir daro poveikį valstybių narių tarpusavio prekybai. Taigi B4 priemonė yra valstybės pagalba.
7.1.3.5. Išvada dėl B1, B2, B3 ir B4 priemonių
(287)
B1, B2, B3 ir B4 priemonės yra valstybės pagalba pagal Sutarties 107 straipsnio 1 dalį. Pagal B1, B2, B3 ir B4 priemones suteiktos valstybės pagalbos suma yra 5 839 mln. EUR; ši suma taip pat yra valstybės paramos suma, kurią HFSF išmokėjo bankui.
(288)
Restruktūrizavimo komunikato 31 punkte nurodyta, kad be absoliučios pagalbos sumos Komisija turi atsižvelgti į pagalbą „lyginant su pagal riziką įvertintu banko turtu“. B1, B2, B3 ir B4 priemonės buvo suteiktos per vienų metų laikotarpį, nuo 2012 m. balandžio mėn. iki 2013 m. gegužės mėn. Per tą laikotarpį pagal riziką įvertintas banko turtas pasikeitė. Taigi kyla klausimas, koks pagal riziką įvertinto turto lygis turėtų būti naudojamas, t. y. buvęs laikotarpio pradžioje ar buvęs laikotarpio pabaigoje. B1, B2, B3 ir B4 priemonės skirtos padengti 2012 m. kovo mėn. Graikijos banko nustatytą kapitalo poreikį (2012 m. testavimas nepalankiausiomis sąlygomis). Kitaip tariant, tomis priemonėmis padengti kapitalo poreikiai 2012 m. kovo mėn. jau buvo. Todėl Komisija mano, kad pagal B1, B2, B3 ir B4 priemones suteiktos pagalbos suma turėtų būti lyginama su pagal riziką įvertintu banko turtu 2012 m. kovo 31 d. Taip pat primenama, kad Graikijos bankas po 2012 m. kovo mėn., iki 2013 m. pavasario rekapitalizavimo neatsižvelgė į Graikijos bankų įvykdytus įsigijimus, kad pakoreguotų - sumažindamas arba padidindamas - jų kapitalo poreikius. Tas veiksnys taip pat rodo, kad B1, B2, B3 ir B4 priemonės buvo pagalbos priemonės, susijusios su banko apimtimi, buvusia 2012 m. kovo 31 d.
(289)
Pirmasis ir antrasis tarpinis rekapitalizavimas ir įsipareigojimo raštas kartu sudarė 5 839 mln. EUR. Ta suma sudaro 13,8 % pagal riziką įvertinto banko turto 2012 m. kovo 31 d.
7.1.3.6. 2014 m. rekapitalizavimo įsipareigojimas (C priemonė)
(290)
2014 m. kovo 31 d. bankas gavo HFSF įsipareigojimo raštą, kuriuo HFSF įsipareigojo dalyvauti (iki 2 864 mln. EUR) didinant banko akcinį kapitalą (C priemonė). Dėl 277 konstatuojamojoje dalyje paaiškintų priežasčių tai priemonei naudojami valstybės ištekliai. Ta priemone bankui suteikiamas pranašumas, nes ja užtikrinama, kad bankas gaus jam reikalingą kapitalą, o tai suteiks indėlininkams garantijų ir padės bankui pritraukti privačių investuotojų kapitalo.
(291)
Jei privatūs investuotojai nepasirašytų visos kapitalo padidinimo sumos, vykdydamas įsipareigojimo raštą HFSF turi faktiškai bankui skirti kapitalo injekciją. Tokia kapitalo injekcija, palyginti su įsipareigojimo raštu, bankui suteikiamas didesnis pranašumas. Skirtingai nei paprasčiausiu įsipareigojimo raštu, faktine kapitalo injekcija padidinamas banko kapitalo pakankamumas.
(292)
Nei įsipareigojimo raštas, nei galimas jo vykdymas faktinės kapitalo injekcijos forma neatitinka rinkos ekonomikos investuotojo principo. NET jei HFSF naujas akcijas pirktų už tą pačią kainą kaip ir privatūs investuotojai, HFSF dalyvavimo aplinkybės labai skiriasi nuo privačių investuotojų, kurie pasirašys naujas akcijas, dalyvavimo aplinkybių. HFSF įsipareigojo prireikus pasirašyti visą akcinio kapitalo padidinimo sumą anksčiau negu bet koks privatus investuotojas oficialiai įsipareigojo pirkti akcijas. Naujas akcijas perkantys privatūs investuotojai bus tikri, kad bet kokiu atveju bankas gaus visą reikalingą kapitalo sumą, nes HFSF veiks kaip apsaugos mechanizmas ir įsigis visas privačių investuotojų nepasirašytas akcijas. Antra, HFSF dalyvaus tik jei privačių investuotojų paklausa už minimalią paskelbto kainų intervalo kainą bus nepakankama. Iš esmės HFSF suteiks kapitalą, kurio bankas negali gauti rinkoje už tą pačią kainą už akciją. Vadinasi, HFSF kapitalą suteikia tokio dydžio arba už tokią kainą, kurių rinka nėra pasirengusi suteikti.
(293)
C priemonė buvo suteikta tik bankui, todėl ji yra atrankioji. Banko padėtis sustiprėjo, nes bankui buvo suteikti finansiniai ištekliai, kad jis toliau atitiktų Graikijos banko nustatytus reguliuojamojo kapitalo reikalavimus. Taigi suteikiamas pranašumas, kuriuo iškraipoma konkurencija. Kadangi bankas veikia kitose Europos bankų rinkose, o kitų valstybių narių finansų įstaigos veikia Graikijoje, visų pirma draudimo rinkoje, C priemonė taip pat gali daryti poveikį valstybių narių tarpusavio prekybai.
(294)
2014 m. rekapitalizavimo įsipareigojimas yra valstybės pagalba pagal Sutarties 107 straipsnio 1 dalį. Pagal tą priemonę numatytos pagalbos suma yra 2 864 mln. EUR, tai sudaro 7,5 % pagal riziką įvertinto banko turto 2013 m. gruodžio 31 d. (133)
(295)
Jeigu vykdydamas tą įsipareigojimą HFSF faktiškai bankui skirtų papildomą kapitalo injekciją, dėl to gali padidėti bankui teikiamas pranašumas ir konkurencijos iškraipymas, tačiau nominali pagalbos suma nepadidės (134).
7.1.4. Išvada dėl pagalbos buvimo ir visos gautos pagalbos sumos
(296)
A, B1, B2, B3, B4 ir C priemonės yra valstybės pagalba pagal Sutarties 107 straipsnio 1 dalį.
11 lentelė
Visos banko gautos pagalbos apžvalga
Nuoroda
Priemonė
Priemonės rūšis
Pagalbos suma
Pagalba/pagal riziką įvertintas turtas
A
Privilegijuotosios akcijos
Kapitalo parama
950 mln. EUR
2 %
B1 B2 B3 B4
Pirmasis tarpinis rekapitalizavimas
Antrasis tarpinis rekapitalizavimas
Įsipareigojimo raštas
2013 m. pavasario rekapitalizavimas
Kapitalo parama
5 839 mln. EUR
13,8 %
C
2014 m. rekapitalizavimo įsipareigojimas
Įsipareigojimas suteikti kapitalo paramą
2 864 mln. EUR
7,5 %
Visa bankui suteiktos kapitalo pagalbos suma
9 653 mln. EUR
15,8 %
Visa bankui išmokėto kapitalo suma
6 789 mln. EUR [gali padidėti iki 9 653 mln. EUR, jeigu HFSF turės suteikti visą 2014 m. balandžio mėn. kapitalo padidinimo sumą]
23,7 %
Nuoroda
Priemonė
Priemonės rūšis
Nominali pagalbos suma
L1
Parama likvidumui padidinti
Garantija
13 932 mln. EUR
2013 m. lapkričio 30 d.
L2
Valstybės garantuojama skubi parama likvidumui padidinti
Finansavimas ir garantija
12 000 mln. EUR
2012 m. gruodžio 31 d.
Visa bankui suteiktos pagalbos likvidumui padidinti suma
25 932 mln. EUR
7.2. TEISINIS SUDERINAMUMO VERTINIMO PAGRINDAS
(297)
Kaip nustatyta 200 konstatuojamojoje dalyje, teisinis pagalbos priemonių vertinimo pagrindas turėtų būti Sutarties 107 straipsnio 3 dalies b punktas (135).
(298)
Per finansų krizę Komisija nustatė skirtingoms pagalbos priemonių rūšims taikomus suderinamumo kriterijus. Pagalbos priemonių vertinimo principai pirmiausia buvo nustatyti 2008 m. Bankų komunikate.
(299)
Gairės dėl rekapitalizavimo priemonių pateikiamos Kapitalo atkūrimo komunikate ir 2011 m. Pratęsimo komunikate.
(300)
Restruktūrizavimo komunikate apibūdinamas požiūris, kurio Komisija laikosi vertindama restruktūrizavimo planus, visų pirma dėl būtinybės atkurti gyvybingumą, užtikrinti tinkamą pagalbos gavėjo įnašą ir riboti konkurencijos iškraipymą.
(301)
Ta sistema buvo papildyta 2013 m. Bankų komunikatu, kuris taikomas pagalbos priemonėms, apie kurias pranešta po 2013 m. rugpjūčio 1 d.
7.2.1. Teisinis bankui suteiktos paramos likvidumui padidinti (L1 priemonė) suderinamumo vertinimo pagrindas
(302)
Banko jau gauta parama likvidumui padidinti galutinai patvirtinta priėmus kelis sprendimus, kuriais leista taikyti priemones pagal Graikijos bankams skirtą paramos schemą, ir schemos pakeitimus bei pratęsimus (136). Bet kokia būsima parama likvidumui padidinti bankui turės būti teikiama pagal tinkamai Komisijos patvirtintą schemą. Prieš suteikiant tokią pagalbą jos sąlygas turės patvirtinti Komisija, todėl šiame sprendime jų išsamiau vertinti nereikia.
7.2.2. Teisinis privilegijuotųjų akcijų (A priemonė) suderinamumo vertinimo pagrindas
(303)
2009 m. rekapitalizavimo privilegijuotosiomis akcijomis priemonė (A priemonė) buvo suteikta pagal rekapitalizavimo priemonę, kuri buvo patvirtinta 2008 m. kaip Graikijos bankams skirtos paramos schemos dalis pagal 2008 m. Bankų komunikatą. Todėl jos nereikia iš naujo vertinti pagal 2008 m. Bankų komunikatą, ją reikia vertinti tik pagal Restruktūrizavimo komunikatą.
7.2.3. Teisinis valstybės garantuojamos skubios paramos likvidumui padidinti (L2 priemonė) suderinamumo vertinimo pagrindas
(304)
Valstybės garantuojamos skubios paramos likvidumui padidinti (L2 priemonė) suderinamumas turėtų būti vertinamas remiantis 2008 m. Bankų komunikatu ir 2011 m. Pratęsimo komunikatu. Po 2013 m. rugpjūčio 1 d. teikiamai valstybės garantuojamai skubiai paramai likvidumui padidinti taikomas 2013 m. Bankų komunikatas.
7.2.4. Teisinis HFSF vykdomo rekapitalizavimo (B1, B2, B3 ir B4 priemonės) suderinamumo vertinimo pagrindas
(305)
HFSF vykdomo rekapitalizavimo (B1, B2, B3 ir B4 priemonės) suderinamumas, ypač dėl atlygio, pirmiausia turėtų būti vertinamas remiantis 2008 m. Bankų komunikatu, Kapitalo atkūrimo komunikatu ir 2011 m. Pratęsimo komunikatu. Sprendime pradėti procedūrą dėl „Eurobank“ Komisija išreiškė abejonių dėl B1 priemonės suderinamumo su tais komunikatais. Kadangi tos priemonės buvo įgyvendintos iki 2013 m. rugpjūčio 1 d., joms 2013 m. Bankų komunikatas netaikomas. HFSF vykdomo rekapitalizavimo (B1, B2, B3 ir B4 priemonės) suderinamumas taip pat turėtų būti vertinamas remiantis Restruktūrizavimo komunikatu.
