РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) № 1347/2014 НА КОМИСИЯТА
от 17 декември 2014 година
за отмяна на окончателното изравнително мито върху вноса на сулфанилова киселина с произход от Индия след преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на мерките в съответствие с член 18 от Регламент (ЕО) № 597/2009 на Съвета
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 597/2009 на Съвета от 11 юни 2009 г. относно защитата срещу субсидиран внос от държави, които не са членки на Европейската общност (1), и по-специално членове 14 и 18 от него,
като има предвид, че:
А. ПРОЦЕДУРА
1. Действащи мерки
(1)
През юли 2002 г. с Регламент (ЕО) № 1338/2002 (2) Съветът наложи окончателно изравнително мито в размер на 7,1 % върху вноса на сулфанилова киселина с произход от Индия („първоначалното разследване“).
(2)
С Регламент (ЕО) № 1339/2002 (3) Съветът наложи окончателно антидъмпингово мито в размер на 21 % върху вноса на сулфанилова киселина с произход от Китайската народна република („КНР“) и окончателно антидъмпингово мито в размер на 18,3 % върху вноса на сулфанилова киселина с произход от Индия.
(3)
С Решение 2002/611/ЕО (4) Комисията прие ценова гаранция във връзка с антидъмпинговите и антисубсидийните мерки по отношение на вноса от Индия, предложена от един индийски производител износител, а именно Kokan Synthetics and Chemicals Pvt. Ltd. („Kokan“).
(4)
През март 2004 г. с Решение 2004/255/ЕО на Комисията (5) последната отмени Решение 2002/611/ЕО след едностранно оттегляне на гаранцията от Kokan.
(5)
С Решение 2006/37/ЕО (6) Комисията прие предложена от Kokan нова ценова гаранция във връзка с антидъмпинговите и антисубсидийните мерки по отношение на вноса от Индия. Регламенти (ЕО) № 1338/2002 и (ЕО) № 1339/2002 на Съвета бяха съответно изменени с Регламент (ЕО) № 123/2006 на Съвета (7).
(6)
С Регламент (ЕО) № 1000/2008 (8) Съветът наложи антидъмпингови мита върху вноса на сулфанилова киселина с произход от Китайската народна република и от Индия след преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на мерките. С Регламент (ЕО) № 1010/2008 (9) Съветът наложи окончателни изравнителни мита върху вноса на сулфанилова киселина с произход от Индия и измени нивото на антидъмпинговите мита върху вноса на сулфанилова киселина от Индия след преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на мерките и на междинно преразглеждане.
2. Искане за преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на мерките
(7)
След публикуването на известие за предстоящото изтичане на срока (10) на действащите изравнителни мерки, на 1 юли 2013 г. в Комисията постъпи искане за започване на преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на посочените мерки в съответствие с член 18 от Регламент (ЕО) № 597/2009 на Съвета („основния регламент“). Искането бе подадено от CUF - Quimicos Industriais („заявителя“ или „CUF“) - единственият производител на сулфанилова киселина в Съюза, представляващ поради това 100 % от производството на Съюза.
(8)
Основание за искането бе вероятността изтичането на срока на действие на мерките да доведе до продължаване на субсидирането и повторно възникване на вредата от него за промишлеността на Съюза.
3. Започване на преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на мерките
(9)
След като се консултира с Консултативния комитет и установи, че са налице достатъчно доказателства за започване на преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на мерките, на 16 октомври 2013 г. Комисията обяви чрез известие, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (11) („известието за започване“), започването на преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на мерките в съответствие с член 18 от основния регламент.
4. Паралелно протичащи разследвания
(10)
С известие за започване, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (12), на 16 октомври 2013 г. Комисията започна и разследване в рамките на преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на мерките в съответствие с член 11, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета (13) по отношение на вноса на сулфанилова киселина с произход, inter alia, от Индия.
5. Разследване
5.1. Разследван период в рамките на преразглеждането и разглеждан период
(11)
Разследването за продължаване или повторно възникване на субсидирането обхвана периода от 1 октомври 2012 г. до 30 септември 2013 г. („разследвания период в рамките на преразглеждането“ или „РПП“). Прегледът на тенденциите от значение за оценката на вероятността за продължаване или повторно възникване на вредата обхвана периода от 1 януари 2010 г. до края на разследвания период в рамките на преразглеждането („разглеждания период“).
5.2. Засегнати страни
(12)
Комисията официално уведоми заявителя, производителите износители от Индия, вносителите, ползвателите, за които е известно, че са засегнати, както и представителите на държавата износител, за започването на преразглеждането с оглед на изтичане на срока на действие на мерките. На заинтересованите страни бе дадена възможност да изложат своите становища в писмена форма и да поискат изслушване в срока, посочен в известието за започване.
(13)
Беше предоставено изслушване на единствения производител от Съюза, който беше и единствената заинтересована страна, поискала да бъде изслушана.
5.3. Изготвяне на извадка
(14)
С оглед на видимо големия брой производители износители от Индия и на несвързани вносители от Съюза в известието за започване бе предвидено изготвянето на извадка в съответствие с член 27 от основния регламент. С цел Комисията да може да реши дали е необходима извадка и ако тя е необходима - да направи подбор, от посочените по-горе страни бе поискано да заявят своя интерес пред Комисията в срок от 15 дни от започването на преразглеждането и да предоставят на Комисията информацията, поискана в известието за започване.
(15)
Комисията получи два отговора на формуляра за подбор на извадка от индийски производители износители. Поради това не бе подбрана извадка.
(16)
Един несвързан вносител отговори на формуляра за подбор на извадка, но той не беше извършвал внос на разглеждания продукт от засегнатата държава и не представи отговор на въпросника. Поради това не бе подбрана извадка.
(17)
Тъй като има само един производител от Съюза, не бе изготвена извадка от производители от Съюза.
5.4. Разследване
(18)
Комисията издири и провери цялата информация, която сметна за необходима за определяне на вероятността за продължаване на субсидирането и за продължаване или повторно възникване на вредата, както и за определяне на интереса на Съюза. Комисията изпрати въпросници на единствения производител от Съюза, на двамата производители износители от Индия, на правителството на Индия („ПИ“), на известните вносители и на ползвателите от Съюза.
(19)
От двамата индийски производители износители само един представи пълен отговор. Този индийски производител представляваше основна част от общия износ от Индия за Съюза през разследвания период в рамките на преразглеждането.
(20)
Комисията също така проведе консултации в Делхи с ПИ, правителството на Махаращра („ПМ“), правителството на Гуджарат („ПГ“) и на Резервната банка на Индия („РБИ“).
(21)
Освен това бяха извършени проверки на място в обектите на следните дружества:
а)
производител от Съюза:
-
CUF - Quimicos Industriais, Estarreja, Португалия;
б)
производител износител:
-
Kokan Synthetics & Chemicals Pvt. Ltd., Khed, Индия;
в)
ползватели от Съюза:
-
Blankophor GmbH, Leverkusen, Германия,
-
Hovione Farmaciencia SA, Loures, Португалия,
-
IGCAR Chemicals, S.L., Rubi, Испания.
Б. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
(22)
Разглежданият продукт е сулфанилова киселина, понастоящем класирана в код по КН ex 2921 42 00 (код по ТАРИК 2921420060). Сулфаниловата киселина е с две различни качества, които се определят от чистотата ѝ - сулфанилова киселина с техническо качество и пречистена сулфанилова киселина. Освен това пречистената сулфанилова киселина понякога се пуска на пазара под формата на сол от сулфанилова киселина. Сулфаниловата киселина се използва като суровина в производството на оптични полиращи средства, добавки към бетон, оцветители за храни и специализирани багрила. Отбелязано бе и това, че ограничени количества сулфанилова киселина се използват от фармацевтичната промишленост. Макар и да е безспорно, че продуктите от двата вида качество имат еднакви основни физически, химически и технически характеристики, поради което се считат за един и същ продукт, е важно да се отбележи, че разследването показа, че на практика взаимозаменяемостта е ограничена. По-специално ползватели, които разчитат на пречистена сулфанилова киселина, биха могли да използват такава с техническо качество само ако са в състояние сами да я пречистят допълнително. Ползвателите, които се нуждаят от сулфанилова киселина с техническо качество или я предпочитат, на теория биха могли да използват пречистена сулфанилова киселина, но поради разликата в цената (20 % - 25 %) това не е икономически обосновано решение.
(23)
Сулфаниловата киселина е чист първичен продукт и неговите основни физически, химически и технически характеристики са идентични за всички държави на произход. Поради това беше установено, че разглежданият продукт и продуктите, които производителят износител от Индия е произвел и продал на вътрешния пазар и за трети държави, както и продуктите, които производителят от Съюза е произвел и продал на пазара на Съюза, имат еднакви основни физически и химически характеристики и са по същество с една и съща употреба, поради което се считат за сходни продукти по смисъла на член 2 от основния регламент.
В. ВЕРОЯТНОСТ ЗА ПРОДЪЛЖАВАНЕ ИЛИ ПОВТОРНО ВЪЗНИКВАНЕ НА СУБСИДИРАНЕТО
1. Въведение
(24)
От всички износители от Индия съдействие оказа само един производител износител. Поради липсата на съдействие от други производители размерът на изравнителното мито трябваше да бъде определен въз основа на наличните факти - отговорите на оказалото съдействие дружество, което извършваше основна част от износа от Индия за Съюза, както и въз основа на предоставената от индийските органи информация.
(25)
Въз основа на информацията в искането за преразглеждане и в отговорите на въпросника на Комисията бяха разследвани следните режими, за които се твърди, че са свързани с предоставянето на субсидии:
-
Схеми за субсидиране, разследвани в хода на първоначалното разследване:
-
Схеми на национално равнище:
а)
Схема за зоните за експортна преработка (Export processing zones - „EPZ“)/Схема за специалните икономически зони (Special Economic Zones Scheme - „SEZS“)/Схема за експортно ориентираните единици (Export Oriented Units Scheme - „EOUS“);
б)
Схема за кредитиране на вносни мита на материали, използвани в изнесени стоки (Duty Entitlement Passbook Scheme - „DEPBS“);
в)
Схема за насърчаване на износа чрез внос на капиталови стоки (Export Promotion Capital Goods Scheme - „EPCGS“);
г)
Схема за освобождаване от подоходния данък (Income Tax Exemption Scheme - „ITES“);
д)
Схема за предварителни разрешителни (Advance Authorisation Scheme - „AAS“).
-
Регионални схеми:
е)
Схема с пакет от насърчителни мерки (Package Scheme of Incentives - „PSI“) на правителството на Махаращра.
-
Схеми за субсидиране, които не са разследвани при първоначалното разследване, но са разследвани при първото преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на мерките и паралелно протичащото междинно преразглеждане:
-
Схеми на национално равнище:
ж)
Схема за експортно кредитиране (Export Credit Scheme - „ECS“).
-
Схеми за субсидиране, които не са разследвани при първоначалното разследване или/и при предишните преразглеждания:
-
Схеми на национално равнище:
з)
Схема за фокусиране върху продукта (Focus Product Scheme - „FPS“);
и)
Разрешение за безмитен внос (Duty Free Import Authorisation - „DFIA“);
й)
Схема за възстановяване на мита (Duty Drawback Scheme - „DDS“);
к)
Схема за фокусиране върху пазара (Focus Market Schemе - „FMS“);
л)
Схема за стимулиране на титулярите със статут на износители (Status Holder Incentive Scrip - „SHIS“);
м)
вливания на капитал.
-
Регионални схеми:
н)
Регионални схеми на правителството на Гуджарат.
(26)
Посочените по-горе в букви а), б) в), д), з), и), к) и л) схеми се основават на Закона за външната търговия (развитие и регулиране) от 1992 г. (№ 22 от 1992 г.), в сила от 7 август 1992 г. („Закон за външната търговия“). Съгласно закона за външната търговия ПИ има право да отправя уведомления относно политиката по износ и внос. Те са обобщени в документите „Външнотърговска политика“ (ВТП), издавани на всеки пет години и редовно актуализирани от Министерството на търговията. Документът относно външнотърговската политика, който е от значение за РПП в настоящото разследване, е „Външнотърговска политика, 2009-2014 г.“ („ВТП 09 - 14“). Освен това ПИ определя и процедурите, уреждащи ВТП 2009-2014 г., в „Наръчник на процедурите, том I“ („НП I 09 - 14“). Наръчникът на процедурите се актуализира редовно.
(27)
Схемата за освобождаване от подоходния данък, посочена в буква г) по-горе, се основава на Закона за подоходния данък от 1961 г., изменян всяка година със Закона за финансите.