7.2.5. Teisinis 2014 m. rekapitalizavimo įsipareigojimo (C priemonė) suderinamumo vertinimo pagrindas
(306)
2014 m. rekapitalizavimo įsipareigojimo (C priemonė) suderinamumas turėtų būti vertinamas remiantis 2013 m. Bankų komunikatu, kuriame nustatyti nauji reikalavimai, susiję su subordinuotųjų kreditorių įnašu ir valdytojų atlygiu, taip pat Kapitalo atkūrimo komunikatu ir 2011 m. Pratęsimo komunikatu. C priemonės suderinamumas taip pat turėtų būti vertinamas remiantis Restruktūrizavimo komunikatu.
7.3. L2 PRIEMONĖS ATITIKTIS 2008 M. BANKŲ KOMUNIKATUI, 2011 M. PRATĘSIMO KOMUNIKATUI IR 2013 M. BANKŲ KOMUNIKATUI
(307)
Kad pagalba būtų suderinama su vidaus rinka pagal Sutarties 107 straipsnio 3 dalies b punktą, ji turi atitikti bendruosius suderinamumo kriterijus: tinkamumo, būtinumo ir proporcingumo.
(308)
Kadangi Graikijos bankai nebegalėjo naudotis didmeninėmis rinkomis ir tapo visiškai priklausomi nuo centrinio banko finansavimo, kaip nurodyta (32) konstatuojamojoje dalyje, o bankas negalėjo pasiskolinti pakankamai lėšų naudodamasis įprastinėmis refinansavimo operacijomis, bankui reikėjo valstybės garantuojamos skubios paramos likvidumui padidinti, kad pasiektų pakankamą likvidumą ir galėtų vykdyti savo įsipareigojimus. Komisija mano, kad L2 priemonė yra tinkama priemonė dideliems sutrikimams, kuriuos būtų sukėlęs banko įsipareigojimų nevykdymas, atitaisyti.
(309)
Kadangi dėl valstybės garantuojamos skubios paramos likvidumui padidinti bankui susidaro palyginti didelės finansavimo išlaidos, bankas turi pakankamą paskatą vengti priklausomybės nuo to finansavimo šaltinio savo veiklai plėtoti. Bankas turėjo mokėti […] baziniais punktais didesnes palūkanas nei įprastinių Eurosistemos refinansavimo operacijų atveju. Be to, bankas turėjo mokėti valstybei […] bazinių punktų garantijos mokestį. Todėl visos banko valstybės garantuojamos skubios paramos likvidumui padidinti išlaidos yra daug didesnės nei įprastos ECB refinansavimo išlaidos. Visų pirma, tų išlaidų skirtumas yra didesnis nei 2011 m. Pratęsimo komunikate nustatytas garantijos mokesčio dydis. Todėl visa valstybės taikomo atlygio suma gali būti laikoma pakankama. Kalbant apie valstybės garantuojamos skubios paramos likvidumui padidinti sumą, Graikijos bankas ir ECB ją reguliariai peržiūri atsižvelgdami į faktinius banko poreikius. Jie atidžiai stebi, kaip ji naudojama, ir užtikrina, kad ji būtų apribota iki mažiausios būtinos sumos. Todėl L2 priemone bankui nesuteikiama perteklinio likvidumo, kuriuo galėtų būti naudojamasi konkurenciją iškreipiančiai veiklai finansuoti. Ta priemonė yra apribota iki mažiausios būtinos sumos.
(310)
Taip atidžiai stebint, kaip naudojama valstybės garantuojama skubi parama likvidumui padidinti, ir reguliariai tikrinant, ar jos naudojimas yra apribotas iki minimumo, taip pat užtikrinama, kad šis likvidumas būtų proporcingas ir dėl jo nebūtų netinkamai iškraipoma konkurencija. Komisija taip pat pažymi, kad Graikija įsipareigojo įgyvendinti keletą priemonių, kuriomis siekiama sumažinti neigiamą šalutinį poveikį, kaip nagrinėjama 7.6 skirsnyje; taip toliau užtikrinama, kad priklausomybė nuo paramos likvidumui padidinti kuo greičiau pasibaigs ir kad tokia pagalba bus proporcinga.
(311)
Todėl L2 priemonė atitinka 2008 m. Bankų komunikatą ir 2011 m. Pratęsimo komunikatą. Kadangi 2013 m. Bankų komunikate papildomų reikalavimų dėl garantijų nenustatyta, L2 priemonė taip pat atitinka 2013 m. Bankų komunikatą.
7.4. B1, B2, B3 IR B4 PRIEMONIŲ ATITIKTIS 2008 M. BANKŲ KOMUNIKATUI, KAPITALO ATKŪRIMO KOMUNIKATUI IR 2011 M. PRATĘSIMO KOMUNIKATUI
(312)
Kaip nurodyta 201 konstatuojamojoje dalyje, kad pagalba būtų suderinama su vidaus rinka pagal Sutarties 107 straipsnio 3 dalies b punktą, ji turi atitikti bendruosius suderinamumo kriterijus (137): tinkamumo, būtinumo ir proporcingumo.
(313)
Kapitalo atkūrimo komunikate ir 2011 m. Pratęsimo komunikate pateikiamos papildomos gairės dėl reikiamo atlygio už valstybės kapitalo injekcijas lygio.
7.4.1. Priemonių tinkamumas
(314)
Komisija mano, kad HFSF vykdomos rekapitalizavimo operacijos (B1, B2, B3 ir B4 priemonės) yra tinkamos, nes jomis išvengiama banko bankroto. Be jų banko veiklos nebūtų buvę galima tęsti, nes 2012 m. pabaigoje banko nuosavas kapitalas buvo neigiamas (138).
(315)
Šiuo klausimu Komisija sprendime pradėti procedūrą dėl „Eurobank“ pažymėjo, kad bankas yra vienas didžiausių bankų Graikijoje tiek skolinimo, tiek surinktų indėlių požiūriu. Todėl bankas yra sisteminės svarbos bankas Graikijoje. Taigi banko įsipareigojimų nevykdymo atveju būtų kilę didelių Graikijos ekonomikos sutrikimų. Tuo metu buvusiomis aplinkybėmis Graikijos finansų įstaigos susidūrė su sunkumais norėdamos gauti finansavimą. Dėl trūkstamo finansavimo jų galimybė teikti paskolas Graikijos ekonomikai buvo ribota. Tokiomis sąlygomis dėl banko įsipareigojimų nevykdymo ekonomikos sutrikimai būtų buvę dar didesni. Be to, B1, B2, B3 ir B4 priemonės daugiausia buvo taikomos dėl PSD programos, labai neįprasto ir nenuspėjamo atvejo, o ne dėl netinkamo banko valdymo ar pernelyg didelės rizikos prisiėmimo. Taigi tomis priemonėmis iš esmės sprendžiamos PSD programos sukeltos problemos ir padedama išlaikyti Graikijos finansinį stabilumą.
(316)
Sprendime pradėti procedūrą dėl „Eurobank“ Komisija pareiškė abejojanti, ar buvo nedelsiant imtasi visų įmanomų priemonių, kad bankui vėl neprireiktų pagalbos ateityje. Kaip nurodyta šio sprendimo 130-132 konstatuojamosiose dalyse, Graikija įsipareigojo įgyvendinti keletą veiksmų, susijusių su banko valdymu ir komercine veikla. Kaip aprašyta 102-104 ir 111 konstatuojamosiose dalyse, bankas taip pat visapusiškai restruktūrizavo savo veiklą, nemažai sąnaudų mažinimo priemonių ir turto pardavimo sandorių jau įgyvendinta. Taigi Komisijos abejonės buvo išsklaidytos.
(317)
Sprendime pradėti procedūrą dėl „Eurobank“ Komisija taip pat pareiškė abejojanti, ar numatytos pakankamos apsaugos priemonės tuo atveju, jeigu banko kontrolę perimtų valstybė arba jeigu kontrolę išlaikytų privatūs akcininkai, o didžioji nuosavybės dalis priklausytų valstybei. Komisija pažymi, kad 131 ir 132 konstatuojamosiose dalyse aprašytais įsipareigojimais užtikrinama, kad banko kredito operacijos bus vykdomos komerciniais pagrindais, o kasdienė veikla bus apsaugota nuo valstybės kišimosi. HFSF ir banko sutarta santykių palaikymo tvarka taip pat užtikrinama, kad valstybės, kaip pagrindinio akcininko, interesai būtų apsaugoti nuo to, kad banko vadovybė neprisiimtų pernelyg didelės rizikos.
(318)
Taigi B1, B2, B3 ir B4 priemonėmis užtikrinama, kad bus išlaikytas Graikijos finansinis stabilumas. Imtasi reikšmingų veiksmų siekiant sumažinti būsimus nuostolius ir užtikrinti, kad banko veiklai nekiltų pavojaus dėl netinkamo valdymo. Tuo remdamasi Komisija mano, kad B1, B2, B3 ir B4 priemonės yra tinkamos.
7.4.2. Būtinumas - pagalbos apribojimas iki mažiausios sumos
(319)
Pagal 2008 m. Bankų komunikatą savo dydžiu ir forma pagalbos priemonė turi būti būtina tikslui pasiekti. Tai reiškia, kad kapitalo injekcija turi būti apribota iki mažiausios sumos, būtinos tikslui pasiekti.
(320)
Kapitalo paramos sumą Graikijos bankas apskaičiavo atlikdamas testavimą nepalankiausiomis sąlygomis, siekdamas užtikrinti, kad 2012-2014 m. laikotarpiu bendras 1 lygio nuosavas kapitalas ir toliau būtų didesnis už tam tikrą lygį, kaip parodyta 3 lentelėje. Taigi bankui nesuteikiama perteklinio kapitalo. Kaip paaiškinta 316 konstatuojamojoje dalyje, imtasi veiksmų siekiant sumažinti riziką, kad bankui galėtų prireikti papildomos pagalbos ateityje.
(321)
Kalbant apie atlygį už pirmąjį ir antrąjį tarpinį rekapitalizavimą (B1 ir B2 priemonės), Komisija primena, kad tos priemonės suteiktos 2012 m. gegužės ir gruodžio mėn. ir išmokėtos natūra, t. y. EFSF obligacijomis. HFSF kaip atlygį nuo tų EFSF obligacijų išmokėjimo dienos iki 2013 m. pavasario rekapitalizavimo dienos gavo sukauptas palūkanas už EFSF obligacijas ir 1 % dydžio mokestį (139). Kaip pabrėžta sprendime pradėti procedūrą dėl „Eurobank“, tas atlygis yra mažesnis už Kapitalo atkūrimo komunikate nustatytą 7-9 % ribą. Tačiau mažesnis atlygis taikomas ribotą laikotarpį - vienus metus už B1 priemonę ir penkis mėnesius už B2 priemonę (t. y. kol tarpinis rekapitalizavimas bus pakeistas standartiniu rekapitalizavimu paprastosiomis akcijomis (B4 priemonė)). Nors dėl pirmojo ir antrojo tarpinio rekapitalizavimo esamų akcininkų valdoma akcinio kapitalo dalis nesumažėjo, įvykdžius 2013 m. pavasario rekapitalizavimą, t. y. pirmąjį ir antrąjį tarpinį rekapitalizavimą pakeitus nuolatiniu rekapitalizavimu, tų akcininkų valdoma dalis smarkiai sumažėjo - jų turima banko nuosavo kapitalo dalis nukrito iki 1,4 %. Taip pasibaigė nuo pirmojo tarpinio rekapitalizavimo dienos buvusi neįprasta padėtis. Taigi sprendime pradėti procedūrą dėl „Eurobank“ išreikštos abejonės buvo išsklaidytos.