(28)
Регионалните схеми, посочена в букви е) и н) по-горе, се управляват съответно от щатите Махаращра и Гуджарат и се основават на решения на министерството на промишлеността, енергетиката и заетостта на правителството на Махаращра и на решения на министерството на промишлеността и минното дело на правителството на Гуджарат.
(29)
Схемата за експортно кредитиране, посочена в буква ж) по-горе, се базира на раздели 21 и 35А от Закона за регулиране на банковото дело от 1949 г., който позволява на РБИ да дава нареждания на търговските банки в областта на експортното кредитиране.
(30)
Схемата за възстановяване на мита, посочена в буква й) по-горе, се основава на раздел 75 от Закона за митниците от 1962 г., на раздел 37 от Закона за централните акцизи от 1944 г., на раздели 93А и 94 от Финансовия закон от 1994 г. и на Правилника за възстановяване на митата, централните акцизи и данъка върху услугите от 1995 г. Ставките за възстановяване се публикуват редовно; приложимите ставки за възстановяване на мито през РПП са тези за цялата промишленост (All Industry Rates - AIR) за периода 2012-2013 г., публикувани в уведомление № 92/2012 - Customs (N.T.). Схемата за възстановяване на мита е наречена още схема за освобождаване от задължението за заплащане на мита в глава 4 на ВТП 09 - 14.
2. Зони за експортна преработка („EPZ“)/Специални икономически зони („SEZ“)/Схема за експортно ориентираните единици („EOUS“)
(31)
Беше установено, че оказалият съдействие производител износител не е разположен в SEZ или в EPZ. Оказалият съдействие производител износител обаче е бил учреден по схемата EOUS и през РПП е получавал подлежащи на изравнителни мерки субсидии. Поради това описанието и оценката по-долу се ограничават до схемата EOUS.
а) Правно основание
(32)
Подробно описание на схемата EOUS се съдържа в глава 6 на ВТП 09 - 14 и в глава 6 на НП I 09 - 14.
б) Право на участие
(33)
С изключение на чисто търговските дружества, всички предприятия, които по принцип поемат задължение за износ на цялото си производство на стоки или услуги, могат да бъдат учредени по схемата EOUS. Промишлените предприятия трябва да достигнат минимално ниво на инвестиции в дълготрайни активи (10 милиона индийски рупии), за да имат право на участие в схемата EOUS.
в) Практическо прилагане
(34)
Единиците по схемата EOUS могат да бъдат учредени и разположени навсякъде в Индия.
(35)
Заявленията за предоставяне на статут на експортно ориентирана единица трябва да включват подробна информация за следващите пет години относно, inter alia, планираните производствени количества, прогнозираната стойност на износа, потребностите от внос и потребностите от местни суровини. При одобрение на заявлението на дружеството от страна на органите то бива уведомено за свързаните с това одобрение ред и условия. Споразумението за предоставяне на дружеството на статут на експортно ориентирана единица е валидно за срок от пет години. То може да бъде подновявано за допълнителни периоди.
(36)
Ключово задължение на експортно ориентираните единици, посочено във ВТП 09 - 14, е постигането на нетни външнотърговски (НВТ) приходи, т.е. през съответния референтен период от пет години общата стойност на износа трябва да е по-висока от общата стойност на внесените стоки.
(37)
Учредените по схемата EOUS единици могат да се ползват от следните отстъпки:
i)
освобождаване от вносни мита върху всички видове необходими или свързани с изработката, производството и преработката стоки (включително капиталови стоки, суровини и консумативи);
ii)
освобождаване от акциз върху стоки, набавени от местни източници;
iii)
възстановяване на централния данък върху продажбите, заплащан при закупуване на стоки на местния пазар;
iv)
частично възстановяване на платен данък върху гориво, набавено от местни нефтени компании.
(38)
Функциониращите по тази схема единици са поставени под надзора на митническите служители в съответствие с раздел 65 на Закона за митниците.
(39)
Оказалият съдействие производител износител е функционирал по схемата EOUS през първите четири месеца на разследвания период в рамките на преразглеждането. Официалното писмо за освобождаване от митнически надзор по схемата е издадено на 6 февруари 2013 г. Така през разследвания период в рамките на преразглеждането дружеството е използвало схемата само за възстановяване на централния данък върху продажбите. Разследването показа, че засегнатият производител износител не се е ползвал от освобождаване от вносни мита и акцизи върху покупките на вътрешния пазар, нито от частично възстановяване на платен данък върху горивото, набавено от местни нефтени компании.
г) Заключения относно схемата EOUS
(40)
Възстановяването на централния данък върху продажбите представлява субсидия по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) от основния регламент. Правителството се е отказало от приходи, които щяха да бъдат дължими, ако схемата не съществуваше, като по този начин експортно ориентираната единица е получила ползи по смисъла на член 3, параграф 2 от основния регламент, тъй като е подобрила ликвидността си чрез възстановяване на централния данък върху продажбите. Субсидията зависи правно от извършването на износ, поради което се счита за специфична и подлежаща на изравнителни мерки в съответствие с член 4, параграф 4, буква а) от основния регламент. Експортната цел на схемата EOUS, както е посочено в параграф 6.1 на ВТП 09 - 14, е задължително условие за ползване на насърчителните мерки.
д) Изчисляване на размера на субсидията
(41)
Размерът на субсидията беше изчислен въз основа на възстановения през разследвания период в рамките на преразглеждането централен данък върху продажбите на закупените на вътрешния пазар стоки. В съответствие с член 7, параграф 2 от основния регламент този размер на субсидията бе отнесен към общия експортен оборот, генериран през разследвания период в рамките на преразглеждането, като подходящ знаменател, тъй като субсидията зависи от извършването на износ и не е обвързана с изработените, произведените, изнесените или транспортираните количества. Така установеният размер на субсидията е 1,4 %.
3. Схема за кредитиране на вносни мита на материали, използвани в изнесени стоки („DEPBS“)
(42)
Беше потвърдено, че DEPBS реално е преустановена, считано от 30 септември 2011 г., т.е. преди разследвания период в рамките на преразглеждането. Поради това по-нататъшен анализ на тази схема в рамките на настоящото разследване не беше необходим.
4. Схема за насърчаване на износа чрез внос на капиталови стоки („EPCGS“)
а) Правно основание
(43)
Подробно описание на EPCGS се съдържа в глава 5 на ВТП 09 - 14 и в глава 5 на НП I 09 - 14.
б) Констатации
(44)
Бе установено, че през разследвания период в рамките на преразглеждането оказалият съдействие производител износител не е получавал ползи по схемата EPCGS. Поради това по-нататъшен анализ на тази схема в рамките на настоящото разследване не беше необходим.
5. Схема за освобождаване от подоходния данък („ITES“)
(45)
Беше потвърдено, че ITES е прекратена през април 2011 г., т.е. преди разследвания период в рамките на преразглеждането. Поради това по-нататъшен анализ на тази схема в рамките на настоящото разследване не беше необходим.
6. Схема за предварителни разрешителни („AAS“)
а) Правно основание
(46)
Подробно описание на схемата се съдържа в раздели 4.1.3.1 - 4.1.14 от ПВТ 09 - 14 и в раздели 4.1 - 4.30 от НП I 09 - 14.
б) Констатации
(47)
Бе установено, че през разследвания период в рамките на преразглеждането оказалият съдействие производител износител не е получавал ползи по схемата AAS. Поради това по-нататъшен анализ на тази схема в рамките на настоящото разследване не беше необходим.
7. Схема с пакет от насърчителни мерки (PSI) на правителството на Махаращра (ПМ)
а) Правно основание
(48)
С цел да насърчи установяването на промишлени предприятия в по-слабо развитите области на щата Махаращра, от 1964 г. насам ПМ създава стимули за новоразгръщащи се единици, създавани в развиващите се региони на щата, посредством схема, известна като „Схема с пакет от насърчителни мерки“ (PSI). Схемата е изменяна многократно след нейното въвеждане и през РПП са били в сила две схеми PSI: PSI 2007 (която е прилагана до април 2013 г.) и PSI 2013. Схемата PSI на ПМ се състои от няколко подсхеми, основните сред които са: i) възстановяване на данъка октроа/входния данък, ii) освобождаване от такса върху електроенергията, iii) освобождаване от местния данък върху продажбите/отлагане на плащането на местния данък върху продажбите, iv) субсидия за лихви за нови предприятия и v) определени безвъзмездни средства за малките и средните предприятия за технологично модернизиране. Разследването установи, че единствената подсхема, използвана от оказалия съдействие производител износител през разследвания период в рамките на преразглеждането, е тази за отлагане на плащането на данъка върху продажбите (част от подточка iii) по-горе), която в действителност произтича от схемата PSI 2001, но неизплатеният данък върху продажбите все пак се дължи отчасти през разследвания период в рамките на преразглеждането.
б) Право на участие
(49)
За да имат право на участие в схемата, по правило дружествата трябва да инвестират в по-слабо развитите области на щата (които се класифицират в съответствие с икономическото им развитие в различни категории, например слабо развити области, по-слабо развити области и най-слабо развити области), като създават нови промишлени предприятия или като правят широкомащабни капиталовложения в разширяването или диверсификацията на съществуващи промишлени предприятия. Основните критерии за установяване на размера на насърчителните мерки са класификацията на областта, в която предприятието е разположено или ще бъде разположено, и размерът на инвестицията.
в) Практическо прилагане
(50)
В издадения от ПМ сертификат за право на участие се посочва, че по подсхемата за отлагане на плащането на данъка върху продажбите оказалият съдействие производител износител може да отлага плащането на щатските данъци върху продажбите, дължими за продажбите му на вътрешния пазар.
г) Заключение
(51)
С подсхемата за отлагане на плащането на данъка върху продажбата в рамките на схемата PSI на ПМ се предоставят субсидии по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) и член 3, параграф 2 от основния регламент. Разгледаната подсхема представлява финансово участие на ПМ, тъй като с тази отстъпка се отлага събирането на иначе дължими приходи за ПМ. С това отлагане се предоставя полза на дружеството, тъй като то подобрява неговата ликвидност.
(52)
В подсхемата могат да участват единствено дружества, които са инвестирали в определени географски области под юрисдикцията на щата Махаращра. В нея не могат да участват дружества, установени извън тези области. Размерът на ползата е различен за различните области. Схемата е специфична съгласно член 4, параграф 2, буква а) и член 4, параграф 3 от основния регламент и следователно подлежи на изравнителни мерки.
д) Изчисляване на размера на субсидията
(53)
Смята се, че отложените суми от щатските данъци върху продажбите по отнасящата се за отсрочките част на схемата, които в края на разследвания период в рамките на преразглеждането са все още дължими, са еквивалентни на предоставен от ПМ безлихвен заем със същия размер. Така ползата, получена от оказалия съдействие производител износител, бе изчислена въз основа на лихвата, платена от дружеството по подобен търговски заем през разследвания период в рамките на преразглеждането.
(54)
След това в съответствие с член 7, параграф 2 от основния регламент размерът на субсидията (числител) бе отнесен към общия оборот на дружеството през разследвания период в рамките на преразглеждането като подходящ знаменател, тъй като субсидията не зависи от извършването на износ и не е обвързана с изработените, произведените, изнесените или транспортираните количества.
(55)
Предвид посоченото по-горе размерът на получената от дружеството субсидия по тази схема е 1,1 %.
8. Схема за експортно кредитиране („ECS“)
(56)
Беше потвърдено, че след измененията в ECS (през юли 2010 г. по отношение на експортните кредити в индийски рупии (INR) и през май 2012 г. по отношение на експортните кредити в чуждестранна валута) лихвените проценти по преференциалните експортни кредити в рамките на тази схема по принцип са престанали да съществуват, с изключение на определен ограничен брой промишлени сектори. Тъй като не беше установено разглежданият химически сектор да е бил в списъка на секторите, ползвали свързани с лихвените проценти безвъзмездни средства през разследвания период в рамките на преразглеждането, не бе необходимо извършването на по-нататъшен анализ на тази схема в рамките на настоящото разследване.
9. Схема за фокусиране върху продукта („FPS“)
а) Правно основание
(57)
Подробно описание на схемата се съдържа в раздел 3.15 на ВТП 09 - 14 и в раздел 3.9 на НП I 09 - 14.
б) Констатации
(58)
Бе установено, че през разследвания период в рамките на преразглеждането оказалият съдействие производител износител не е получавал ползи по схемата FPS. Поради това по-нататъшен анализ на тази схема в рамките на настоящото разследване не беше необходим.