(322)
Be to, atsižvelgiant į netipinę banko sunkumų atsiradimo priežastį, kai nuostoliai susidarė daugiausia dėl skolos atsisakymo valstybės naudai (PSD programos ir skolos išpirkimo, dėl kurių valstybė gauna reikšmingą naudą, t. y. sumažėja skola) ir dėl užsitęsusio šalies rinkos nuosmukio pasekmių, Komisija gali pritarti tokiam laikinam nuokrypiui nuo Kapitalo atkūrimo komunikate nustatytų standartinio atlygio reikalavimų (140).
(323)
B3 priemonė - įsipareigojimas suteikti kapitalo. Tas 2012 m. gruodžio mėn. prisiimtas įsipareigojimas įvykdytas vos po penkių mėnesių, 2013 m. gegužės-birželio mėn. skyrus faktinę kapitalo injekciją. Dėl tos priežasties ir dėl (322) konstatuojamojoje dalyje išdėstytų priežasčių priimtina, kad už tą įsipareigojimą nemokėta jokio atlygio.
(324)
B4 priemonės atveju, remiantis 2011 m. Pratęsimo komunikato 8 punktu, pasirašomų kapitalo injekcijų akcijų kaina turėtų būti pakankamai diskontuota, patikslinus atsižvelgiant į vertės sumažėjimą, kad būtų pakankamai užtikrinta, jog valstybė gautų deramą atlygį. Nors to rekapitalizavimo atveju akcijų kainai nebuvo taikomas reikšmingas diskontas, patikslinus atsižvelgiant į vertės sumažėjimą, faktiškai pasiekti teorinei kainai be pasirašymo mokesčio (141) buvo neįmanoma taikyti reikšmingą diskontą. Prieš 2013 m. pavasario rekapitalizavimą banko kapitalas buvo neigiamas, o jo rinkos kapitalizacija buvo tik keli šimtai milijonų eurų. Tokiomis aplinkybėmis kyla klausimas, ar esami akcininkai turėjo netekti visos savo dalies. Komisija pažymi, kad nustatyta emisijos kaina - 50 % diskontuota vidutinė rinkos kaina 50 dienų prieš siūlomos kainos nustatymo dieną. Komisija taip pat pažymi, kad ankstesnių akcininkų valdoma akcinio kapitalo dalis smarkiai sumažėjo, nes po to rekapitalizavimo jie turėjo tik 1,4 % banko akcijų. Todėl papildomo diskonto taikymas rinkos kainai turėtų tik nežymų poveikį HFSF atlygiui. Atsižvelgdama į ypatingą Graikijos bankų padėtį, kaip paaiškinta (322) konstatuojamojoje dalyje, ir į tai, kad pagalbos prireikė dėl skolos atsisakymo valstybės naudai, Komisija mano, kad emisijos kaina yra pakankamai maža.
(325)
Taigi kaip sanavimo pagalba B1, B2, B3 ir B4 priemonės savo dydžiu ir forma yra būtinos.
7.4.3. Proporcingumas - priemonės, kuriomis ribojamas neigiamas šalutinis poveikis
(326)
Bankas gavo labai didelę valstybės pagalbą. Taigi dėl tokios padėties gali būti smarkiai iškraipoma konkurencija. Tačiau Graikija įsipareigojo įgyvendinti keletą priemonių, kuriomis siekiama sumažinti neigiamą šalutinį poveikį. Visų pirma įsipareigojimais numatyta, kad banko veikla ir toliau bus vykdoma komerciniais pagrindais, kaip paaiškinta 131 ir 132 konstatuojamosiose dalyse. Graikija taip pat įsipareigojo laikytis draudimo įsigyti, taip pat parduoti tam tikrą turtą užsienyje ir su bankininkyste nesusijusią veiklą Graikijoje, kaip išdėstyta 133 konstatuojamojoje dalyje. Konkurencijos iškraipymų ribojimai išsamiau bus vertinami 7.6 skirsnyje.
(327)
Be to, banke paskirtas už stebėseną atsakingas patikėtinis, kuris stebės, ar tinkamai vykdomi įsipareigojimai dėl banko valdymo ir komercinės veiklos. Tai padės išvengti bet kokių žalingų banko komercinės praktikos pokyčių ir kartu sumažinti galimą neigiamą šalutinį poveikį.
(328)
Be to, 2014 m. balandžio 16 d. Komisijai pateiktas naujas išsamus restruktūrizavimo planas. Tas restruktūrizavimo planas bus vertinamas 7.6 skirsnyje.
(329)
Taigi sprendime pradėti procedūrą dėl „Eurobank“ išreikštos abejonės buvo išsklaidytos. Atsižvelgiant į 2008 m. Bankų komunikato 15 punktą, B1, B2, B3 ir B4 priemonės yra proporcingos.
7.4.4. Išvada dėl HFSF vykdomo rekapitalizavimo atitikties 2008 m. Bankų komunikatui, Kapitalo atkūrimo komunikatui ir 2011 m. Pratęsimo komunikatui
(330)
Taigi Komisija daro išvadą, kad HFSF vykdomos rekapitalizavimo operacijos (B1, B2, B3 ir B4 priemonės) yra tinkamos, būtinos ir proporcingos atsižvelgiant į 2008 m. Bankų komunikato 15 punktą, Kapitalo atkūrimo komunikatą ir 2011 m. Pratęsimo komunikatą.
7.5. BANKO ĮVYKDYTO „NEW TT BANK“ IR „NEA PROTON BANK“ ĮSIGIJIMO ATITIKTIS RESTRUKTŪRIZAVIMO KOMUNIKATUI
(331)
Restruktūrizavimo komunikato 23 ir 40 punktuose paaiškinama, kad remiamų bankų vykdomas įmonių įsigijimas paprastai prieštarauja įpareigojimams apriboti restruktūrizavimo išlaidas ir riboti konkurencijos iškraipymus. Be to, tai gali kelti grėsmę gyvybingumo atkūrimui arba jį apsunkinti. Todėl Komisija turi įvertinti, ar banko įvykdyti įsigijimai gali būti suderinami su Restruktūrizavimo komunikatu.
7.5.1. „New TT Bank“ įsigijimo atitiktis Restruktūrizavimo komunikatui
7.5.1.1. „New TT Bank“ įsigijimo poveikis ilgalaikiam banko gyvybingumui
(332)
Veiklos pelningumo požiūriu banko įvykdyti įsigijimai padės bankui atkurti ilgalaikį gyvybingumą, nes sujungus du bankus toje pačioje geografinėje rinkoje sudaroma galimybė pasiekti reikšmingą sąveiką, pvz., sumažinti darbuotojų skaičių, uždaryti filialus ir sumažinti pridėtines išlaidas. Bankas įsigis klientų ir indėlininkų, kartu smarkiai sumažindamas platinimo sąnaudas. Jis uždarys daugumą „T Bank“ pavadinimo filialų ir kai kuriuos „Hellenic Postbank“ pavadinimo filialus, taip pat bus racionalizuojamos pagrindinės buveinės funkcijos.
(333)
Likvidumo pozicijų požiūriu šis sandoris taip pat turi teigiamą poveikį banko paskolų ir indėlių santykiui - dėl šio sandorio smarkiai sumažėjo pernelyg aukštas jo lygis, nes „New TT Bank“ turėjo gerokai daugiau indėlių nei paskolų. Visų pirma Graikijos bankas savo 2013 d. liepos 8 d. rašte HFSF pažymėjo, kad bankas dvejus metus prieš sandorį patyrė didelį spaudimą. Graikijos bankas pareiškė, kad bankas prarado rinkos dalis Graikijoje ir buvo smarkiai priklausomas nuo Eurosistemos finansavimo ir skubios paramos likvidumui padidinti. Savo rašte Graikijos bankas nurodė didelį finansavimo trūkumą, 132 % konsoliduotą paskolų ir indėlių santykį ir pablogėjusią klientų nuomonę apie banką. Tame rašte Graikijos bankas nurodė, kad bankui įsigijus „New TT Bank“„gerokai išaugtų [banko] indėlių dalis, taigi pagerėtų bendros jo finansavimo galimybės, indėlininkų nuomonė ir jo gebėjimas pritraukti naujų indėlių palankesnėmis nei šiuo metu sąlygomis“.
(334)
Taigi įsigijimas padeda atitaisyti banko likvidumo poziciją, kuri yra esminė atkuriant ilgalaikį gyvybingumą. Komisija savo tarnybų 2013 m. liepos 8 d. rašte HFSF pripažino teigiamą įsigijimo poveikį. Tame rašte Komisija nurodė, kad dėl banko balanso pažeidžiamumo restruktūrizavimo laikotarpio pabaigoje banko restruktūrizavimo plano projektas, kurį Graikija pateikė prieš „New TT Bank“ įsigijimą, neatitinka ilgalaikio gyvybingumo atkūrimo reikalavimo. Tame pačiame rašte Komisija nurodė, kad „daug indėlių turinčio [„New TT Bank“] įsigijimas iš esmės prisidėtų prie [banko] balanso tvarkymo, o kartu ir ilgalaikio jo gyvybingumo atkūrimo“. Tas vertinimas buvo pagrįstas atsižvelgiant į tokio įsigijimo poveikį banko likvidumo pozicijai: „Remiantis 2012 m. pabaigos rezultatais, dėl įsigijimo paskolų ir indėlių santykis nedelsiant sumažėtų nuo 155 % iki 123 %, todėl turėtų būti įmanoma 2017 m. pabaigoje įvykdyti [Komisijos] reikalavimą.“
(335)
Todėl Komisija mano, kad įsigijimas turi teigiamą poveikį ilgalaikio banko gyvybingumo atkūrimui.
7.5.1.2. Įsigijimo poveikis bankui reikalingai pagalbos sumai
(336)
Pagal Restruktūrizavimo komunikato 23 punktą restruktūrizavimo pagalba neturėtų būti naudojama kitoms įmonėms įsigyti, o tiktai restruktūrizavimo išlaidoms, reikalingoms banko gyvybingumui atkurti, padengti.
(337)
Bankas pirkimo kainą sumokėjo naujomis akcijomis, todėl įsigijimas nebuvo finansuojamas naudojantis valstybės pagalba. Kapitalo poreikis, atsiradęs sumokėjus pirkimo kainą, buvo nedelsiant padengtas naujų akcijų emisija, todėl sumokėjus pirkimo kainą bendrieji banko kapitalo poreikiai nepadidėjo. Be to, HFSF priklausė 100 % „New TT Bank“ akcijų, tai reiškia, kad visos banko išleistos naujos akcijos buvo perduotos HFSF, t. y. valstybei.
(338)
Dėl paties įsigijimo papildomos valstybės pagalbos neprireiks, nes „New TT Bank“ atitiko reguliuojamojo kapitalo reikalavimus. Be to, ta laikina kredito įstaiga buvo įsteigta vos prieš kelis mėnesius iki jos įsigijimo. Kadangi sunkumų patiriančio banko turtas prieš jį perduodant laikinai kredito įstaigai yra įvertinamas tikrąja verte, galima manyti, kad „New TT Bank“ paskolų portfelyje nebuvo paslėptų nuostolių arba nuostolių, kuriems padengti nebuvo sudaryti tinkami atidėjiniai.