10. Разрешение за безмитен внос („DFIA“)
а) Правно основание
(59)
Подробно описание на схемата се съдържа в раздели 4.2.1 - 4.2.7 от ПВТ 09 - 14 и в раздели 4.31 - 4.36 от НП I 09 - 14.
б) Констатации
(60)
Бе установено, че през разследвания период в рамките на преразглеждането оказалият съдействие производител износител не е получавал ползи по схемата DFIA. Поради това по-нататъшен анализ на тази схема в рамките на настоящото разследване не беше необходим.
11. Схема за възстановяване на мита („DDS“)
а) Правно основание
(61)
Подробно описание на схемата DDS се съдържа в Правилника за възстановяване на митата и централните акцизи от 1995 г., изменен с последващи уведомления.
б) Право на участие
(62)
Всеки производител износител или търговец износител може да участва в тази схема.
в) Практическо прилагане
(63)
Износител, който има право да участва в тази схема, може да подаде молба за възстановяване на сума, чийто размер се изчислява като процент от стойността франко борд на продуктите, изнасяни по тази схема. Ставките за възстановяване са установени от ПИ за определени продукти, включително и за разглеждания продукт. Те се определят въз основа на средното количество или средната стойност на материалите, вложени в производството на даден продукт, и средния размер на митата, платени върху материалите за влагане. Те се прилагат независимо дали вносните мита са действително платени. Ставката по схемата DDS за разглеждания продукт през разследвания период в рамките на преразглеждането е 4 % от стойността франко борд.
(64)
За да може да участва в схемата, дружеството трябва да извършва износ. В момента на вписване на данните за пратката в митническия сървър (ICEGATE) се посочва, че износът се осъществява по схемата DDS и размерът на субсидията се фиксира неотменимо. След като превозвачът подаде манифест за износ и митническата служба направи задоволително сравнение на този документ с данните в товарителницата, са изпълнени всички условия, за да се разреши изплащането на сумата за възстановяване - чрез директно плащане по банковата сметка на износителя или с менителница.
(65)
Износителят също така трябва да представи доказателства за реализиране на постъпленията от износа чрез банково удостоверение. Този документ може да се представи и след изплащането на сумата за възстановяване, но ПИ възстановява изплатената сума, ако износителят не представи банково удостоверение в определен срок.
(66)
Сумата за възстановяване може да бъде използвана за всякаква цел.
(67)
Установено бе, че в съответствие с индийските счетоводни стандарти сумата за възстановяване на мита може да бъде текущо начислена като приход по търговските сметки след изпълнение на задължението за износ.
(68)
Беше установено, че след освобождаване от митнически надзор по схемата EOUS, през разследвания период в рамките на преразглеждането оказалият съдействие индийски производител износител е използвал схемата DDS.
г) Заключение относно схемата DDS
(69)
Със схемата DDS се предоставят субсидии по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) и член 3, параграф 2 от основния регламент. Размерът на възстановяването представлява финансово участие на ПИ, тъй като се извършва под формата на пряко прехвърляне на средства от страна на ПИ. Освен това с размера на възстановяване на мита се предоставя полза на износителя, тъй като се подобрява неговата ликвидност.
(70)
Освен това схемата DDS зависи правно от извършването на износ, поради което се счита за специфична и подлежаща на изравнителни мерки в съответствие с член 4, параграф 4, първа алинея, буква а) от основния регламент.
(71)
Тази схема не може да бъде счетена за допустима система за възстановяване на мита или система за възстановяване за заместители по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) от основния регламент. Тя не съответства на стриктните правила, посочени в приложение I, буква и), приложение II (определение и правила за възстановяване) и приложение III (определение и правила за възстановяване за заместители) към основния регламент.
(72)
Не съществува система или процедура, чрез която да се потвърди кои материали за влагане са използвани в производствения процес на изнасяния продукт или дали е извършено прекомерно плащане на вносни мита по смисъла на приложение I, буква и) и приложения II и III към основния регламент. На последно място, даден износител може да бъде допуснат до участие в схемата DDS независимо от това дали изобщо внася материали за влагане. За да може да се ползва от схемата, достатъчно е износителят само да изнесе стоки, без да доказва внос на каквито и да е материали за влагане. По този начин дори износители, които доставят своите материали за влагане изцяло от местния пазар и не внасят стоки, които да могат да бъдат използвани като материали за влагане, имат право да се ползват от схемата DDS.
(73)
Това се потвърждава от циркулярно писмо № 24/2001 на ПИ, в което е ясно посочено, че „[ставките за възстановяване на мита] нямат връзка с модела на действителното потребление и с действителното мито върху материалите за влагане на конкретен износител или индивидуалните доставки […]“ и информира регионалните власти, че „компетентните местни органи не могат да изискват представянето на доказателства по отношение на действителните мита, наложени върху внесени материали за влагане или материали за влагане с местен произход […], заедно с [искането на възстановяване], подадено от износителите“.
(74)
С оглед на изложеното по-горе се стигна до заключението, че схемата DDS подлежи на изравнителни мерки.
д) Изчисляване на размера на субсидията
(75)
В съответствие с член 3, параграф 2 и член 5 от основния регламент размерът на субсидиите, които подлежат на изравнителни мерки, бе изчислен с оглед на предоставената на получателя полза през разследвания период. В това отношение бе прието, че ползата е предоставена на получателя в момента, в който се осъществява експортната сделка по схемата. В този момент ПИ е длъжно да изплати сумата за възстановяване на мита, която представлява финансово участие по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) от основния регламент. След като митническите органи издадат товарителницата за износ, в която, inter alia, се посочва сумата за възстановяване на мита, която следва да се предостави за конкретната експортна сделка, ПИ няма право на преценка дали да предостави субсидията. Предвид гореизложеното се счита за целесъобразно оценката на ползата от схемата DDS да се извършва чрез сумиране на възстановените мита по сделките за износ, осъществени по тази схема през разследвания период в рамките на преразглеждането.
(76)
В съответствие с член 7, параграф 2 от основния регламент тези суми на субсидията бяха отнесени към общия експортен оборот на разглеждания продукт през разследвания период в рамките на преразглеждането като подходящ знаменател, тъй като субсидията зависи от извършването на износ и не е обвързана с изработените, произведените, изнесените или транспортираните количества.
(77)
Въз основа на гореописаното ставката на субсидията, установена по отношение на тази схема за оказалия съдействие производител износител през РПП, възлиза на 0,6 %.
12. Схема за фокусиране върху пазара („FMS“)
а) Правно основание
(78)
Подробно описание на схемата се съдържа в раздел 3.14 на ВТП 09 - 14 и в раздел 3.8 на НП I 09 - 14.
б) Констатации
(79)
Бе установено, че през разследвания период в рамките на преразглеждането оказалият съдействие производител износител не е получавал ползи по схемата FMS. Поради това по-нататъшен анализ на тази схема в рамките на настоящото разследване не беше необходим.
13. Схема за стимулиране на титулярите със статут на износители („SHIS“)
а) Правно основание
(80)
Подробно описание на схемата се съдържа в раздел 3.16 на ВТП 09 - 14 и в раздел 3.10 на НП I 09 - 14.
б) Констатации
(81)
Бе установено, че през разследвания период в рамките на преразглеждането оказалият съдействие производител износител не е получавал ползи по схемата SHIS. Поради това по-нататъшен анализ на тази схема в рамките на настоящото разследване не беше необходим.
14. Вливания на капитал
(82)
Бе установено, че оказалият съдействие производител износител не се е ползвал от вливания на капитал от ПИ или от регионалните правителства. Поради това по-нататъшен анализ на тази схема в рамките на настоящото разследване не беше необходим.
15. Регионални схеми на правителството на Гуджарат („ПГ“)
(83)
Бе потвърдено, че оказалият съдействие производител износител няма свързани дружества или производствени съоръжения в щата Гуджарат. Поради това по-нататъшен анализ на регионалните схеми на ПГ не беше необходим.
16. Размер на изравнителните субсидии
(84)
Размерът на подлежащите на изравнителни мерки субсидии, установени за разследвания период в рамките на преразглеждането в съответствие с разпоредбите на основния регламент, изразен адвалорно, за разследвания производител износител е 3,1 %.
Kokan Synthetics & Chemicals Pvt. Ltd
Схема
%
EOUS (14)
1,4
DEPBS (14)
няма
EPCGS (14)
няма
ITES
няма
AAS (14)
няма
PSI (регионална схема на правителството на Махаращра)
1,1
ECS (14)
няма
FPS (14)
няма
DFIA (14)
няма
DDS (14)
0,6
FMS (14)
няма
SHIS (14)
няма
Вливания на капитал
няма
Регионални схеми на правителството на Гуджарат
няма
ОБЩО
3,1
(85)
Въз основа на наличната информация оказалият съдействие производител износител извършва основна част от износа на сулфанилова киселина от Индия за Съюза през разследвания период в рамките на преразглеждането. Нямаше информация, която да доказва, че нивото на евентуалното субсидиране на други производители износители би било по-ниско.
17. Вероятност за продължаване на субсидирането
(86)
В съответствие с член 18, параграф 2 от основния регламент беше разгледана вероятността за продължаване на субсидирането, ако изтече срокът на действащите мерки.
(87)
Бе установено, че макар маржът на субсидията, определен през разследвания период в рамките на преразглеждането, да е по-малък от маржа, установен при първоначалното разследване и предходното преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на мерките, оказалият съдействие индийски износител на разглеждания продукт е продължил да се ползва от подлежащо на изравнителни мерки субсидиране от страна на индийските власти. Няма основания да се смята, че схемата DDS - основната програма, която понастоящем се използва от дружеството след освобождаване от митнически надзор по схемата EOUS, ще бъде прекратена в обозримо бъдеще. При тези условия е ясно, че и в бъдеще износителят на разглеждания продукт ще продължи да получава подлежащи на изравнителни мерки субсидии.
Г. ВЕРОЯТНОСТ ЗА ПРОДЪЛЖАВАНЕ ИЛИ ПОВТОРНО ВЪЗНИКВАНЕ НА ВРЕДАТА
1. Производство на Съюза и определение за промишленост на Съюза
(88)
През разследвания период в рамките на преразглеждането сходният продукт е произвеждан в Съюза от един-единствен производител от Съюза, който следователно представлява 100 % от производството на Съюза и съставлява промишлеността на Съюза по смисъла на член 9, параграф 1 от основния регламент.
2. Потребление на Съюза
(89)
Потреблението на Съюза беше установено въз основа на:
-
обема на продажбите на сходния продукт от промишлеността на Съюза на пазара на Съюза,
-
обема на вноса на сулфанилова киселина (ниво по ТАРИК) на пазара на Съюза, отчетен от Евростат.
(90)
С оглед на факта че производството на Съюза се състои само от един производител и на наличието само на един производител износител от САЩ, за да се запази поверителността на търговската информация, е необходимо информацията в таблиците по-долу да бъде предоставена под формата на индекси.
Таблица 1
Потребление на пазара на Съюза
Обем (индекс)
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПП
Потребление на Съюза (2010 г. = 100)
100
106
106
114
Източник: Евростат и отговор на въпросника.
(91)
Разследването показа, че пазарът на сулфанилова киселина постепенно нараства през разглеждания период и към края на РПП отбелязва увеличение от 14 %.
3. Внос от засегнатата държава
а) Обеми на вноса и пазарен дял
Таблица 2
Внос от засегнатата държава
Обем на вноса (индекс)
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПП
Индия
100
422
187
52
Източник: Евростат.
Таблица 2a
Внос от засегнатата държава
Обем на вноса (диапазони) (15)
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПП
Индия
50 - 200
250 - 550
100 - 250
10 - 80
Източник: Евростат.
Таблица 3
Пазарен дял на засегнатата държава
Пазарен дял (индекс)
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПП
Пазарен дял на вноса от Индия
100
397
177
46
(92)
Обемът на вноса с произход от Индия намалява с 48 % през разглеждания период, като през същия период пазарният му дял намалява с 54 %.
б) Цени на вноса
Таблица 4
Средни цени на вноса на сулфанилова киселина от засегнатата държава
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПП
Индекс на цената на вноса от Индия (2010 г. = 100)
100
79
84
92
Източник: Евростат.
Таблица 4a
Средни цени на вноса на сулфанилова киселина от засегнатата държава
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПП
Цена на вноса от Индия (диапазони)
1 200 - 1 800
1 000 - 1 400
1 100 - 1 500
1 300 - 1 700
Източник: Евростат.
(93)
Средната цена на разглеждания продукт от Индия намалява през 2011 г. с 21 %, след което постепенно нараства, но все пак остава с 8 % под равнищата на цените от 2010 г.