(339)
Taigi konkrečiomis šio atvejo aplinkybėmis „New TT Bank“ įsigijimas išimties tvarka neprieštarauja principui, kad pagalba turėtų būti apribota iki mažiausios būtinos sumos.
7.5.1.3. Konkurenciją iškreipiantis įsigijimo poveikis
(340)
Pagal Restruktūrizavimo komunikato 39 ir 40 punktus valstybės pagalba neturėtų būti naudojama konkuruojančioms įmonėms įsigyti, darant žalą pagalbos negaunančioms įmonėms. Restruktūrizavimo komunikato 41 punkte taip pat teigiama, kad įsigijimai gali būti leidžiami, jei tai yra konsolidavimo proceso, reikalingo finansiniam stabilumui atkurti arba veiksmingai konkurencijai užtikrinti, dalis, kad įsigijimo procesas turėtų būti sąžiningas ir kad įsigijimu turėtų būti užtikrintos veiksmingos konkurencijos atitinkamose rinkose sąlygos.
(341)
„New TT Bank“, kaip savarankiškas bankas, nebuvo gyvybingas. Pagal 2013 m. gegužės 15 d. EFPM buvo reikalaujama tą banką sujungti. Todėl sandoris gali būti laikomas konsolidavimo proceso, reikalingo finansiniam stabilumui atkurti, dalimi, kaip aprašyta Restruktūrizavimo komunikato 41 punkte.
(342)
Tinkamo pasiūlymo „New TT Bank“ įsigyti nepateikė nė vienas pagalbos negaunantis konkurso dalyvis, o pardavimo procesas buvo viešas, skaidrus ir nediskriminacinis. Taigi bankas neišstūmė jokio pagalbos negaunančio konkurso dalyvio. Kadangi tą įsigijimą leido Graikijos konkurencijos tarnyba (142), Komisija mano, kad pardavimo proceso rezultatas užtikrina veiksmingos konkurencijos sąlygas Graikijoje.
(343)
Atsižvelgiant į tas aplinkybes, galima daryti išvadą, kad „New TT Bank“ įsigijimas yra suderinamas su Restruktūrizavimo komunikato 4 skirsniu.
7.5.1.4. Išvada dėl „New TT Bank“ įsigijimo
(344)
Komisija daro išvadą, kad, atsižvelgiant į nepaprastą Graikijos bankų padėtį (143) ir į „New TT Bank“ įsigijimo ypatumus, tas įsigijimas yra suderinamas su Restruktūrizavimo komunikate nustatytais reikalavimais.
7.5.2. „Nea Proton Bank“ įsigijimo atitiktis Restruktūrizavimo komunikatui
7.5.2.1. „Nea Proton Bank“ įsigijimo poveikis ilgalaikiam banko gyvybingumui
(345)
Veiklos pelningumo požiūriu „Nea Proton Bank“ įsigijimas turėtų padėti bankui atkurti ilgalaikį gyvybingumą, nes sujungus dvi įmones toje pačioje geografinėje rinkoje sudaroma galimybė pasiekti reikšmingą sąveiką, pvz., sumažinti darbuotojų skaičių, uždaryti filialus ir sumažinti pridėtines išlaidas.
(346)
Dėl „Nea Proton Bank“ įsigijimo bankas turės naudos iš sąveikos. Bankas įsigis klientų ir indėlių, kartu uždarydamas daugumą filialų, racionalizuodamas informacines sistemas ir pagrindinės buveinės funkcijas. Dėl sandorio taip pat sumažėjo banko paskolų ir indėlių santykis, nes „Nea Proton Bank“ paskolų ir indėlių santykis buvo mažesnis. 2013 m. birželio mėn. pabaigoje banko grynųjų paskolų ir indėlių santykis buvo maždaug 135,79 %, o „Nea Proton Bank“ grynųjų paskolų ir indėlių santykis buvo maždaug 52,68 %.
(347)
Taigi įsigijimas turėjo teigiamą poveikį banko gyvybingumui.
7.5.2.2. „Nea Proton Bank“ įsigijimo poveikis bankui reikalingai pagalbos sumai
(348)
Pagal Restruktūrizavimo komunikato 23 punktą restruktūrizavimo pagalba neturėtų būti naudojama kitoms įmonėms įsigyti, o tiktai restruktūrizavimo išlaidoms, reikalingoms gyvybingumui atkurti, padengti.
(349)
Bankas įsigydamas „Nea Proton Bank“ sumokėjo simbolinę kainą (vieną eurą), o įsigytas subjektas prieš pardavimą buvo tinkamai rekapitalizuotas. Tas rekapitalizavimas apėmė atidėjinius būsimiems paskolų nuostoliams ir veiklos nuostoliams padengti (144). Taigi dėl tinkamai kapitalizuoto banko įsigijimo už vieną eurą banko kapitalo poreikiai nepadidėjo.
(350)
Taigi „Nea Proton Bank“ įsigijimas neprieštarauja principui, kad pagalba turėtų būti apribota iki mažiausios būtinos sumos.
7.5.2.3. Konkurenciją iškreipiantis „Nea Proton Bank“ įsigijimo poveikis
(351)
Pagal Restruktūrizavimo komunikato 39 ir 40 punktus valstybės pagalba neturėtų būti naudojama konkuruojančioms įmonėms įsigyti, darant žalą pagalbos negaunančioms įmonėms.
(352)
„Nea Proton Bank“, kaip savarankiškas bankas, nebuvo gyvybingas. Pagal 2013 m. gegužės 15 d. EFPM buvo reikalaujama tą banką sujungti. Todėl įsigijimas gali būti laikomas konsolidavimo proceso, reikalingo finansiniam stabilumui atkurti, dalimi, kaip aprašyta Restruktūrizavimo komunikato 41 punkte.
(353)
Komisija taip pat pažymi, kad tinkamo pasiūlymo „New TT Bank“ įsigyti nepateikė nė vienas pagalbos negaunantis konkurso dalyvis, o pardavimo procesas buvo viešas, skaidrus ir nediskriminacinis. Taigi bankas neišstūmė jokio pagalbos negaunančio konkurso dalyvio. Kadangi tą įsigijimą leido Graikijos konkurencijos tarnyba (145), Komisija mano, kad pardavimo proceso rezultatas užtikrina veiksmingos konkurencijos sąlygas Graikijoje.
(354)
Atsižvelgiant į tas aplinkybes, galima daryti išvadą, kad „Nea Proton Bank“ įsigijimas yra suderinamas su Restruktūrizavimo komunikato 4 skirsniu.
7.5.2.4. Išvada dėl „Nea Proton Bank“ įsigijimo
(355)
Komisija daro išvadą, kad, atsižvelgiant į „Nea Proton Bank“ įsigijimo ypatumus, tas įsigijimas yra suderinamas su Restruktūrizavimo komunikate nustatytais reikalavimais.
7.6. A, B1, B2, B3, B4 IR C PRIEMONIŲ ATITIKTIS RESTRUKTŪRIZAVIMO KOMUNIKATUI IR C PRIEMONĖS ATITIKTIS 2013 M. BANKŲ KOMUNIKATUI
7.6.1. Sunkumų atsiradimo priežastys ir reikšmė vertinimui pagal Restruktūrizavimo komunikatą
(356)
Kaip nurodyta 2.1.1 ir 2.1.2 skirsniuose, banko patiriami sunkumai daugiausia kilo dėl Graikijos valstybės skolos krizės ir gilaus nuosmukio Graikijoje ir Pietų Europoje. Kalbant apie pirmąjį veiksnį, Graikijos valdžios sektorius prarado galimybę naudotis finansų rinkomis ir galiausiai jam teko derėtis su šalies ir tarptautiniais kreditoriais dėl susitarimo, PSD programos, dėl to reikalavimų valstybei vertė buvo sumažinta 53,3 %. Be to, 31,5 % reikalavimų buvo iškeisti į naujas GVO su mažesnėmis palūkanomis ir ilgesniais išpirkimo terminais. Tas naujas GVO valstybė iš Graikijos bankų išpirko 2012 m. gruodžio mėn. už 30,2-40,1 % jų nominaliosios vertės kainą, dėl to Graikijos bankams susidarė papildomų nuostolių. Be PSD programos ir skolos išpirkimo poveikio jo kapitalo pozicijai bankas taip pat susidūrė su dideliu indėlių atsiėmimu nuo 2010 m. iki 2012 m. vidurio - dėl rizikos, kad Graikija dėl netvarios valstybės skolos ir ekonomikos nuosmukio gali pasitraukti iš euro zonos.
(357)
B1, B2, B3 ir B4 priemonės sudaro 5 839 mln. EUR; tai maždaug atitinka įgyvendinus PSD programą į apskaitą įtrauktų nuostolių sumą (5 781 mln. EUR). Tokiu atveju ir jeigu sunkumai pirmiausia kyla ne dėl pernelyg rizikingo elgesio, 2011 m. Pratęsimo komunikato 14 punkte numatyta, kad Komisija sušvelnins reikalavimus.
(358)
Komisija pripažįsta, kad dalis kapitalo poreikių yra susiję su nuolatine finansų įstaigos rizika dėl buveinės šalies valstybės skolos. Tas faktas taip pat buvo nurodytas sprendimo pradėti procedūrą dėl „Eurobank“ 58 ir 69 konstatuojamosiose dalyse. Todėl bankui mažiau nei kitoms remiamoms finansų įstaigoms, kurios sukaupė pernelyg didelę riziką, savo restruktūrizavimo plane reikia spręsti neatsakingo elgesio rizikos problemas. Tos pagalbos priemonės turi mažesnį iškreipiamąjį poveikį, todėl priemonės, kurių imamasi konkurencijos iškraipymams riboti, turėtų būti proporcingai sušvelnintos. Kadangi PSD programa ir skolos išpirkimas yra skolos atsisakymas valstybės naudai, atlygis valstybei bankų rekapitalizavimo atveju gali būti mažesnis.
(359)
Tačiau Graikijos ekonomika nuo 2008 m. smuko maždaug 25 %, todėl siekiant atkurti pelningumą bankui reikia savo organizacinę struktūrą, sąnaudų struktūrą ir komercinį tinklą pritaikyti prie tų naujų sąlygų. Taigi nepaisant to, kad neatsakingo elgesio rizikos problemos nėra, bankas turi restruktūrizuoti savo veiklą Graikijoje, kad būtų užtikrintas ilgalaikis jo gyvybingumas.
(360)
Komisija taip pat pažymėjo, kad bankui dėl Graikijos valstybės skolos kylanti rizika buvo didesnė nei kai kuriems kitiems bankams Graikijoje. Todėl ne visi GVO nuostoliai (su PSD programa susiję nuostoliai) gali būti siejami su nuolatine finansų įstaigos rizika dėl buveinės šalies valstybės skolos.
(361)
Kita banko nuostolių atsiradimo priežastis - Graikijos namų ūkiams ir įmonėms suteiktų paskolų nuostoliai. Komisija mano, kad tie nuostoliai daugiausia susidarė dėl nepaprastai didelio ir užsitęsusio BVP sumažėjimo - maždaug 25 % per penkerius metus, o ne dėl rizikingos banko skolinimo praktikos. Taigi dėl pagalbos, suteiktos tiems nuostoliams padengti, nekyla neatsakingo elgesio rizikos; taip būna tuo atveju, kai pagalba bankas yra apsaugomas nuo ankstesnio rizikingo elgesio pasekmių. Todėl pagalba turi mažesnį iškreipiamąjį poveikį (146).
(362)
Tačiau dalis banko kapitalo poreikių ir paskolų nuostolių susidarė dėl kai kurių tarptautinių patronuojamųjų įmonių (Rumunijoje, Bulgarijoje, Lenkijoje ir Ukrainoje). Pavyzdžiui, 2012 m. bankas įtraukė į apskaitą nuostolius Rumunijoje, Bulgarijoje ir Ukrainoje, nors toms patronuojamosioms įmonėms buvo skirtas 1,8 mlrd. EUR grupės vidaus finansavimas.
(363)
Testavimas nepalankiausiomis sąlygomis, atliktas 2012 m. siekiant nustatyti banko kapitalo poreikius, taip pat parodė, kad dalis kapitalo poreikių susidarė dėl užsienio paskolų nuostolių. Tų paskolų kredito nuostolio projekcijos sudarė 1 228 mln. EUR pagal pagrindinį scenarijų ir 1 622 mln. EUR pagal nepalankų scenarijų.
(364)
Taigi 2011 m. Pratęsimo komunikato 14 punktas apima didelę nuostolių dalį ir susijusį pagalbos poreikį, todėl Komisija gali sušvelninti reikalavimus. Dalis pagalbos poreikio susijusi su Graikijos paskolų nuostoliais dėl nepaprastai gilaus ir ilgo nuosmukio, o ne dėl rizikingo skolinimo. Dėl tokiomis aplinkybėmis suteiktos pagalbos nekyla neatsakingo elgesio rizikos, todėl tokia pagalba turi mažesnį iškreipiamąjį poveikį.
(365)
Be to, dalis pagalbos poreikio susijusi su paties banko rizikavimu, ypač kalbant apie jo užsienio patronuojamąsias įmones ir didesnę turimą GVO dalį.
7.6.2. Gyvybingumas
(366)
Restruktūrizavimo planu turi būti užtikrinta, kad iki restruktūrizavimo laikotarpio pabaigos finansų įstaiga sugebės atkurti ilgalaikį gyvybingumą (Restruktūrizavimo komunikato 2 skirsnis). Nagrinėjamu atveju restruktūrizavimo laikotarpis - tai laikotarpis nuo šio sprendimo priėmimo dienos iki 2018 m. gruodžio 31 d.
(367)
Pagal Restruktūrizavimo komunikato 9-11 punktus Graikija pateikė visapusišką ir išsamų restruktūrizavimo planą, kuriame pateikiama išsami informacija apie banko verslo modelį. Be to, plane nurodomos banko patiriamų sunkumų priežastys, taip pat priemonės, kurių imtasi visoms gyvybingumo problemoms, su kuriomis jis susidūrė, spręsti. Visų pirma restruktūrizavimo plane aprašoma pasirinkta strategija banko veiklos efektyvumui išlaikyti ir klausimams, susijusiems su aukštu neveiksnių paskolų lygiu, mažu veiklos efektyvumu, silpnomis likvidumo ir kapitalo pozicijomis, taip pat užsienyje veikiančiomis įmonėmis, kurios dėl finansavimo ir kapitalo buvo priklausomos nuo savo patronuojančiosios įmonės, spręsti.
7.6.2.1. Graikijoje vykdoma bankininkystės veikla
(368)
Kalbant apie likvidumą ir banko priklausomybę nuo Eurosistemos finansavimo, restruktūrizavimo plane numatomas ribotas balanso augimas Graikijoje, o indėlių bazė vėl turėtų didėti. Jau sumažėjusi priklausomybė nuo skubios paramos likvidumui padidinti ir toliau mažės, o tai padės bankui sumažinti ir savo finansavimo išlaidas.
(369)
127 konstatuojamojoje dalyje aprašytu įsipareigojimu dėl paskolų ir indėlių santykio užtikrinama, kad iki restruktūrizavimo laikotarpio pabaigos banko balanso struktūra bus tvari. Pardavus vertybinius popierius ir kitą nepagrindinę veiklą taip pat sustiprės banko likvidumo pozicija ir bus užtikrinta, kad bankas nebūtų priklausomas nuo didmeninių rinkų. Kadangi banko likvidumo pozicija vis dar įtempta, Komisija gali pritarti Graikijos valdžios institucijų prašymui leisti padidinti banko likvidumą pagal Graikijos bankams skirtos paramos schemos garantijų ir paskolų, padengtų Vyriausybės obligacijomis, priemones.
(370)
Siekdamas sumažinti savo finansavimo išlaidas bankas taip pat įsipareigojo toliau mažinti už indėlius mokamas palūkanas, kaip aprašyta 127 konstatuojamojoje dalyje. Komisija pažymi, kad toks indėlių sąnaudų mažinimas bus svarbus veiksnys didinant banko pelningumą prieš atidėjinių sudarymą.
(371)
Nuo krizės pradžios bankas gerokai racionalizavo savo komercinį tinklą Graikijoje sumažindamas filialų ir darbuotojų skaičių. Iki 2018 m. banko bendros sąnaudos bus sumažintos dar […] %, palyginti su 2013 m. (147) Kad pasiektų tą tikslą, bankas įsipareigojo sumažinti savo filialų ir darbuotojų skaičių Graikijoje, kad 2017 m. gruodžio 31 d. neviršytų atitinkamai […] ir […], o bendros sąnaudos Graikijoje neviršytų 800 mln. EUR. Numatomas sąnaudų ir pajamų santykis restruktūrizavimo laikotarpio pabaigoje bus mažesnis nei […] %. Komisija mano, kad restruktūrizavimo planu išlaikomas banko efektyvumas naujomis rinkos sąlygomis.
(372)
Kita svarbi sritis - neveiksnių paskolų valdymas, nes 2013 m. gruodžio 31 d. jos sudarė 29,4 % portfelio (148). Bankas planuoja įkurti specialų departamentą, atsakingą už neveiksnių paskolų valdymą. Jis taip pat įsipareigojo vykdydamas paskolų politiką laikytis aukštų standartų, siekdamas užtikrinti kuo didesnę vertę bankui kiekviename paskolų teikimo proceso etape, kaip aprašyta 131 ir 132 konstatuojamosiose dalyse.
7.6.2.2. Banko valdymas
(373)
Kitas pagrindinis klausimas - banko valdymas, atsižvelgiant į tai, kad 2013 m. gruodžio 31 d. HFSF turėjo 95,23 % banko akcijų. Atsižvelgdami į valstybės valdomų bankų Graikijoje patirtį, 2013 m. bankas ir HFSF susitarė dėl specialios santykių palaikymo tvarkos. Tuo susitarimu kasdienė banko veikla apsaugoma nuo pernelyg didelio pagrindinio jo akcininko kišimosi, kartu užtikrinant, kad HFSF galėtų stebėti, kaip įgyvendinamas restruktūrizavimo planas, ir neleisti banko vadovybei prisiimti pernelyg didelės rizikos rengiant atitinkamas konsultacijas. Bankas taip pat įsipareigojo atidžiai stebėti savo poziciją susijusiems skolininkams.
(374)
HFSF įstatyme (su pakeitimais, padarytais 2014 m.) numatyta, kad vykdant 2013 m. pavasario rekapitalizavimą HFSF pasirašytos akcijos taps akcijomis be balsavimo teisės, jeigu ne mažiau kaip 50 % 2014 m. padidinto kapitalo pasirašys privatūs investuotojai. Kalbant apie ilgalaikio banko gyvybingumo atkūrimą, Komisija neprieštarautų tam, kad kontrolė būtų suteikta privatiems akcininkams, jeigu jie į banką investuotų didelę savų pinigų sumą. Komisija pažymi, kad HFSF balsavimo teisių apribojimas nebus taikomas balsuojant dėl banko įstatų, emitento įvykių ar kitų strateginių sprendimų. Komisija teigiamai vertina tai, kad HFSF automatiškai atgaus visas savo balsavimo teises, jei bankas neįgyvendins savo restruktūrizavimo plano. Tomis nuostatomis užtikrinama, kad nors HFSF nesikiš į kasdienę banko veiklą, jis galės apsaugoti savo, kaip akcininko ir kaip institucijos, kuri turi užtikrinti tinkamą restruktūrizavimo plano įgyvendinimą, interesus.
7.6.2.3. Tarptautinė veikla
(375)
Kaip paaiškinta 362 ir 363 konstatuojamosiose dalyse, dėl tam tikros tarptautinės banko veiklos praeityje smarkiai sumažėjo banko kapitalas, likvidumas ir pelningumas.
(376)
Restruktūrizavimo plane numatoma pakeisti banko verslo modelį ir tapti banku, kuris daugiau dėmesio skirtų […]. Bankas jau pardavė nepelningą patronuojamąją įmonę Lenkijoje („EFG Poland“). Jis taip pat pradėjo racionalizuoti kitas patronuojamąsias įmones, stiprinti paskolų garantavimo procesą ir mažinti patronuojamųjų įmonių finansavimo trūkumą. Bankas planuoja parduoti […] patronuojamąją įmonę […] (149). Jis taip pat toliau restruktūrizuos […] ir […] patronuojamųjų įmonių veiklą prieš galimą jų pardavimą vėliau, kaip nurodyta 116 konstatuojamojoje dalyje.
(377)
Bendras užsienyje veikiančių įmonių pelningumas bus atkurtas nuo […]. Tą pačią dieną užsienio patronuojamosioms įmonėms suteiktas finansavimas bus sumažintas […], palyginti su 2012 m. gruodžio 31 d. lygiu.
(378)
Todėl Komisija mano, kad bankas pakankamai restruktūrizavo tas užsienio patronuojamąsias įmones ir sumažino jų dydį, kad ateityje nepatirtų papildomų kapitalo poreikių ir likvidumo trūkumo. 128 konstatuojamojoje dalyje aprašytu įsipareigojimu neskirti didelių kapitalo injekcijų banko tarptautinėms patronuojamosioms įmonėms taip pat užtikrinama, kad užsienio patronuojamosios įmonės nekels grėsmės kapitalui ar likvidumui.
7.6.2.4. Išvada dėl gyvybingumo
(379)
Pagal pagrindinį scenarijų, kaip aprašyta 2.4 skirsnyje, restruktūrizavimo laikotarpio pabaigoje bankas sugebės gauti grąžą, kuri leis jam padengti visas savo sąnaudas ir užtikrinti tinkamą nuosavo kapitalo grąžą, atsižvelgiant į jo rizikos profilį. Iš tikrųjų pagal pagrindinį scenarijų 2018 m. banko nuosavo kapitalo grąža sieks […] %. Tuo pat metu banko kapitalo pozicija turėtų išlikti patenkinama, nes nuo 2014 m. kapitalo pakankamumo rodiklis nebus mažesnis nei […] %.
(380)
Galiausiai Komisija atsižvelgia į Graikijos valdžios institucijų pateiktame banko restruktūrizavimo plane aprašytą nepalankų scenarijų. Tas nepalankus scenarijus grindžiamas su HFSF suderintomis prielaidomis. Šiuo scenarijumi atsižvelgiama į ilgesnį ir gilesnį nuosmukį, taip pat į didesnę nekilnojamojo turto kainų defliaciją (150). Iš restruktūrizavimo plano matyti, kad bankas gali atlaikyti pakankamai nemažai nepalankiausių sąlygų, nes pagal nepalankų scenarijų bankas restruktūrizavimo laikotarpio pabaigoje išliks pelningas, 2018 m. jo nuosavo kapitalo grąža bus […] %, o bendro 1 lygio nuosavo kapitalo pakankamumo koeficientas bus […] %.