в) Ниво на подбиване на цените
(94)
Разследването показа, че цените на единствения оказал съдействие индийски производител износител не са подбивали цените на производителя от Съюза. С цел запазване на поверителността на търговската информация точният резултат не може да бъде разгласен, но се посочва, че констатираното подбиване на цените е в диапазона от - 20 % до - 40 %.
(95)
След разгласяването и направените от производителя от Съюза коментари от Комисията беше поискано да изчисли евентуалното подбиване на цените за останалата част на индийския внос въз основа на данни на Евростат. В съответствие с тези данни не беше установено подбиване на цените по отношение на този внос, поради което констатациите от съображение 94 по-горе могат да бъдат потвърдени.
4. Внос от други трети държави
(96)
С изключение на три незначителни по мащаб сделки (през 2010 г. и 2011 г. от Швейцария и една през 2012 г. от Малайзия) целият внос на сулфанилова киселина от други трети държави през разглеждания период е извършен от КНР и САЩ.
Таблица 5
Внос на сулфанилова киселина от други трети държави
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПП
Обем на вноса от САЩ (индекс)
100
267
253
299
Пазарен дял на вноса от САЩ (индекс)
100
180
171
188
Средни цени на вноса от САЩ (индекс)
100
95
101
102
Обем на вноса от Китай (индекс)
100
77
14
1
Пазарен дял на китайския внос (индекс)
100
73
13
1
Средни цени на китайския внос
100
92
104
164
Източник: Евростат.
(97)
Обемът на вноса на сулфанилова киселина от КНР намалява с 99 % между 2010 г. и разследвания период в рамките на преразглеждането, като през същия период пазарният му дял също намалява с 99 %.
(98)
Средната цена на вноса на сулфанилова киселина от КНР отбелязва слабо намаление от 8 % през 2011 г., след което показва тенденция на нарастване и през разследвания период в рамките на преразглеждането се увеличава рязко с 64 %.
(99)
Както обемът, така и пазарният дял на вноса от САЩ на сулфанилова киселина се увеличават значително през разглеждания период - съответно с 199 % и 88 %. Тъй като пазарният дял на промишлеността на Съюза е относително стабилен през същия период, изгубеният от китайските и индийските износители пазарен дял се поема именно от вноса от САЩ.
(100)
Ценовите нива на вноса от САЩ показват значителна стабилност през разглеждания период и са в същия диапазон като тези на производителя от Съюза. През разследвания период в рамките на преразглеждането не е имало подбиване на цените от страна на вноса от САЩ.
5. Състояние на промишлеността на Съюза
(101)
В съответствие с член 8, параграф 4 от основния регламент при проверката на вероятността за продължаване или повторно възникване на вредата бе направена оценка на всички икономически фактори, имащи отражение върху състоянието на промишлеността на Съюза през разглеждания период.
(102)
За да се запази поверителността на търговските данни, бе необходимо информацията за състоянието на промишлеността на Съюза да бъде представена под формата на индекси.
5.1. Производство, производствен капацитет и използване на капацитета
Таблица 6
Производство, капацитет, използване на капацитета
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПП
Производство в тонове (индекс)
100
87
99
107
Капацитет в тонове (индекс)
100
100
100
100
Степен на използване на капацитета (индекс)
100
87
99
107
Източник: отговор на въпросника.
(103)
Нивото на производството на промишлеността на Съюза през разследвания период в рамките на преразглеждането е със 7 % по-високо от отчетеното в началото на разглеждания период ниво. Капацитетът на промишлеността на Съюза остава непроменен през разглеждания период, поради което степента на използване на капацитета се променя по същия начин като производството - увеличава се със 7 % през разследвания период в рамките на преразглеждането.
(104)
Следва да се отбележи, че с изключение на 2011 г. промишлеността на Съюза поддържа задоволително ниво на използване на капацитета през разглеждания период и съумява да постигне оптимално равнище през разследвания период в рамките на преразглеждането.
(105)
След разгласяването промишлеността на Съюза заяви, че в рамките на целия разглеждан период тя е постигнала оптимални равнища на използване на капацитета само през РПП, което показва, че нейното възстановяване е факт едва от скоро и е много нестабилно.
(106)
Този коментар в оценката на Комисията не променя заключенията от съображение 104 по-горе, които не противоречат по никакъв начин на коментарите на промишлеността на Съюза.
5.2. Запаси в края на периода
Таблица 7
Обем на запасите в края на периода
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПП
Запаси в тонове (индекс)
100
576
328
171
Източник: отговор на въпросника.
(107)
Нивото на запасите на промишлеността на Съюза се увеличава рязко през 2011 г., след което показва тенденция за намаляване, но въпреки това през разследвания период в рамките на преразглеждането остава със 71 % над нивото от 2010 г. Във всеки случай въз основа на производствения обем през разследвания период в рамките на преразглеждането запасите в края на периода представляват по-малко от едномесечно производство.
5.3. Обем на продажбите и пазарен дял
Таблица 8
Обем на продажбите и пазарен дял
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПП
Обем на продажбите в тонове (индекс)
100
70
97
104
Пазарен дял, проценти (индекс)
100
66
92
92
Източник: отговор на въпросника.
(108)
Обемът на продажбите на промишлеността на Съюза се е увеличил с 4 % в сравнение с отчетените в началото на разглеждания период нива. През 2011 г. се отбелязва много рязък спад, последван от постоянно увеличение през следващите периоди.
(109)
Може да се каже, че пазарният дял на промишлеността на Съюза е стабилен през разглеждания период, с изключение на 2011 г., когато подобно на спада в продажбите пазарният дял на промишлеността на Съюза също намалява. През следващите години продажбите и пазарният дял отбелязват възходяща тенденция. Въпреки че пазарният дял на производителя от Съюза през разследвания период в рамките на преразглеждането остава малко под равнището от 2010 г., е необходимо да се отбележи, че промишлеността на Съюза все пак успява да се възползва от растежа на потреблението на Съюза и през целия разглеждан период поддържа господстваща позиция на пазара на Съюза.
(110)
В становището си след разгласяването промишлеността на Съюза заяви, че нейният пазарен дял е много нестабилен поради факта, че сулфаниловата киселина е стока, чиито продажби зависят най-вече от цената, и изтъкна като пример 2011 г., когато пазарният дял на промишлеността на Съюза рязко намалява.
(111)
В това отношение трябва да се подчертае, че загубата на пазарен дял през 2011 г. съвпада с увеличаване на цените на производителя на Съюза, което противоречи на пазарните тенденции по това време. Действително разследването показа, че през 2011 г. цените на вноса от всички държави намалява в диапазона 5 - 20 %. Следва да се отбележи също така, че според наличните статистически данни изгубеният от промишлеността на Съюза пазарен дял е придобит основно от вносителя от САЩ.
5.4. Цени и фактори, влияещи върху цените
Таблица 9
Продажни цени
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПП
Средни продажни цени, евро за тон (индекс)
100
109
108
112
Източник: отговор на въпросника.
(112)
Продажните цени на промишлеността на Съюза на пазара на Съюза се увеличават с 12 % през разглеждания период, което се дължи на включването на увеличението на цената на главната суровина (анилин).
5.5. Заетост и производителност
Таблица 10
Заетост и производителност
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПП
Заетост (индекс)
100
100
117
117
Производителност на труда (индекс)
100
88
85
91
Средни разходи за труд (индекс)
100
105
102
116
Източник: отговор на въпросника.
(113)
Заетостта в еквивалент на пълно работно време се увеличава със 17 % през разследвания период в рамките на преразглеждането. Средните разходи за труд отбелязват възходяща тенденция през разглеждания период, като увеличението през разследвания период в рамките на преразглеждането в сравнение с 2010 г. достига 16 %. Тъй като увеличението на производството е само 7 %, както е показано в съображение 103, производителността на труда намалява с 9 % през разглеждания период.
5.6. Рентабилност
Таблица 11
Рентабилност
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПП
Рентабилност (индекс)
100
96
20
65
Източник: отговор на въпросника.
(114)
Рентабилността на промишлеността на Съюза по отношение на сходния продукт намалява през разглеждания период и е малко под оптималното по твърденията на промишлеността на Съюза равнище; важно е обаче да се отбележи, че тази рентабилност все пак остава положителна през целия разглеждан период.
(115)
Спадът на рентабилността се дължи основно на увеличението на средната себестойност, което е 20 % между 2010 г. и разследвания период в рамките на преразглеждането и не може да бъде напълно компенсирано от увеличението на продажните цени от 12 %, посочено в съображение 112.
5.7. Инвестиции, възвръщаемост на инвестициите и паричен поток
Таблица 12
Инвестиции, възвръщаемост на инвестициите и паричен поток
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПП
Инвестиции (индекс)
-
100
133
57
Възвръщаемост на инвестициите (индекс)
100
86
30
103
Паричен поток (индекс)
100
116
68
82
(116)
Разследването показа, че промишлеността на Съюза не е можела да инвестира през 2010 г. Вследствие на това инвестициите в сектора за производство на сулфанилова киселина намаляват с 43 % от 2011 г. до края на разследвания период в рамките на преразглеждането, като размерът им в абсолютно изражение може да се счита за нисък, най-вече в съпоставка с дейностите по поддръжка. Тези констатации са в съответствие с възвръщаемостта на инвестициите и ниската рентабилност, постигната през разследвания период в рамките на преразглеждането.
(117)
През 2011 г. и 2012 г. възвръщаемостта на инвестициите следва почти същите тенденции като тези по отношение на рентабилността. През разследвания период в рамките на преразглеждането възвръщаемостта на инвестициите се повишава и достига същото ниво като това през 2010 г., което се дължи на увеличаването на рентабилността от 2012 г. до разследвания период в рамките на преразглеждането.
(118)
Паричният поток показва тенденция на колебания, но остава положителен през целия разглеждан период. През разследвания период в рамките на преразглеждането паричният поток намалява с 18 % спрямо нивото от 2010 г. Промишлеността на Съюза не е посочвала да е изпитвала затруднения при привличането на капитал през разглеждания период.
5.8. Размер на действителния марж на субсидията и възстановяване от предишно субсидиране
(119)
В съответствие със заключението от съображение 84 установеният през разследвания период в рамките на преразглеждането марж на субсидията не е бил значителен, въпреки че все още е надвишавал нивото de minimis.
(120)
Като се вземе предвид увеличението на обема на продажбите, на цените и на степента на използване на капацитета на промишлеността на Съюза, може да се заключи, че мерките са били успешни и че промишлеността на Съюза се е възстановила от въздействието на предишното субсидиране през разглеждания период. През разследвания период в рамките на преразглеждането се наблюдава известно влошаване на някои показатели за вредата, като например рентабилността и пазарния дял, но това не може да се отдаде на вноса от засегнатата държава поради тяхното много ниско равнище през разследвания период в рамките на преразглеждането. Във всеки случай показателите за вреда, при които се наблюдават неблагоприятни промени, все пак показват устойчиво положение на промишлеността на Съюза.
6. Заключение относно състоянието на промишлеността на Съюза
(121)
Разследването показа, че вносът на разглеждания продукт от Индия е намалял до много ниско равнище. Пазарният дял на промишлеността на Съюза остава относително стабилен, а загубените обеми от засегнатата държава се поемат от вноса от САЩ на ценово равнище, сходно с това на промишлеността на Съюза. Промишлеността на Съюза успява да увеличи обема на продажбите си и средните продажни цени и да постигне близки до оптималните степени на използване на капацитета.
(122)
Както е обяснено в съображение 120, умереният спад на пазарния дял и на рентабилността на промишлеността на Съюза не може да е причинен от индийския внос.
(123)
Поради това се заключава, че промишлеността на Съюза не е понесла съществена вреда през разследвания период в рамките на преразглеждането.
(124)
Въпреки че промишлеността на Съюза направи някои бележки относно анализа на вредата и те бяха разгледани по-горе в съображения 95, 105, 106, 110 и 111, тя изрази съгласие с общото заключение относно липсата на съществена вреда, по-специално през РПП.
7. Вероятност за повторно възникване на вредата
(125)
За оценката на вероятността за повторно възникване на вредата е важно да се изтъкне, че при оптимално използване на капацитета, което е постигнато през разследвания период в рамките на преразглеждането, промишлеността на Съюза не е в състояние да задоволи цялото потребление на Съюза, вследствие на което е необходимо значителна част от потреблението на Съюза да бъде покрито с внос.
(126)
Освен това промишлеността на Съюза произвежда само пречистена сулфанилова киселина, което означава, че ползвателите, които предпочитат сулфанилова киселина с техническо качество за производството си, се налага да разчитат на внос.