(381)
Graikijos banko atliktas 2013 m. testavimas nepalankiausiomis sąlygomis patvirtino, kad papildomo kapitalo sumos, kuri bus pritraukta 2014 m., t. y. 2 864 mln. EUR, pakanka pagrindiniam scenarijui restruktūrizavimo laikotarpiu įgyvendinti. Bankas Graikijos bankui taip pat pateiks nenumatytų atvejų kapitalo planą, kuriame numatytos priemonės, kurias reikėtų įgyvendinti, jei ekonominės sąlygos toliau blogėtų. Komisija primena, kad vertindamas kapitalo poreikius pagal pagrindinį scenarijų Graikijos bankas jau padarė keletą pakeitimų, dėl kurių padidėjo numatomi kapitalo poreikiai, palyginti su banko pagal savo pagrindinį scenarijų apskaičiuotais kapitalo poreikiais. Todėl Graikijos banko pagal pagrindinį scenarijų apskaičiuoti kapitalo poreikiai gali būti laikomi tam tikru testavimu nepalankiausiomis sąlygomis. Kad padarytų išvadą, jog bankas yra gyvybingas, Komisija nereikalauja, kad bankas iš anksto turėtų pakankamai kapitalo Graikijos banko pagal testavimo nepalankiausiomis sąlygomis scenarijų apskaičiuotiems kapitalo poreikiams padengti, nes pastarasis apskaičiuotas lygis reiškia aukštą nepalankiausių sąlygų lygį.
(382)
Be to, aišku, kad bankas papildomai neinvestuos į neinvesticinio reitingo vertybinius popierius; tai padės išlaikyti kapitalo ir likvidumo poziciją.
(383)
Todėl Komisija gali daryti išvadą, kad bankas ėmėsi pakankamų priemonių Graikijoje vykdomos bankininkystės veiklos ir užsienyje vykdomos veiklos gyvybingumo klausimams spręsti.
7.6.3. Nuosavas įnašas ir naštos pasidalijimas
7.6.3.1. A, B1, B2, B3 ir B4 priemonių atitikties Restruktūrizavimo komunikatui vertinimas
(384)
Kaip nurodyta Restruktūrizavimo komunikate, siekiant užtikrinti, kad pagalba būtų apribota iki mažiausios būtinos sumos, bankai ir jų kapitalo savininkai turi kiek galėdami prisidėti prie restruktūrizavimo. Taigi restruktūrizavimui finansuoti bankai turėtų naudoti savo išteklius, šiuo tikslu, pvz., parduodami turtą, o kapitalo savininkai, jei įmanoma, turėtų padengti banko nuostolius. Banko prisiimtais įsipareigojimais turėtų būti užtikrintas nuosavų išteklių naudojimas ir pirminių akcininkų bei privačių investuotojų, turinčių banko mišrių kapitalo priemonių, dalyvavimas vykdant restruktūrizavimą.
7.6.3.1.1. Banko įnašas: turto pardavimas ir sąnaudų mažinimas
(385)
Siekdamas padidinti kapitalo pakankamumą bankas pardavė nemažą savo verslo dalį. Pardavus dideles patronuojamąsias įmones Lenkijoje ir Turkijoje banko kapitalo pozicija sustiprėjo maždaug 750 mln. EUR. Dėl tų įmonių pardavimo taip pat pagerėjo banko likvidumo pozicija. Padidinus „Eurobank Properties“ akcinį kapitalą buvo sudarytos sąlygos bankui padidinti savo kapitalą 200 mln. EUR.
(386)
Restruktūrizavimo plane numatyta parduoti kitą turtą […] ir […]. Visų pirma bankas įsipareigojo sumažinti savo užsienio turto dydį iki 8,77 mlrd. EUR. Atsižvelgiant į jau sumažintą finansinį įsiskolinimą ir parduotą turtą, taip pat įgyvendinus šį papildomą mažinimą, bankas bus reikšmingai sumažinęs savo geografinį buvimą […].
(387)
Be to, bankas įsipareigojo toliau mažinti užsienyje vykdomos veiklos mastą, jei jam reikėtų daugiau kaip 1 mlrd. EUR HFSF kapitalo injekcijos. Esant tokiam scenarijui, bankas sumažintų savo tarptautinio turto portfelį, kad jis neviršytų 3,5 mlrd. EUR. Jeigu kapitalo injekcija pagal C priemonę bus mažesnė nei 1 mlrd. EUR, privatūs investuotojai skirs ne mažiau kaip 1,5 mlrd. EUR, t. y. daugiau negu HFSF. Esant tokiam didesniam privačių investuotojų dalyvavimui gerokai sumažėtų reikalingos pagalbos suma, kartu būtų užtikrintas didesnis naštos pasidalijimas.
(388)
Bankas taip pat įsipareigojo parduoti didelę ir pelningą patronuojamąją draudimo įmonę.
(389)
Siekdamas apriboti kapitalo poreikius bankas įsipareigojo, kad jis nenaudos kapitalo užsienio patronuojamosioms įmonėms remti arba didinti, kaip aprašyta 128 konstatuojamojoje dalyje. Be to, įsipareigojimais numatyta, kad bankas neįsigis kitų įmonių.
(390)
Bankas taip pat ėmėsi plataus masto sąnaudų mažinimo programos, kaip nurodyta 2.4.2 skirsnyje. Jo sąnaudos toliau mažės iki 2018 m. […]
(391)
Graikija visų pirma įsipareigojo, kad iki […] bankas jokiam darbuotojui ar valdytojui nemokės didesnio kaip […] bendro metinio atlygio (darbo užmokestis, pensijų įmoka, premija). Be to, jeigu HFSF reikėtų pasirašyti banko akcijų, Graikija įsipareigojo taikyti darbo užmokesčio ribą pagal 2013 m. Bankų komunikatą (151).
7.6.3.1.2. Istorinių akcininkų dalijimasis našta ir rinkoje pritrauktas naujas kapitalas
(392)
Įvykdžius 2013 m. pavasario rekapitalizavimą (B4 priemonė) esamų akcininkų valdoma akcinio kapitalo dalis smarkiai sumažėjo. Iš tikrųjų, esamų akcininkų turima dalis sumažėjo nuo 100 % prieš 2013 m. pavasario rekapitalizavimą iki vos 1,44 %. Komisija taip pat pažymi, kad bankas nuo 2008 m. nemokėjo jokių dividendų grynaisiais. Galiausiai Komisija palankiai vertina tai, kad HFSF skirs papildomo kapitalo injekciją tik jei bankui nepavyktų pritraukti jo rinkoje už kainą, kuri laikoma pagrįsta ir nustatyta remiantis dviem nepriklausomais vertintojais.
7.6.3.1.3. Subordinuotosios skolos priemonių turėtojų dalijimasis našta
(393)
Banko subordinuotosios skolos priemonių turėtojai dalyvavo padengiant banko restruktūrizavimo išlaidas. Siekdamas padidinti kapitalą bankas įgyvendino keletą įsipareigojimų valdymo priemonių. Bendra iškeistų įsipareigojimų suma - 748 mln. EUR, o kapitalo prieaugis - 565 mln. EUR, kaip aprašyta 122 ir 123 konstatuojamosiose dalyse.
(394)
Vis dar neapmokėtoms priemonėms taikomas draudimas mokėti atkarpas, nurodytas 133 konstatuojamojoje dalyje. Todėl Komisija mano, kad užtikrintas tinkamas banko privačių investuotojų, turinčių mišrių kapitalo priemonių, dalijimasis našta ir laikomasi atitinkamų Restruktūrizavimo komunikato reikalavimų.
(395)
Taigi, atsižvelgdama į 7.6.1 skirsnyje aptartus veiksnius, Komisija mano, kad Graikija įgyvendino pakankamas nuosavo įnašo ir naštos pasidalijimo priemones, kad A, B1, B2, B3 ir B4 pagalbos priemonės būtų apribotos iki mažiausios būtinos sumos.
7.6.3.2. C priemonės atitikties 2013 m. Bankų komunikatui vertinimas
(396)
2013 m. Bankų komunikatu papildomas Restruktūrizavimo komunikatas; jame reikalaujama užtikrinti didesnį naštos pasidalijimą, o bankai, gaunantys kapitalo paramą, raginami imtis papildomų priemonių, kad pagalba būtų apribota iki mažiausios sumos. 2013 m. Bankų komunikato 29 punkte reikalaujama, kad valstybės narės įrodytų, jog, kiek įmanoma, buvo išnaudotos visos priemonės, kad tokia pagalba būtų apribota iki mažiausios sumos. Todėl valstybės narės turi pateikti kapitalo didinimo planą, užtikrinti tinkamą akcininkų ir subordinuotųjų kreditorių dalijimąsi našta ir užkirsti kelią lėšų netekimui prieš sprendimo dėl restruktūrizavimo priėmimą. Pagal 2013 m. Bankų komunikatą kapitalo didinimo planai turėtų apimti teisių emisijas, savanoriškas įsipareigojimų valdymo priemones, kapitalą didinantį turto pardavimą, finansinio įsiskolinimo mažinimo priemones, pelno neskirstymą ir kitas priemones, pavyzdžiui, griežtą išlaidų ir atlygio politiką.
(397)
2013 m. Bankų komunikato 47 punkte numatyta, kad nustačius kapitalo trūkumą bankas turi užkirsti kelią lėšų netekimui imdamasis priemonių, kuriomis siekiama tokio pat rezultato, kaip ir įprastiniais draudimais mokėti dividendus ir atkarpas, draudimais įsigyti, draudimais siūlyti palankiausias kainas ar reklamos draudimais. Komisija pažymi, kad bankas tokių draudimų jau laikosi, nes jie yra įtraukti į Graikijos pateiktą įsipareigojimų sąrašą, kaip aprašyta (133) konstatuojamojoje dalyje, ir kad bankas nuo 2008 m. nemokėjo jokių dividendų grynaisiais.
(398)
2014 m. rekapitalizavimo įsipareigojimu (C priemonė) numatytas rezervas būsimiems nuostoliams, nustatytiems 2013 m. Graikijos bankui atliekant testavimą nepalankiausiomis sąlygomis (jo rezultatai paskelbti 2014 m. kovo 6 d.), padengti. Testavimo nepalankiausiomis sąlygomis rezultatai rodo, kad bankui pagal testavimo nepalankiausiomis sąlygomis scenarijų reikia 2 945 mln. EUR papildomo kapitalo būsimiems nuostoliams padengti. C priemone dengiami tik tie kapitalo poreikiai, kurie liks tokiu atveju, jei i) jie negali būti padengti parduodant papildomą turtą arba taikant kitas kapitalo didinimo priemones (Komisija mano, kad bankas išanalizavo visas turto pardavimo galimybes ir įsipareigojo dėl visų pardavimo sandorių, kuriais galima sumažinti kapitalo poreikius pagal Graikijos banko pateiktą kapitalo didinimo planą) ir ii) jų nepadengia privatūs investuotojai 2014 m. balandžio mėn. didinant akcinį kapitalą. Taigi bankui nesuteikiama jokio perteklinio kapitalo.
(399)
Kaip paaiškinta 385-395 konstatuojamosiose dalyse, dar prieš testavimą nepalankiausiomis sąlygomis bankas ėmėsi veiksmų, kad reikalingo kapitalo suma būtų apribota iki minimumo. Jeigu įgyvendinant dabartinę kapitalo didinimo priemonę bankui pavyks didžiąją reikalingo kapitalo dalį pritraukti iš privačių investuotojų, o HFSF išmokėta papildoma pagalba neviršys 1 mlrd. EUR, nereikės jokio papildomo banko įnašo. Tačiau jeigu pagal C priemonę išmokėta pagalba tą lygį viršytų, bankui būtų tikslinga parduoti daugiau veiklos.