(127)
В допълнение на това промишлеността на Съюза е разполагала със стабилен пазарен дял, като е реализирала продажби за няколко дългосрочни клиента. Разследването показа, че доставчиците на сулфанилова киселина на някои от ползвателите подлежат на строги и скъпоструващи процедури за удостоверяване/проверка, което прави смяната на даден доставчик с друг по-трудна.
(128)
Именно в този контекст беше анализирано потенциалното въздействие на индийския внос върху пазара на Съюза и промишлеността на Съюза в съответствие с член 18, параграф 2 от основния регламент, с цел да се прецени вероятността за повторно възникване на вредата, ако се допусне срокът на действие на мерките да изтече.
(129)
Както бе заключено в съображения 84, 85 и 87 по-горе, за внасяната от Индия сулфанилова киселина все още се предоставят субсидии и вероятно ще се предоставят и в бъдеще.
(130)
В същото време констатациите от разследването сочат, че наличието на субсидиран внос от Индия няма да доведе до повторно възникване на вреда за промишлеността на Съюза. Това твърдение се основава на анализ на следните фактори:
-
свободния капацитет в Индия,
-
ценообразуването на индийските износители,
-
въздействието на равнището на субсидиране върху цените,
-
индийския продуктов асортимент.
а) Свободен капацитет в Индия
(131)
При разследването не бе установено наличие на значителен свободен капацитет в Индия.
(132)
Промишлеността на Съюза оспори тази констатация, като по-конкретно изрази твърдението, че вероятно ще има увеличение на индийския свободен капацитет в резултат на увеличаващите се продажби на китайски продукти на индийския пазар и че поради това стимулът за износ ще се увеличи още повече.
(133)
В това отношение Комисията отбелязва, че както е описано в съображение 39, през 2013 г. най-големият известен индийски производител и износител на сулфанилова киселина се е отказал от своя статут на експортно ориентирана единица (ЕОЕ), тъй като дружеството е планирало да увеличи продажбите си на своя вътрешен пазар. Тези продажби са били сериозно ограничени от условията на схемата за ЕОЕ (EOUS). Дружеството потвърди, че не е усещало натиск от страна на китайските конкуренти и че по негова оценка индийският пазар е имал добри перспективи за развитие. Поради това няма причини да се предполага, че свободният капацитет на индийските производители понастоящем или в който и да е бъдещ период ще бъде пренасочен към Съюза поради предполагаем натиск от страна на Китай на индийския пазар.
б) Ценообразуване на индийските износители
(134)
По отношение на ценообразуването на индийските износители в съображения 94 и 95 по-горе беше установено, че оказалият съдействие производител износител и други индийски износители са продавали на цени, които не са подбивали ценовите равнища в Съюза през РПП.
(135)
Промишлеността на Съюза изрази твърдението, че експортните цени на Kokan са били основани на ценова гаранция, поради което не са представителни по отношение на другите индийски производители износители. Комисията отбелязва, че през разглеждания период цените на Kokan превишават значително определената в гаранцията минимална цена на вноса („МЦВ“). Що се отнася до другите индийски износители, по данни на Евростат техните средни експортни цени през РПП са дори още по-високи. Това означава, че цените на индийските износители, включително Kokan, са били определяни по-скоро въз основа на пазарните условия, отколкото въз основа на ценовата гаранция.
(136)
Промишлеността на Съюза изтъкна също така, че цените на индийския внос намаляват с 8 % през разглеждания период въпреки увеличението с 40 % на цените на основната суровина (бензен) през същия период. Разследването показа, че относително високото ниво на цените на сулфаниловата киселина на пазара на Съюза е създала възможности за спад на цените, независимо от нарастването на цената на основната суровина. Независимо от своята важност като разходен елемент, сам по себе си бензенът не може да обясни промените в себестойността и цените на продукта, предмет на разследването. На последно място разследването показа, че индийските продажни цени за Съюза не са били извънредно ниски, тъй като са сходни с цените на извършен в значителни количества износ за трети държави. Поради това не се смята, че изтъкнатите от промишлеността на Съюза тенденции на цените на крайния продукт (сулфанилова киселина) и на основната суровина (бензен) са в противоречие.
(137)
На последно място промишлеността на Съюза изтъкна, че индийските експортни цени за трети държави, а именно Турция, са били по-ниски от цените за ЕС. Комисията отбелязва, че събраните от Kokan данни показват, че цените на това дружество за Турция също са били над МЦВ и че не са подбивали цените на промишлеността на Съюза. Обемът на износа от Kokan за Турция е бил в същия мащаб като този, на който промишлеността на Съюза основа твърдението си, поради което констатациите по отношение на Kokan са валидни за целия индийски износ за Турция. Въз основа на гореизложеното предполагаемото различно ценообразуване на индийските износители за трети държави в сравнение с това за ЕС не се потвърждава от наличната информация.
в) Въздействие на равнището на субсидиране върху цените
(138)
Както е посочено в съображение 84 по-горе, установеният през РПП марж на субсидията за оказалия съдействие индийски производител възлиза на 3,1 %. Това показва непрекъсната тенденция за намаляване на субсидирането след налагането на първоначалните изравнителни мерки през 2002 г.
(139)
Този спад не е свързан единствено с положението на това конкретно дружество, а със системни промени в индийските схеми за субсидиране. Както бе обяснено в част В от настоящия регламент, ПИ се е отказало от някои от схемите, а ползите за дружествата по повечето останали са били намалени. Само по една от разследваните схеми, а именно DDS, условията за право на участие и административните процедури са били либерализирани. В резултат на това Kokan веднага се пренасочва към тази схема. Използването на схемата DDS обаче изключва използването на повечето други схеми (EOU, AAS, FPS, DFIA и FMS). По отношение на разглеждания продукт в схемата DDS е ясно определено максимално ниво на субсидиране - 4 % от експортната стойност франко борд през РПП, допълнително намалено след това на 3 %. Въпреки това ограничение за нивото на субсидията може да се очаква, че други производители ще се пренасочат или вече са се пренасочили към тази схема поради нейната ниска административна тежест.
(140)
Комисията вече забеляза такава тенденция през последните 2 години в няколко други разследвания срещу субсидиран внос от Индия (16). Следователно може да се заключи, че описаните в съображение 139 по-горе констатации по отношение на Kokan могат да бъдат екстраполирани към останалите индийски производители на сулфанилова киселина.
(141)
Като се вземе предвид горното ниво на субсидиране (прогнозирано на около 3 % по схемата DDS като основна схема) и настоящото равнище на експортните цени от Индия, които вече отразяват субсидиите, бе заключено, че тези експортни цени не биха подбивали цените на промишлеността на Съюза дори изравнителните мерки по отношение на Индия да бъдат премахнати. Поради това може да се направи изводът, че износът от Индия, дори да е субсидиран, няма да нанесе вреда на промишлеността на Съюза.
г) Продуктов асортимент
(142)
Оказалият съдействие индийски производител (който представлява значителен дял от индийския внос в Съюза) е продавал предимно сулфанилова киселина с техническо качество, по отношение на която се е конкурирал основно с вноса от САЩ и Китай, тъй като промишлеността на Съюза не е произвеждала сулфанилова киселина с техническо качество. Освен това почти целият осъществен от Kokan износ на значителни количества сулфанилова киселина за Турция е бил на сулфанилова киселина с техническо качество.
(143)
Промишлеността на Съюза заяви, че има голямо припокриване в използването на сулфанилова киселина с техническо качество и пречистена сулфанилова киселина, поради което съществува значителна конкуренция между двете качества.
(144)
Макар и да е безспорно, че продуктите от двата вида качество се считат за един и същ продукт, е важно да се отбележи, че разследването потвърди, че на практика взаимозаменяемостта е ограничена. По-специално ползвателите, които се нуждаят от сулфанилова киселина с техническо качество или я предпочитат, на теория биха могли да използват пречистена сулфанилова киселина, но поради значителната разлика в цената (20 % - 25 %) това не е икономически обосновано решение. Поради това се потвърждава, че продажбите на индийските производители, що се отнася до сулфанилова киселина с техническо качество, се конкурират предимно с продуктите от Китай и САЩ.
8. Заключение относно повторното възникване на вредата
(145)
Предвид констатациите от разследването, както е обяснено в съображенията по-горе, бе направено заключението, че в краткосрочен до средносрочен план е малко вероятно отмяната на изравнителните мерки по отношение на Индия да доведе до повторно възникване на вредата.
Д. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
(146)
Поради заключението, че няма вероятност за повторно възникване на вредата, не е необходимо определяне на интереса на Съюза.
Е. ПРЕКРАТЯВАНЕ НА ИЗРАВНИТЕЛНИТЕ МЕРКИ
(147)
Всички страни бяха информирани за съществените факти и съображения, въз основа на които се счита за целесъобразно съществуващите изравнителни мерки по отношение на вноса на сулфанилова киселина от Индия да бъдат отменени. На заинтересованите страни бе дадена възможност да представят коментари след това разгласяване. Изявленията и коментарите бяха надлежно взети предвид, когато това бе обосновано.
(148)
В съответствие с член 18 от основния регламент от изложеното по-горе следва, че изравнителните мерки по отношение на сулфаниловата киселина с произход от Индия следва да бъдат отменени. Следва да бъде отменено и Решението на Комисията за приемане на гаранцията, която понастоящем е в сила по отношение на вноса на сулфанилова киселина от Kokan.
(149)
Като се има предвид, че възстановяването на промишлеността на Съюза е факт от скоро, след като получи съответното искане от производителя от Съюза, Комисията ще осъществи наблюдение на вноса на разглеждания продукт. Наблюдението ще бъде ограничено до период от две години след публикуването на настоящия регламент.
(150)
Комитетът, създаден по силата на член 25, параграф 1 от основния регламент, не представи становище,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. Отменя се окончателното изравнително мито върху вноса на сулфанилова киселина, класирана понастоящем в код по КН ex 2921 42 00 (код по ТАРИК 2921420060), с произход от Индия и се прекратяват свързаните с този внос процедури.
2. Отменя се Решение 2006/37/ЕО на Комисията за приемане на гаранцията, която понастоящем е в сила по отношение на вноса на сулфанилова киселина от Kokan Synthetics & Chemicals Pvt. Ltd. (Индия).
Член 2
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Брюксел на 17 декември 2014 година.
KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) Nr. 1347/2014
2014 m. gruodžio 17 d.
kuriuo, pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 597/2009 18 straipsnį atlikus priemonių galiojimo termino peržiūrą, importuojamai Indijos kilmės sulfanilo rūgščiai panaikinamas galutinis kompensacinis muitas
EUROPOS KOMISIJA,
atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
atsižvelgdama į 2009 m. birželio 11 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 597/2009 dėl apsaugos nuo subsidijuoto importo iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių (1), ypač į jo 14 ir 18 straipsnius,
kadangi:
A. PROCEDŪRA
1. Galiojančios priemonės
(1)
2002 m. liepos mėn. Reglamentu (EB) Nr. 1338/2002 (2) Taryba importuojamai Indijos kilmės sulfanilo rūgščiai nustatė galutinį 7,1 % kompensacinį muitą (toliau - pradinis tyrimas).
(2)
Reglamentu (EB) Nr. 1339/2002 (3) Taryba importuojamai Kinijos Liaudies Respublikos (toliau - KLR) kilmės sulfanilo rūgščiai nustatė galutinį 21 % antidempingo muitą, o importuojamai Indijos kilmės sulfanilo rūgščiai - galutinį 18,3 % antidempingo muitą.
(3)
Sprendimu 2002/611/EB (4) Komisija priėmė vieno eksportuojančio Indijos gamintojo, „Kokan Synthetics and Chemicals Pvt. Ltd.“ (toliau - „Kokan“), pasiūlytą įsipareigojimą dėl kainos, susijusį su importui iš Indijos taikomomis antidempingo ir antisubsidijų priemonėmis.
(4)
„Kokan“ savanoriškai atšaukus įsipareigojimą 2004 m. kovo mėn. Komisijos sprendimu 2004/255/EB (5) Komisija panaikino Sprendimą 2002/611/EB.
(5)
Sprendimu 2006/37/EB (6) Komisija priėmė naują „Kokan“ pasiūlytą įsipareigojimą, susijusį su importui iš Indijos taikomomis antidempingo ir antisubsidijų priemonėmis. Tarybos reglamentu (EB) Nr. 123/2006 (7) atitinkamai iš dalies pakeisti Tarybos reglamentai (EB) Nr. 1338/2002 ir (EB) Nr. 1339/2002.
(6)
Atlikus priemonių galiojimo termino peržiūrą, Reglamentu (EB) Nr. 1000/2008 (8) Taryba importuojamai KLR ir Indijos kilmės sulfanilo rūgščiai nustatė antidempingo muitus. Atlikus priemonių galiojimo termino peržiūrą ir tarpinę peržiūrą, Reglamentu (EB) Nr. 1010/2008 (9) Taryba importuojamai Indijos kilmės sulfanilo rūgščiai nustatė galutinius kompensacinius muitus ir pakeitė importuojamai Indijos kilmės sulfanilo rūgščiai taikomų antidempingo muitų lygį.
2. Prašymas atlikti priemonių galiojimo termino peržiūrą
(7)
Paskelbus pranešimą apie artėjantį galiojančių galutinių kompensacinių priemonių galiojimo terminą (10), 2013 m. liepos 1 d. Komisija gavo prašymą inicijuoti šių priemonių galiojimo termino peržiūrą pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 597/2009 (toliau - pagrindinis reglamentas) 18 straipsnį. Prašymą pateikė vienintelis sulfanilo rūgšties gamintojas Sąjungoje „CUF - Quimicos Industriais“ (toliau - pareiškėjas arba CUF), kuris pagamina 100 % Sąjungoje pagaminamos sulfanilo rūgšties.
(8)
Prašymas pagrįstas tuo, kad pasibaigus priemonių galiojimui subsidijavimas tikriausiai tęstųsi ir Sąjungos pramonei vėl būtų daroma žala.
3. Priemonių galiojimo termino peržiūros inicijavimas
(9)
Pasikonsultavusi su Patariamuoju komitetu ir nustačiusi, kad esama pakankamai įrodymų, pagrindžiančių priemonių galiojimo termino peržiūros inicijavimą, Komisija 2013 m. spalio 16 d. pranešimu Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje (11) paskelbė inicijuojanti priemonių galiojimo termino peržiūrą pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnį (toliau - pranešimas apie inicijavimą).
4. Lygiagretūs tyrimai
(10)
2013 m. spalio 16 d.Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje paskelbtu pranešimu apie inicijavimą (12) Komisija pagal Reglamento (EB) Nr. 1225/2009 (13) 11 straipsnio 2 dalį inicijavo priemonių galiojimo termino peržiūros tyrimą dėl, inter alia, Indijos kilmės sulfanilo rūgšties importo.
5. Tyrimas
5.1. Peržiūros tiriamasis laikotarpis ir nagrinėjamasis laikotarpis
(11)
Atliekant subsidijavimo tęsimosi arba pasikartojimo tyrimą nagrinėtas 2012 m. spalio 1 d.-2013 m. rugsėjo 30 d. laikotarpis (toliau - peržiūros tiriamasis laikotarpis arba PTL). Analizuojant žalos tęsimosi arba pasikartojimo tikimybei įvertinti svarbias tendencijas buvo nagrinėjamas laikotarpis nuo 2010 m. sausio 1 d. iki PTL pabaigos (toliau - nagrinėjamasis laikotarpis).
5.2. Susijusios šalys
(12)
Komisija apie priemonių galiojimo termino peržiūros inicijavimą oficialiai pranešė pareiškėjui, eksportuojantiems Indijos gamintojams, importuotojams, žinomiems susijusiems naudotojams ir eksportuojančios šalies atstovams. Suinteresuotosioms šalims suteikta galimybė per pranešime apie inicijavimą nustatytą laikotarpį pareikšti nuomonę raštu ir pateikti prašymą išklausyti.
(13)
Vienintelis Sąjungos gamintojas, t. y. vienintelė suinteresuotoji šalis, pateikusi prašymą išklausyti, buvo išklausyta.
5.3. Atranka
(14)
Atsižvelgiant į akivaizdžiai didelį eksportuojančių Indijos gamintojų ir nesusijusių Sąjungos importuotojų skaičių, pranešime apie inicijavimą buvo nurodyta, kad gali būti taikoma atranka, kaip numatyta pagrindinio reglamento 27 straipsnyje. Kad Komisija galėtų nuspręsti, ar atranka būtina (o jei būtina, kad galėtų atrinkti bendroves), minėtų šalių prašyta per 15 dienų nuo peržiūros inicijavimo pranešti apie save ir Komisijai pateikti pranešime apie inicijavimą prašomą informaciją.
(15)
Užpildytas atrankos formas Komisijai pateikė du eksportuojantys Indijos gamintojai. Todėl atrankos neprireikė.
(16)
Vienas nesusijęs importuotojas pateikė užpildytą atrankos formą, tačiau jis neimportavo nagrinėjamojo produkto iš nagrinėjamosios šalies ir nepateikė klausimyno atsakymų. Todėl atrankos neprireikė.
(17)
Atsižvelgiant į tai, kad Sąjungoje tėra vienas gamintojas, Sąjungos gamintojų atrankos neprireikė.
5.4. Tyrimas
(18)
Komisija rinko ir tikrino visą informaciją, kuri, jos nuomone, būtina subsidijavimo tęsimosi tikimybei ir žalos tęsimosi ar pasikartojimo tikimybei ir Sąjungos interesams nustatyti. Komisija nusiuntė klausimynus vieninteliam Sąjungos gamintojui, dviem eksportuojantiems Indijos gamintojams, Indijos Vyriausybei, žinomiems importuotojams ir Sąjungos naudotojams.
(19)
Tik vienas iš dviejų eksportuojančių Indijos gamintojų pateikė išsamius atsakymus. Šiam Indijos gamintojui teko didžioji dalis viso Indijos eksporto į Sąjungą peržiūros tiriamuoju laikotarpiu.
(20)
Komisija taip pat konsultavosi su Indijos Vyriausybe Delyje, Maharaštros Vyriausybe, Gudžarato Vyriausybe ir Indijos rezervų banku.
(21)
Be to, tikrinamieji vizitai surengti toliau nurodytų bendrovių patalpose:
a)
Sąjungos gamintojo:
-
„CUF - Quimicos Industriais“, Estareža, Portugalija;
b)
eksportuojančio gamintojo:
-
„Kokan Synthetics & Chemicals Pvt. Ltd.“, Khed, Indija;
c)
Sąjungos naudotojų:
-
„Blankophor GmbH“, Leverkuzenas, Vokietija,
-
„Hovione Farmaciencia SA“, Loresas, Portugalija,
-
„IGCAR Chemicals, S.L.“, Rubi, Ispanija.
B. NAGRINĖJAMASIS PRODUKTAS IR PANAŠUS PRODUKTAS
(22)
Nagrinėjamasis produktas - sulfanilo rūgštis, kurios KN kodas šiuo metu yra ex 2921 42 00 (TARIC kodas 2921420060). Skiriamos dvi sulfanilo rūgšties rūšys, kurios nustatomos pagal jos grynumą - techninė ir išgryninta. Be to, išgryninta sulfanilo rūgštis kartais parduodama kaip sulfanilo rūgšties druska. Sulfanilo rūgštis naudojama kaip žaliava optiniams skaistikliams, cemento priedams, maistiniams dažams ir specialiems dažikliams gaminti. Taip pat nustatyta, kad sulfanilo rūgštis šiek tiek naudojama ir farmacijos pramonėje. Nors nėra ginčijama, kad abiejų rūšių rūgštis pasižymi tokiomis pačiomis pagrindinėmis fizinėmis, cheminėmis ir techninėmis savybėmis ir todėl laikoma vienu produktu, svarbu pažymėti, kad atlikus tyrimą patvirtinta, kad praktinės tokio pakeitimo galimybės ribotos. Kalbant konkrečiai, naudotojai, kuriems reikalinga išgryninta sulfanilo rūgštis, techninę rūgštį galėtų naudoti, jei jie patys galėtų ją išgryninti. Tokie naudotojai, kuriems techninė sulfanilo rūgštis reikalinga arba kurie renkasi tokią rūgštį, teoriškai galėtų naudoti išgrynintą rūgštį, tačiau dėl kainų skirtumo (20-25 %) toks sprendimas nėra ekonomiškai pagrįstas.
(23)
Sulfanilo rūgštis yra plataus vartojimo produktas, o jos pagrindinės fizinės, cheminės ir techninės savybės yra tapačios nepriklausomai nuo kilmės šalies. Nustatyta, kad nagrinėjamasis produktas ir produktai, kuriuos gamina eksportuojantis Indijos gamintojas ir parduoda vidaus rinkoje ir trečiosioms šalims, taip pat produktai, kuriuos gamina ir parduoda Sąjungos gamintojas Sąjungos rinkoje, pasižymi tokiomis pačiomis pagrindinėmis fizinėmis ir cheminėmis savybėmis ir iš esmės naudojami toms pačioms reikmėms, todėl jie laikomi panašiais produktais, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 2 straipsnyje.
C. SUBSIDIJAVIMO TĘSIMOSI ARBA PASIKARTOJIMO TIKIMYBĖ
1. Įžanga
(24)
Bendradarbiavo tik vienas eksportuojantis Indijos gamintojas. Kiti gamintojai nebendradarbiavo, todėl kompensuotinų subsidijų suma turėjo būti nustatyta remiantis turimais faktais - bendradarbiaujančios bendrovės, kurios eksportas sudarė didžiąją Indijos eksporto į Sąjungą dalį, atsakymais ir Indijos valdžios institucijų pateikta informacija.
(25)
Remiantis prašyme atlikti peržiūrą pateikta informacija ir Komisijos klausimyno atsakymais tirtos šios schemos, tariamai susijusios su subsidijų skyrimu:
-
pradiniame tyrime nagrinėtos subsidijavimo schemos:
-
visoje šalyje taikomos schemos:
a)
Perdirbimo eksportui zonų schema (PEZS), Specialiųjų ekonominių zonų schema (SEZS), Į eksportą orientuotų įmonių schema (EOĮS);
b)
Muito sumažinimo leidimo schema (MSLS);
c)
Gamybos priemonių eksportui skatinti schema (GPESS);
d)
Atleidimo nuo pajamų mokesčio schema (APMS);
e)
Išankstinių leidimų schema (ILS);
-
regioninės schemos:
f)
Maharaštros Vyriausybės lengvatų paketo schema (LPS);
-
pradiniame tyrime nenagrinėtos, bet pirmoje priemonių galiojimo termino peržiūroje ir lygiagrečioje tarpinėje peržiūroje nagrinėtos subsidijavimo schemos:
-
visoje šalyje taikomos schemos:
g)
Eksporto kreditų schema (EKS);
-
pradiniame tyrime ir (arba) ankstesnėse peržiūrose nenagrinėtos subsidijavimo schemos:
-
visoje šalyje taikomos schemos:
h)
Tikslinių produktų schema (TPS);
i)
Bemuičio importo leidimas (BIL);
j)
Sąlyginio apmokestinimo muitu schema (SAMS);
k)
Tikslinių rinkų schema (TRS);
l)
Statuso turėtojo skatinamoji pažyma (STSP);
m)
Kapitalo injekcijos;
-
regioninės schemos:
n)
Gudžarato Vyriausybės regioninės schemos.
(26)
Nurodytos a, b, c, e, h, i, k ir l schemos yra pagrįstos 1992 m. Užsienio prekybos (plėtros ir reguliavimo) įstatymu (1992 m. Nr. 22), kuris įsigaliojo 1992 m. rugpjūčio 7 d. (toliau - Užsienio prekybos įstatymas). Pagal Užsienio prekybos įstatymą Indijos Vyriausybė įgaliojama skelbti su eksporto ir importo politika susijusius pranešimus. Jie apibendrinami užsienio prekybos politikos dokumentuose, kuriuos kas penkerius metus leidžia ir reguliariai atnaujina Prekybos ministerija. Su šio tyrimo PTL susijęs užsienio prekybos politikos dokumentas - 2009-2014 m. Užsienio prekybos politika (toliau - FTP 09-14). Be to, FTP 09-14 reglamentuojančias procedūras Indijos Vyriausybė nustato Procedūrų vadovo I tome (toliau - HOP I 09-14). Procedūrų vadovas taip pat reguliariai atnaujinamas.
(27)
d punkte nurodyta Atleidimo nuo pajamų mokesčio schema pagrįsta 1961 m. Pajamų mokesčio įstatymu, kuris kiekvienais metais iš dalies keičiamas Finansų įstatymu.
(28)
f ir n punktuose nurodytas regionines schemas atitinkamai administruoja Maharaštros ir Gudžarato valstijos ir jos pagrįstos Maharaštros Vyriausybės Pramonės, energijos ir darbo departamento nutarimais ir Gudžarato Vyriausybės Pramonės ir kalnakasybos departamento nutarimais.