(400)
Kalbant apie naštos pasidalijimą, 2013 m. Bankų komunikate numatyta, kad tinkamai dalijantis našta akcininkai, mišrių kapitalo priemonių turėtojai ir subordinuotosios skolos priemonių turėtojai įnašus moka prieš suteikiant pagalbą kapitalo paramos forma. Komisija pažymi, kad Graikija iš dalies pakeitė savo nacionalinės teisės aktų sistemą siekdama užtikrinti, kad subordinuotieji kreditoriai prisidėtų prie banko restruktūrizavimo išlaidų prieš skiriant bankui bet kokią papildomo kapitalo injekciją. Komisija taip pat pažymi, jog Graikija įsipareigojo, kad bus įgyvendintos HFSF įstatymo (su pakeitimais, padarytais 2014 m.) 6a straipsnyje numatytos priemonės, pagal kurias numatoma kapitalo trūkumą prireikus paskirstyti banko kapitalo priemonių ir kitų antraeilių įsipareigojimų turėtojams. Nors toks naštos pasidalijimas bus tik po 2014 m. rekapitalizavimo įsipareigojimo (C priemonė) dienos, remdamasi 2013 m. Bankų komunikato 45 punktu Komisija mano, kad tuo atveju, jei subordinuotoji skola ir mišrus kapitalas turėtų būti konvertuoti jau įsipareigojimo metu, rezultatai būtų neproporcingi. Jei bankas pritrauktų pakankamai privataus kapitalo visiems savo kapitalo poreikiams, nustatytiems Graikijos bankui atliekant testavimą nepalankiausiomis sąlygomis, padengti, subordinuotosios skolos priemonių konvertavimas būtų neproporcingas. Todėl Graikijos įsipareigojimas, kad subordinuotieji kreditoriai prisidės prie restruktūrizavimo privačiomis lėšomis prieš faktiškai bankui išmokant bet kokią kapitalo paramą, yra pakankamas tinkamam naštos pasidalijimui užtikrinti.
(401)
Be to, siekdama užtikrinti, kad restruktūrizavimo laikotarpiu banko savininkai kiek įmanoma daugiau prisidėtų atkuriant tinkamą kapitalo bazę, Graikija įsipareigojo, kad iki restruktūrizavimo laikotarpio pabaigos bankas nepaskirstys dividendų ir nemokės jokių atkarpų, kurių pagal įstatymus neprivalo mokėti. Todėl pagal Restruktūrizavimo komunikato 26 punktą ir 2013 m. Bankų komunikato 47 punktą bankas nenaudos valstybės pagalbos mokėjimams už nuosavas lėšas, jeigu nėra pakankamo pelno tokiems mokėjimams atlikti.
(402)
Bankas taip pat įsipareigojo, kad iki 2017 m. gruodžio 31 d. jokiam darbuotojui ar valdytojui nemokės bendro metinio atlygio (darbo užmokestis, pensijų įmoka, premija), didesnio už Graikijos banko valdytojo bendrą metinį atlygį (neatsižvelgiant į jokią savanoriškai valdytojo atsisakytą atlygio dalį). Be to, jeigu HFSF reikėtų pasirašyti banko akcijų, Graikija įsipareigojo taikyti darbo užmokesčio ribą pagal 2013 m. Bankų komunikatą (152).
(403)
Komisija turi įvertinti, ar tas įsipareigojimas, apimantis du scenarijus, atitinka 2013 m. Bankų komunikate nustatytus reikalavimus.
(404)
Pagal pirmąjį scenarijų, kai HFSF faktiškai nesuteikia bankui naujo kapitalo injekcijos, pagal C priemonę numatyta pagalba apsiribos paprasčiausiu įsipareigojimu garantuoti kapitalo padidinimą, o HFSF neišmokės nė vieno euro, nes visos naujos akcijos bus pasirašytos privačių investuotojų. 2013 m. Bankų komunikate numatyta, kad atlygio apribojimo galima nebetaikyti, kai pagalba grąžinama. Tačiau pagal tokį garantavimo įsipareigojimą dėl galimo kapitalo padidinimo numatyta pagalba negali būti grąžinta, jei šis įsipareigojimas niekada neįgyvendinamas (nes valstybė bankui iš viso neišmoka jokių pinigų). Tokiomis aplinkybėmis Komisija gali sutikti, kad atlygio apribojimas taikomas nustatytą laikotarpį. Komisija mano, kad Graikijos prisiimtas įsipareigojimas, galiojantis iki 2017 m. gruodžio 31 d. (t. y. trejus metus ir aštuonis mėnesius, baigiasi likus vieniems metams iki restruktūrizavimo plano įgyvendinimo pabaigos) yra tinkamas 2013 m. Bankų komunikato 38 punkto paskutinės pastraipos taikymas. Kadangi Graikijos banko valdytojo metinis atlygis yra mažesnis už ribą, nustatytą 2013 m. Bankų komunikato 38 punkto antroje pastraipoje, o tas įsipareigojimas bus taikomas visa grupei, Komisija mano, kad Graikijos siūlomas įsipareigojimas tuo atveju, kai didinant, kaip planuota, kapitalą HFSF nepasirašys jokių akcijų, atitinka 2013 m. Bankų komunikato 38 punktą.
(405)
Pagal antrąjį scenarijų, kai HFSF turėtų pasirašyti banko akcijų, Graikija įsipareigojo pakeisti įsipareigojimą, kad jis atitiktų 2013 m. Bankų komunikatą. Komisija pažymi, kad norint toliau atitikti 2013 m. Bankų komunikatą tuo atveju, jei HFSF pasirašytų akcijų, atlygio ribos taikymo trukmė būtų pakeista, kad ta riba būtų taikoma iki restruktūrizavimo plano įgyvendinimo pabaigos, t. y. 2018 m. gruodžio 31 d., arba iki pagalbos grąžinimui lygiaverčio sandorio, atsižvelgiant į tai, kuris įvykis pirmesnis. Kadangi paprastųjų akcijų bankas negali grąžinti, Komisija sutinka, kad pelningas akcijų pardavimas antrinėje rinkoje galėtų būti laikomas lygiaverčiu pagalbos grąžinimui.
(406)
Taigi pagal abu scenarijus Graikijos prisiimtas įsipareigojimas dėl atlygio apribojimo atitinka 2013 m. Bankų komunikato reikalavimus.
(407)
Kalbant apie valstybės atlygį, 2011 m. Pratęsimo komunikate reikalaujama, kad išleidžiamos naujos akcijos būtų diskontuotos rinkos kainos, patikslinus atsižvelgiant į vertės sumažėjimą. Komisija pažymi, kad to reikalavimo tikslas - užtikrinti, kad valstybė gautų pakankamą atlygį už savo turimą banko akcijų dalį ir kad istorinių akcininkų turima dalis atitinkamai sumažėtų. C priemonės atveju valstybė jau yra pagrindinė banko akcininkė, turinti daugiau kaip 90 % akcijų. Taigi dėl pernelyg diskontuotos rinkos kainos sumažėtų valstybės atlygis už B4 priemonę ir gali būti suteikta pagalba investuotojams, jeigu diskontu nepakankamai įvertinama banko vertė. Siekiant to išvengti, pasirašymo kaina negali būti mažesnė už minimalią kainą, nustatytą remiantis dviem nepriklausomų vertintojų vertinimais. Todėl išsamia kainų nustatymo tvarka HFSF apsaugomas nuo pernelyg didelio turimos dalies sumažėjimo dėl naujų investuotojų, kartu užtikrinant, kad HFSF pasirašys naujas akcijas už kainą, atitinkančią banko vertę. Tokiomis aplinkybėmis Komisija gali pritarti, kad išleidžiamos naujos akcijos gali būti mažiau diskontuotos dabartinės rinkos kainos, nei numatyta 2011 m. Pratęsimo komunikate, ir minimalią kainą ji laiko priimtina.
(408)
Jeigu akcijos būtų išleistos už didesnę kainą, būtų kilęs pavojus atbaidyti privačius investuotojus nuo dalyvavimo didinant akcinį kapitalą, taigi būtų apribotos galimybės pritraukti privataus kapitalo.
(409)
Todėl Komisija mano, kad nuosavo įnašo ir naštos pasidalijimo lygis C priemonės atveju yra tinkamas.
7.6.3.3. Išvada dėl nuosavo įnašo ir naštos pasidalijimo
(410)
Komisija pažymi, kad, palyginti su visa gauta valstybės rekapitalizavimo suma, nuosavas įnašas ir naštos pasidalijimas parduodant turtą yra gerokai mažesni nei lygiai, kuriuos Komisija paprastai laikytų pakankamais. Tačiau atsižvelgiant į 7.6.1 skirsnyje aptartus veiksnius, dėl kurių Komisija gali sutikti su mažesniu nuosavu įnašu ir naštos pasidalijimu, gali būti laikoma, kad restruktūrizavimo plane numatytos pakankamos nuosavo įnašo ir naštos pasidalijimo priemonės.
(411)
C priemonės atveju restruktūrizavimo planas taip pat atitinka 2013 m. Bankų komunikato reikalavimus.
7.6.4. Konkurencijos iškraipymą ribojančios priemonės
(412)
Restruktūrizavimo komunikate reikalaujama, kad restruktūrizavimo plane būtų pasiūlyta priemonių, kuriomis ribojami konkurencijos iškraipymai ir užtikrinamas konkurencingas bankų sektorius. Be to, tomis priemonėmis taip pat turėtų būti sprendžiamos neatsakingo elgesio rizikos problemos ir užtikrinta, kad valstybės pagalba nebūtų naudojama antikonkurenciniams veiksmams finansuoti.
(413)
Restruktūrizavimo komunikato 31 punkte nurodyta, kad vertindama pagalbos sumą ir dėl pagalbos kylančius konkurencijos iškraipymus Komisija turi atsižvelgti tiek į absoliučią, tiek į santykinę gautos valstybės pagalbos sumą, taip pat į naštos pasidalijimo lygį ir į finansų įstaigos padėtį rinkoje po restruktūrizavimo. Šiuo klausimu Komisija primena, kad bankas iš valstybės gavo kapitalo, kuris sudarė 16 % pagal riziką įvertinto jo turto (išskyrus C priemonę). Pagal C priemonę bankas gauna įsipareigojimą skirti papildomą 2 864 mlrd. EUR injekciją, todėl bendra kapitalo pagalbos suma - 23,7 % pagal riziką įvertinto banko turto. Be kapitalo paramos bankas taip pat gavo paramą likvidumui padidinti. Bankui suteiktos likvidumo garantijos, kurios siekė 13 600 mln. EUR 2011 m. balandžio 15 d. ir 13 932 mln. EUR 2013 m. lapkričio 30 d., tai sudaro 17 % banko balanso tą pačią dieną. 2012 m. gruodžio 31 d. bankas taip pat buvo gavęs 12 mlrd. EUR valstybės garantuojamos skubios paramos likvidumui padidinti, tai sudarė 18 % banko balanso tą dieną. Taigi būtinybė įgyvendinti priemones, kuriomis būtų ribojami galimi konkurencijos iškraipymai, pateisinama atsižvelgiant į palyginti didelę pagalbos sumą. Be to, banko rinkos dalis Graikijoje yra didelė: 2012 m. gruodžio 31 d. jo paskolų rinkos dalis siekė 17 %, o indėlių - 12 %. Įsigijus „New TT Bank“ ir „Nea Proton Bank“, 2013 m. rugsėjo mėn. banko paskolų rinkos dalis išaugo iki 20,7 %, o indėlių - iki 18,8 % (153).