(29)
g punkte nurodyta Eksporto kreditų schema pagrįsta 1949 m. Bankininkystės reguliavimo įstatymo 21 ir 35A skirsniais, pagal kuriuos Indijos rezervų bankas reguliuoja komercinių bankų eksporto kreditų veiklą.
(30)
j punkte nurodyta Sąlyginio apmokestinimo muitu schema pagrįsta 1962 m. Muitinės įstatymo 75 skirsniu, 1944 m. Pagrindinių akcizų įstatymo 37 skirsniu, 1994 m. Finansų įstatymo 93A ir 94 skirsniais ir 1995 m. Muitų, pagrindinių akcizų ir sąlyginio apmokestinimo paslaugų mokesčiu taisyklėmis. Sąlyginio apmokestinimo normos skelbiamos reguliariai; PTL taikytos normos - 2012-2013 m. sąlyginio apmokestinimo muitu visos pramonės normos, paskelbtos pranešimu Nr. 92/2012-Cus.(N.T). FTP 09-14 4 skyriuje Sąlyginio apmokestinimo muitu schema taip pat vadinama Atsisakymo išieškoti muitus schema.
2. Perdirbimo eksportui zonų schema (PEZS), Specialiųjų ekonominių zonų schema (SEZS), Į eksportą orientuotų įmonių schema (EOĮS)
(31)
Nustatyta, kad bendradarbiaujantis eksportuojantis gamintojas neįsikūręs nei specialiojoje ekonominėje zonoje, nei perdirbimo eksportui zonoje. Tačiau bendradarbiaujantis eksportuojantis gamintojas buvo įsteigtas kaip į eksportą orientuota įmonė ir peržiūros tiriamuoju laikotarpiu gavo kompensuotinas subsidijas. Toliau pateikiamas tik EOĮS aprašas ir vertinimas.
a) Teisinis pagrindas
(32)
Išsamus EOĮS aprašas pateiktas FTP 09-14 6 skyriuje ir HOP I 09-14 6 skyriuje.
b) Teisė pasinaudoti
(33)
Išskyrus bendroves, kurios verčiasi tik prekyba, pagal EOĮS gali būti steigiamos visos įmonės, kurios iš esmės įsipareigoja eksportuoti visus savo pagamintus produktus ar paslaugas. Tačiau pramonės įmonės, norinčios pasinaudoti EOĮS, privalo patenkinti minimalių investicijų į ilgalaikį turtą reikalavimą (10 mln. Indijos rupijų).
c) Praktinis įgyvendinimas
(34)
Į eksportą orientuotos įmonės gali būti steigiamos ir kuriamos visoje Indijos teritorijoje.
(35)
Prašyme dėl EOĮS statuso būtina pateikti ateinančių penkerių metų duomenis, inter alia, apie planuojamą gamybos apimtį, numatomą eksporto vertę, importo ir vietos reikalavimus. Priėmusios bendrovės paraišką, valdžios institucijos informuoja bendrovę apie susijusias nuostatas ir sąlygas. Susitarimas dėl bendrovės statuso pripažinimo pagal EOĮS galioja penkerius metus. Jis gali būti atnaujintas papildomiems laikotarpiams.
(36)
Pagrindinis EOĮS įsipareigojimas, nustatytas FTP 09-14, yra gauti grynųjų pajamų užsienio valiuta, t. y. per ataskaitinį laikotarpį (penkerius metus) bendra eksporto vertė turi būti didesnė už importuotų prekių bendrą vertę.
(37)
EOĮS įmonės turi teisę gauti šias nuolaidas:
i)
atleidimą nuo importo muitų visų rūšių produktams (įskaitant gamybos priemones, žaliavas ir vartojimo reikmenis), kurių reikia gamybai, perdirbimui arba susijusioms reikmėms;
ii)
atleidimą nuo akcizo už produktus, perkamus iš vietos šaltinių;
iii)
pagrindinio pardavimo mokesčio už vietoje perkamus produktus grąžinimą;
iv)
muito už degalus, pirktus iš vietos naftos bendrovių, dalinį grąžinimą.
(38)
Įmones, kurios veikia pagal šias schemas, prižiūri muitinės pareigūnai Muitų įstatymo 65 skirsnyje nustatyta tvarka.
(39)
Bendradarbiaujantis eksportuojantis gamintojas veikė pagal EOĮS pirmuosius keturis peržiūros tiriamojo laikotarpio mėnesius. Oficialus raštas dėl schemos netaikymo paskelbtas 2013 m. vasario 6 d. Todėl peržiūros tiriamuoju laikotarpiu bendrovė naudojosi schema tik pagrindiniam pardavimo mokesčiui susigrąžinti. Atlikus tyrimą nustatyta, kad susijęs eksportuojantis gamintojas nepasinaudojo atleidimu nuo importo muitų ir akcizų perkant vidaus rinkoje ir daliniu muito už vidaus rinkoje perkamus degalus grąžinimu.
d) Išvados dėl EOĮS
(40)
Pagrindinio pardavimo mokesčio grąžinimas yra subsidija, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktyje. Vyriausybės pajamos, kurios būtų gautos netaikant šios schemos, buvo prarastos, o tai reiškia, kad EOĮ (į eksportą orientuotai įmonei) buvo suteikta nauda, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 2 dalyje, nes įmonė pagerino savo likvidumą susigrąžindama pagrindinį pardavimo mokestį. Teisiškai subsidija priklauso nuo to, ar vykdomas eksportas, dėl to laikoma individualia ir kompensuotina pagal pagrindinio reglamento 4 straipsnio 4 dalies a punktą. FTP 09-14 6.1 dalyje nurodytas EOĮS eksporto tikslas yra gauti lengvatas conditio sine qua non.
e) Subsidijos sumos skaičiavimas
(41)
Subsidijos suma apskaičiuota remiantis pagrindinio pardavimo mokesčio, grąžinto už vietoje perkamas prekes, suma per peržiūros tiriamąjį laikotarpį. Vadovaujantis pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2 dalimi, ši subsidijos suma buvo paskirstyta bendrai eksporto apyvartai peržiūros tiriamuoju laikotarpiu kaip atitinkamas vardiklis, nes subsidija priklauso nuo to, ar vykdomas eksportas, ir ją skiriant nebuvo atsižvelgta į pagamintą, eksportuotą arba pervežtą kiekį. Tokiu būdu apskaičiuotas subsidijų skirtumas sudarė 1,4 %.
3. Muito sumažinimo leidimo schema (MSLS)
(42)
Patvirtinta, kad MSLS faktiškai panaikinta nuo 2011 m. rugsėjo 30 d., t. y. prieš peržiūros tiriamąjį laikotarpį. Todėl šiame tyrime šios schemos nereikėjo toliau nagrinėti.
4. Gamybos priemonių eksportui skatinti schema (GPESS)
a) Teisinis pagrindas
(43)
Išsamus GPESS aprašymas pateikiamas FTP 09-14 5 skyriuje ir HOP I 09-14 5 skyriuje.
b) Nustatyti faktai
(44)
Nustatyta, kad peržiūros tiriamuoju laikotarpiu bendradarbiaujantis eksportuojantis gamintojas pagal GPESS negavo jokių lengvatų. Todėl šiame tyrime šios schemos nereikėjo toliau nagrinėti.
5. Atleidimo nuo pajamų mokesčio schema (APMS)
(45)
Patvirtinta, kad APMS panaikinta 2011 m. balandžio mėn., t. y. prieš peržiūros tiriamąjį laikotarpį. Todėl šiame tyrime šios schemos nereikėjo toliau nagrinėti.
6. Išankstinių leidimų schema (ILS)
a) Teisinis pagrindas
(46)
Išsamus schemos aprašymas pateiktas FTP 09-14 4.1.3.1-4.1.14 dalyse ir HOP I 09-14 4.1-4.30 dalyse.
b) Nustatyti faktai
(47)
Nustatyta, kad peržiūros tiriamuoju laikotarpiu bendradarbiaujantis eksportuojantis gamintojas pagal ILS negavo jokių lengvatų. Todėl šiame tyrime šios schemos nereikėjo toliau nagrinėti.
7. Maharaštros Vyriausybės lengvatų paketo schema
a) Teisinis pagrindas
(48)
Siekdama skatinti pramonės sektorių plėtotę mažiau išsivysčiusiose Maharaštros valstijos vietose, valstijos Vyriausybė nuo 1964 m. teikia lengvatas naujų besiplečiančių įmonių įsikūrimui besivystančiuose valstijos regionuose pagal schemą, kuri dažniausiai vadinama lengvatų paketo schema (toliau - LPS). Ši schema nuo taikymo pradžios buvo daug kartų iš dalies pakeista; peržiūros tiriamuoju laikotarpiu buvo taikomos dvi LPS schemos: 2007 m. LPS (galiojusi iki 2013 m. balandžio mėn.) ir 2013 m. LPS. Maharaštros Vyriausybės taikomą LPS sudaro kelios poschemės, iš kurių pagrindinės yra šios: i) įvežimo mokesčio grąžinimas, ii) atleidimas nuo elektros mokesčio, iii) atleidimas nuo vietos pardavimo mokesčio arba jo atidėjimas, iv) naujoms įmonėms taikomos palūkanų subsidijos ir v) tam tikros dotacijos mažosioms ir vidutinėms įmonėms, skirtos technologijoms atnaujinti. Atlikus tyrimą nustatyta, kad bendradarbiaujantis eksportuojantis gamintojas peržiūros tiriamuoju laikotarpiu pasinaudojo tik viena poscheme, susijusia su pardavimo mokesčio atidėjimu (iii punkto dalis), kuri sukurta pagal 2001 m. LPS, bet susijęs pardavimo mokesčio likutis tebebuvo mokamas peržiūros tiriamuoju laikotarpiu.
b) Teisė pasinaudoti
(49)
Norėdamos pasinaudoti šia schema bendrovės paprastai privalo investuoti į mažiau išsivysčiusias valstijos vietoves (kurios pagal jų ekonominį išsivystymą skirstomos į įvairias kategorijas, pvz., mažai išsivysčiusios vietovės, mažiau išsivysčiusios vietovės ir mažiausiai išsivysčiusios vietovės), įkurdamos naują pramonės įmonę arba investuodamos didelę kapitalo dalį į veikiančios pramonės įmonės plėtrą ir įvairinimą. Pagrindinis lengvatų dydžio nustatymo kriterijus yra vietovės, kurioje yra arba bus įmonė, kategorija ir investicijų dydis.
c) Praktinis įgyvendinimas
(50)
Maharaštros Vyriausybė bendradarbiaujančiam eksportuojančiam gamintojui išduoda teisę pasinaudoti patvirtinantį pažymėjimą, kuriame nurodyta, kad bendrovei pagal pardavimo mokesčio atidėjimo poschemę leidžiama atidėti valstijos pardavimo mokesčių, kurie renkami pardavus prekes vidaus rinkoje, mokėjimą.
d) Išvada
(51)
Maharaštros Vyriausybės taikoma lengvatų paketo schemos pardavimo mokesčio atidėjimo poschemė yra subsidija, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktyje ir 3 straipsnio 2 dalyje. Išnagrinėtoji poschemė laikoma Maharaštros Vyriausybės finansine parama, nes dėl šios nuolaidos atidedamas Maharaštros Vyriausybės pajamų, kurias kitu atveju ji turėtų gauti, surinkimas. Šis atidėjimas yra lengvata bendrovei, nes pagerina jos likvidumą.
(52)
Šia poscheme gali naudotis tik tos bendrovės, kurios yra investavusios į tam tikras nurodytas geografines vietoves, priklausančias Maharaštros valstijos jurisdikcijai. Ne šiose vietovėse įsikūrusios bendrovės naudotis šia schema negali. Lengvatos dydis skiriasi pagal susijusias vietoves. Pagal pagrindinio reglamento 4 straipsnio 2 dalies a punktą ir 4 straipsnio 3 dalį schema laikoma individualia ir todėl kompensuotina.
e) Subsidijos sumos skaičiavimas
(53)
Remiantis schemoje nustatytu atidėjimo aspektu, atidėta valstijos pardavimo mokesčio suma, kuri peržiūros tiriamojo laikotarpio pabaigoje tebebuvo taikoma nesumokėta, laikoma Maharaštros Vyriausybės suteikta to paties dydžio beprocente paskola. Todėl bendradarbiaujančio eksportuojančio gamintojo lengvata buvo apskaičiuota remiantis palūkanomis, kurios buvo mokamos už panašią bendrovės komercinę paskolą peržiūros tiriamuoju laikotarpiu.