(414)
Komisija primena, kad banko patiriami sunkumai daugiausia kilo dėl išorės sukrėtimų, kaip antai Graikijos valstybės skolos krizės ir užsitęsusio nuosmukio, dėl kurio Graikijos ekonomika yra sutrikdyta nuo 2008 m., kaip nurodyta sprendimo pradėti procedūrą dėl „Eurobank“ 69 konstatuojamojoje dalyje. Poreikis spręsti neatsakingo elgesio rizikos problemas sumažėjęs, nes bankas, atrodo, nėra prisiėmęs pernelyg didelės rizikos. Kaip aptarta 7.6.1 skirsnyje, atsižvelgiant į tuos veiksnius pagalbos priemonių konkurenciją iškreipiantis poveikis yra mažesnis, taigi ir konkurencijos iškraipymą ribojančių priemonių poreikis yra mažesnis. Dėl tų priežasčių Komisija išimties tvarka gali sutikti, kad, nepaisant didelės pagalbos sumos, restruktūrizavimo plane nebūtų numatyta jokio balanso sumos ir paskolų mažinimo Graikijoje.
(415)
Tačiau Komisija pažymi, kad valstybės rekapitalizavimo priemonės leido bankui tęsti bankininkystės veiklą užsienio rinkose ir draudimo veiklą Graikijoje.
(416)
Šiuo atžvilgiu Komisija nurodo, be jau įgyvendinto finansinio įsiskolinimo mažinimo ir restruktūrizavimo, banko įsipareigojimą iki […] parduoti savo draudimo veiklą, taip pat įsipareigojimą iki 2018 m. gruodžio 31 d. sumažinti savo tarptautinio turto dydį, dėl ko tikriausiai reikės parduoti papildomą turtą […] ir […], ir įsipareigojimą nenaudoti pagalbos tų įmonių plėtrai finansuoti. Komisija mano, kad proporcinga užsienio turto dydį mažinti daugiau, jei pagal C priemonę HFSF bankui išmokėtų daugiau kaip 1 mlrd. EUR papildomą kapitalo pagalbą. Kaip nurodyta (295) konstatuojamojoje dalyje, dėl tokio mokėjimo pagalba turėtų didesnį iškreipiamąjį poveikį nei paprasčiausias įsipareigojimas dalyvauti didinant kapitalą. Tačiau jeigu papildomo kapitalo injekcija bus mažesnė nei 1 mlrd. EUR, tai reikštų didesnį privačių investuotojų dalyvavimą prisidedant mažiausiai 1,5 mlrd. EUR. Be to, esant didesniam privačių investuotojų dalyvavimui būtų užtikrintas papildomas naštos pasidalijimas, kaip paaiškinta 388 konstatuojamojoje dalyje. Restruktūrizavimo komunikato 31 punkte nurodyta, kad vertinant naštos pasidalijimo priemones bus atsižvelgta ir į kainą, sumokėtą už valstybės suteiktą paramą, ir į naštos pasidalijimo lygį. Taigi papildomi konkurencijos iškraipymai bus apriboti, jeigu HFSF skirs mažiau nei 1 mlrd. EUR injekciją.
(417)
Graikija taip pat įsipareigojo laikytis draudimo įsigyti, užtikrindama, kad bankas nenaudos gautos valstybės pagalbos jokiai naujai įmonei įsigyti. Tas draudimas padeda užtikrinti, kad pagalba būtų griežtai naudojama Graikijos bankininkystės veiklos gyvybingumo atkūrimui remti, o ne plėstis, pavyzdžiui, užsienio rinkose.
(418)
Įsipareigojimu mažinti už Graikijos indėlius mokamas palūkanas taip pat užtikrinama, kad pagalba nebus naudojama netvarioms indėlių priėmimo strategijoms, kuriomis iškraipoma konkurencija Graikijos rinkose, finansuoti. Taip pat įsipareigojimu įgyvendinti griežtas gaires dėl naujų paskolų kainų nustatymo remiantis tinkamu kredito rizikos vertinimu bus užtikrinta, kad bankas netinkamomis paskolų klientams kainų nustatymo strategijomis neiškraipytų konkurencijos Graikijos rinkoje.
(419)
Atsižvelgdama į ypatingą padėtį, aprašytą 7.6.1 skirsnyje, ir į restruktūrizavimo plane numatytas priemones Komisija mano, kad esama pakankamų apsaugos priemonių, kuriomis ribojami konkurencijos iškraipymai.
7.7. STEBĖSENA
(420)
Pagal Restruktūrizavimo komunikato 5 skirsnį reikalaujama teikti reguliarias ataskaitas, kad Komisija galėtų tikrinti, ar restruktūrizavimo planas įgyvendinamas tinkamai. Kaip nurodyta įsipareigojimuose (154), Graikija užtikrins, kad už stebėseną atsakingas patikėtinis, kurį bankas, pritarus Komisijai, jau paskyrė, stebės Graikijos prisiimtus įsipareigojimus, susijusius su veiklos Graikijoje ir užsienyje restruktūrizavimu ir su banko valdymu ir komercine veikla. Todėl Komisija mano, kad užtikrinta tinkama restruktūrizavimo plano įgyvendinimo stebėsena.
8. IŠVADA
(421)
Komisija konstatuoja, kad Graikija, pažeisdama Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 108 straipsnio 3 dalį, neteisėtai įgyvendino pagalbos priemones SA.34825 (2012/C), SA.34825 (2014/N), SA.36006 (2013/NN), SA.34488 (2012/C, ex 2012/NN) SA.31155 (2013/C) (2013/NN), nes jos buvo įgyvendintos prieš tai oficialiai apie jas nepranešus. Tačiau Komisija pripažįsta, kad restruktūrizavimo planu, kartu su prieduose išdėstytais įsipareigojimais, užtikrinamas ilgalaikio banko gyvybingumo atkūrimas, jis yra pakankamas naštos pasidalijimo bei nuosavo įnašo požiūriu, taip pat tinkamas ir proporcingas šiame sprendime nagrinėjamų pagalbos priemonių konkurenciją iškreipiančiam poveikiui atsverti. Pateiktas restruktūrizavimo planas ir įsipareigojimai atitinka Restruktūrizavimo komunikato kriterijus, todėl pagalbos priemonės gali būti laikomos suderinamomis su vidaus rinka,
PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
1 straipsnis
1. Toliau nurodytos Graikijos įgyvendintos arba planuojamos įgyvendinti priemonės yra valstybės pagalba pagal Sutarties 107 straipsnio 1 dalį:
a)
Graikijos banko bankui „Eurobank Ergasias SA.“ (toliau - „Eurobank“) suteikta ir Graikijos Respublikos garantuojama skubi parama likvidumui padidinti (L2 priemonė);
b)
2012 m. gruodžio mėn. Graikijos finansinio stabilumo fondo (HFSF) „Eurobank“ suteikta 1 341 mln. EUR dydžio antroji tarpinio rekapitalizavimo priemonė (B2 priemonė);
c)
2012 m. gruodžio 21 d. HFSF „Eurobank“ pateiktas 528 mln. EUR dydžio įsipareigojimo raštas (B3 priemonė);
d)
2013 m. gegužės mėn. HFSF „Eurobank“ suteikta 5 839 mln. EUR dydžio rekapitalizavimo priemonė (B4 priemonė);
e)
HFSF suteiktas 2 864 mln. EUR dydžio rekapitalizavimo įsipareigojimas, 2014 m. balandžio 12 d. neeiliniam akcininkų susirinkimui patvirtinus akcinio kapitalo padidinimą 2 864 mln. EUR pagal HFSF įstatymą Nr. 3864/2010 su pakeitimais (C priemonė);
f)
2013 m. rugpjūčio 28 d. HFSF „Nea Proton Bank“ skirta 395 mln. EUR kapitalo injekcija (NP3 priemonė).
2. Atsižvelgiant į 2014 m. balandžio 16 d. pateiktą restruktūrizavimo planą, susijusį su „Eurobank Group“ („Eurobank Ergasias S.A“ ir visos jo patronuojamosios įmonės (Graikijos ir ne Graikijos bankų ir ne bankų sektoriaus patronuojamosios įmonės ir filialai)), ir į 2014 m. balandžio 16 d. Graikijos pateiktus įsipareigojimus, toliau nurodyta valstybės pagalba yra suderinama su vidaus rinka:
a)
2009 m. gegužės mėn. Graikijos „Eurobank“ skirta 950 mln. EUR kapitalo injekcija pagal rekapitalizavimo schemą (A priemonė);
b)
nuo 2011 m. liepos mėn. Graikijos banko bankui „Eurobank“ suteikta ir Graikijos garantuojama skubi parama likvidumui padidinti, kuri 2012 m. gruodžio 31 d. sudarė 12 mlrd. EUR (L2 priemonė);
c)
2012 m. gegužės mėn. HFSF „Eurobank“ suteikta 3 970 mln. EUR dydžio pirmoji tarpinio rekapitalizavimo priemonė (B1 priemonė);
d)
2012 m. gruodžio mėn. HFSF „Eurobank“ suteikta 1 341 mln. EUR dydžio antroji tarpinio rekapitalizavimo priemonė (B2 priemonė);
e)
2012 m. gruodžio 21 d. HFSF „Eurobank“ suteiktas 528 mln. EUR dydžio įsipareigojimo raštas (B3 priemonė);
f)
2013 m. gegužės mėn. HFSF „Eurobank“ suteikta 5 839 mln. EUR dydžio rekapitalizavimo priemonė (B4 priemonė);
g)
HFSF „Eurobank“ suteiktas 2 864 mln. EUR dydžio rekapitalizavimo įsipareigojimas, 2014 m. balandžio 12 d. neeiliniam akcininkų susirinkimui patvirtinus akcinio kapitalo padidinimą 2 864 mln. EUR pagal HFSF įstatymą Nr. 3864/2010 su pakeitimais (C priemonė);
h)
2009 m. gegužės mėn. Graikijos „Proton Bank“ skirta 80 mln. EUR kapitalo injekcija (Pr1 priemonė);
i)
iš viso 1 121,6 mln. EUR finansavimo trūkumo, susidariusio „Proton Bank“ veiklą perdavus „Nea Proton Bank“, padengimas Graikijos indėlių ir investicijų garantijų fondo (HDIGF) ir HFSF lėšomis 2011 m. spalio mėn. ir 2012 m. gegužės mėn. (NP1 priemonė);
j)
2011 m. spalio mėn., 2012 m. vasario mėn., 2012 m. rugpjūčio mėn. ir 2012 m. gruodžio mėn. HFSF „Nea Proton Bank“ skirta iš viso 515 mln. EUR kapitalo injekcija (NP2 priemonė);
k)
2013 m. rugpjūčio 28 d. HFSF „Nea Proton Bank“ skirta 395 mln. EUR kapitalo injekcija (NP3 priemonė).
l)
iš viso 677 mln. EUR finansavimo trūkumo, susidariusio „T Bank“ veiklą perdavus „Hellenic Postbank“ („TT Bank“), padengimas HDIGF ir HFSF lėšomis 2011 m. gruodžio mėn. ir 2013 m. vasario mėn. (T priemonė);
m)
2009 m. gegužės mėn. Graikijos „TT Bank“ skirta 224,96 mln. EUR kapitalo injekcija (TT priemonė);
n)
iš viso 3 732,6 mln. EUR finansavimo trūkumo, susidariusio „TT Bank“ veiklą perdavus „New Hellenic Postbank“ („New TT Bank“), padengimas HFSF lėšomis 2013 m. sausio ir birželio mėn. (NTT1 priemonė);
o)
2013 m. sausio 29 d. HFSF „New TT Bank“ skirta 500 mln. EUR kapitalo injekcija (NTT2 priemonė).
2 straipsnis
Šis sprendimas skirtas Graikijos Respublikai.
Priimta Briuselyje 2014 m. balandžio 29 d.