(54)
Pagal pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2 dalį šios subsidijos suma (skaitiklis) po to buvo paskirstyta visai peržiūros tiriamojo laikotarpio apyvartai kaip atitinkamas vardiklis, nes subsidija nepriklauso nuo to, ar vykdomas eksportas, ir ją suteikiant nebuvo atsižvelgta į pagamintą, eksportuotą arba pervežtą kiekį.
(55)
Vadovaujantis tuo, kas išdėstyta, subsidijos, kurią bendrovė gavo pagal šią schemą, suma sudaro 1,1 %.
8. Eksporto kreditų schema (EKS)
(56)
Patvirtinta, kad iš dalies pakeitus EKS (2010 m. liepos mėn. - dėl eksporto kreditų Indijos rupijomis (INR) ir 2012 m. gegužės mėn. - dėl eksporto kreditų užsienio valiuta), pagal šią schemą taikomos lengvatinės eksporto kreditų palūkanų normos iš esmės nustojo galioti, išskyrus kelis konkrečius pramonės sektorius. Kadangi nenustatyta, kad nagrinėjamas chemijos pramonės sektorius būtų įtrauktas į sąrašą sektorių, kuriems peržiūros tiriamuoju laikotarpiu buvo taikomos palūkanų normų subsidijos, šiame tyrime šios schemos nereikėjo toliau nagrinėti.
9. Tikslinių produktų schema (TPS)
a) Teisinis pagrindas
(57)
Išsamus schemos aprašymas pateikiamas FTP 09-14 3.15 dalyje ir HOP I 09-14 3.9 dalyje.
b) Nustatyti faktai
(58)
Nustatyta, kad peržiūros tiriamuoju laikotarpiu bendradarbiaujantis eksportuojantis gamintojas pagal TPS negavo jokių lengvatų. Todėl šiame tyrime šios schemos nereikėjo toliau nagrinėti.
10. Bemuičio importo leidimo (BIL) schema
a) Teisinis pagrindas
(59)
Išsamus schemos aprašymas pateiktas FTP 09-14 4.2.1-4.2.7 dalyse ir HOP I 09-14 4.31-4.36 dalyse.
b) Nustatyti faktai
(60)
Nustatyta, kad peržiūros tiriamuoju laikotarpiu bendradarbiaujantis eksportuojantis gamintojas pagal BIL negavo jokių lengvatų. Todėl šiame tyrime šios schemos nereikėjo toliau nagrinėti.
11. Sąlyginio apmokestinimo muitu schema (SAMS)
a) Teisinis pagrindas
(61)
Išsamus SAMS aprašymas pateiktas 1995 m. Muitų ir sąlyginio apmokestinimo pagrindiniais akcizais taisyklėse su pakeitimais, padarytais vėliau paskelbtais pranešimais.
b) Teisė pasinaudoti
(62)
Teisę pasinaudoti šia schema turi visi gamintojai eksportuotojai arba prekiautojai eksportuotojai.
c) Praktinis įgyvendinimas
(63)
Teisę pasinaudoti šia schema turintis eksportuotojas gali kreiptis dėl sąlyginio apmokestinimo sumos, kuri apskaičiuojama kaip produktų, eksportuojamų pagal šią schemą, FOB vertės procentinis dydis. Sąlyginio apmokestinimo normas Indijos Vyriausybė nustatė tam tikriems produktams, įskaitant nagrinėjamąjį produktą. Jos nustatytos remiantis medžiagų, kurios naudojamos produkto gamybai kaip žaliavos, vidutiniu kiekiu ar verte ir vidutine už žaliavas sumokėtų muitų suma. Šios normos taikomos neatsižvelgiant į faktinį importo muitų sumokėjimą. Peržiūros tiriamuoju laikotarpiu nagrinėjamojo produkto SAMS norma buvo 4 % FOB vertės.
(64)
Norėdama pasinaudoti šia schema bendrovė turi eksportuoti. Į muitinės serverį (ICEGATE) įvedant krovinio duomenis nurodoma, kad eksportas vykdomas pagal SAMS, ir SAMS suma nustatoma neatšaukiamai. Po to, kai vežėjas pateikia bendrąją eksporto deklaraciją, muitinė ją palygina su važtaraščio duomenimis ir įvertina patenkinamai, laikoma, kad visos sąlygos yra įvykdytos ir sąlyginio apmokestinimo suma turi būti sumokėta tiesioginiu mokėjimu į eksportuotojo banko sąskaitą arba išduodant įsakomąjį čekį.
(65)
Be to, eksportuotojas turi pateikti eksporto pajamų panaudojimo įrodymą pateikdamas banko pažymą apie eksporto pajamų panaudojimą (BRC). Šį dokumentą galima pateikti po to, kai sumokama sąlyginio apmokestinimo suma, tačiau, jei eksportuotojas per nustatytą terminą nepateikia BRC, Indijos Vyriausybė atsiima sumokėtą sumą.
(66)
Sąlyginio apmokestinimo suma gali būti naudojama bet kokiai paskirčiai.
(67)
Nustatyta, kad pagal Indijos apskaitos standartus sąlyginio apmokestinimo muitu suma komercinėse sąskaitose gali būti kaupiamuoju principu traukiama į apskaitą kaip pajamos, kai įvykdomas eksporto įsipareigojimas.
(68)
Nustatyta, kad po to, kai bendradarbiaujančiam eksportuojančiam Indijos gamintojui nustota taikyti EOĮS, peržiūros tiriamuoju laikotarpiu taikyta SAMS.
d) Išvada dėl SAMS
(69)
SAMS yra subsidija, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktyje ir 3 straipsnio 2 dalyje. Sąlyginio apmokestinimo muitu suma yra finansinė Indijos Vyriausybės parama, nes tai Indijos Vyriausybės tiesioginis lėšų pervedimas. Sąlyginio apmokestinimo muitu suma taip pat yra lengvata eksportuotojui, nes padidina jo likvidumą.
(70)
Be to, pagal teisės aktus SAMS priklauso nuo to, ar bus vykdomas eksportas, todėl pagal pagrindinio reglamento 4 straipsnio 4 dalies pirmos pastraipos a punktą ji laikoma individualia ir kompensuotina.
(71)
Šios schemos negalima laikyti leistina sąlyginio apmokestinimo muitais sistema arba pakaitine sąlyginio apmokestinimo sistema, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktyje. Ji neatitinka griežtų taisyklių, nustatytų pagrindinio reglamento I priedo i punkte, II priede (sąlyginio apmokestinimo apibrėžtis ir taisyklės) ir III priede (pakaitinio sąlyginio apmokestinimo apibrėžtis ir taisyklės).
(72)
Nėra jokios sistemos arba tvarkos, kurias taikant būtų patvirtinta, kokios žaliavos naudojamos gaminant eksportuojamą produktą, arba nustatyta, ar nebuvo sumokėti per dideli importo muitai, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento I priedo i punkte, II ir III prieduose. Galiausiai eksportuotojas turi teisę naudotis SAMS lengvatomis ir tuo atveju, kai iš viso neimportuoja žaliavų. Norinčiam gauti lengvatą eksportuotojui pakanka paprasčiausiai eksportuoti produktus neįrodant, kad buvo importuotos kokios nors žaliavos. Tai reiškia, kad net tie eksportuotojai, kurie visas žaliavas įsigyja vietoje ir neimportuoja jokių produktų, kurie gali būti naudojami kaip žaliavos, taip pat turi teisę naudotis SAMS.
(73)
Tai patvirtinta Indijos Vyriausybės aplinkraštyje Nr. 24/2001, kuriame aiškiai teigiama, kad „sąlyginio apmokestinimo muitu normos nėra susijusios su faktiniu žaliavų naudojimu ir faktiniu konkretaus eksportuotojo ar atskiros siuntos žaliavų apmokestinimu“, ir regioninėms valdžios institucijoms nurodoma, kad „per patikrinimus vietoje neturi būti reikalaujama pateikti įrodymų apie faktinius muitus, sumokėtus už importuotas ar vietines žaliavas, ar eksportuotojų pateiktų sąlyginio apmokestinimo prašymų“.
(74)
Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, padaryta išvada, kad SAMS yra kompensuotina subsidija.
e) Subsidijos sumos skaičiavimas
(75)
Pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnio 2 dalį ir 5 straipsnį kompensuotinos subsidijos dydis apskaičiuotas atsižvelgiant į gavėjui suteiktą lengvatą, nustatytą tiriamuoju laikotarpiu. Todėl buvo nuspręsta, kad gavėjas gauna lengvatą tuo metu, kai pagal šią schemą sudaromas eksporto sandoris. Šiuo momentu Indijos Vyriausybė privalo sumokėti sąlyginio apmokestinimo sumą, o tai yra finansinė parama, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktyje. Muitinei išdavus eksporto važtaraštį, kuriame, inter alia, nurodoma konkrečiam eksporto sandoriui suteiktina sąlyginio apmokestinimo suma, Indijos Vyriausybė nebeturi teisės priimti sprendimo suteikti subsidiją ar jos nesuteikti. Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, laikoma, kad pagal SAMS gauta subsidija yra lygi sąlyginio apmokestinimo sumų, gautų už eksporto operacijas, atliktas pagal šią schemą peržiūros tiriamuoju laikotarpiu, sumoms.
(76)
Vadovaujantis pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2 dalimi, šios subsidijų sumos buvo paskirstytos visai nagrinėjamojo produkto eksporto apyvartai peržiūros tiriamuoju laikotarpiu kaip atitinkamas vardiklis, nes subsidija priklauso nuo to, ar vykdomas eksportas, ir ją suteikiant nebuvo atsižvelgta į pagamintą, eksportuotą arba vežtą kiekį.
(77)
Remiantis tuo, kas išdėstyta, bendradarbiaujančiam eksportuojančiam Indijos gamintojui pagal šią schemą nustatyta 0,6 % subsidijų norma.
12. Tikslinių rinkų schema (TRS)
a) Teisinis pagrindas
(78)
Išsamus schemos aprašymas pateikiamas FTP 09-14 3.14 dalyje ir HOP I 09-14 3.8 dalyje.
b) Nustatyti faktai
(79)
Nustatyta, kad peržiūros tiriamuoju laikotarpiu bendradarbiaujantis eksportuojantis gamintojas pagal TRS negavo jokių lengvatų. Todėl šiame tyrime šios schemos nereikėjo toliau nagrinėti.
13. Statuso turėtojo skatinamoji pažyma (STSP)
a) Teisinis pagrindas
(80)
Išsamus schemos aprašymas pateikiamas FTP 09-4 3.16 dalyje ir HOP I 09-14 3.10 dalyje.
b) Nustatyti faktai
(81)
Nustatyta, kad peržiūros tiriamuoju laikotarpiu bendradarbiaujantis eksportuojantis gamintojas pagal STSP negavo jokių lengvatų. Todėl šiame tyrime šios schemos nereikėjo toliau nagrinėti.
14. Kapitalo injekcijos
(82)
Nustatyta, kad bendradarbiaujantis eksportuojantis gamintojas negavo lengvatų iš Indijos Vyriausybės arba regioninės Vyriausybės kapitalo injekcijų. Todėl šiame tyrime šios schemos nereikėjo toliau nagrinėti.
15. Gudžarato Vyriausybės regioninės schemos
(83)
Patvirtinta, kad bendradarbiaujantis eksportuojantis gamintojas neturėjo susijusių įmonių arba gamyklų Gudžarato valstijoje. Todėl Gudžarato Vyriausybės regioninių schemų nereikėjo toliau nagrinėti.
16. Kompensuotinų subsidijų suma
(84)
Pagal pagrindinio reglamento nuostatas tiriamajam eksportuojančiam gamintojui peržiūros tiriamuoju laikotarpiu apskaičiuota kompensuotinų subsidijų suma, išreikšta ad valorem, sudaro 3,1 %.
„Kokan Synthetics & Chemicals Pvt. Ltd“
Schema
%
EOĮS (14)
1,4
MSLS (14)
nulis
GPESS (14)
nulis
APMS
nulis
ILS (14)
nulis
LPS (Maharaštros regioninė schema)
1,1
EKS (14)
nulis
TPS (14)
nulis
BIL (14)
nulis
SAMS (14)
0,6
TRS (14)
nulis
STSP (14)
nulis
Kapitalo injekcijos
nulis
Gudžarato regioninės schemos
nulis
Iš viso
3,1
(85)
Remiantis turima informacija, bendradarbiaujantis eksportuojantis gamintojas peržiūros tiriamuoju laikotarpiu iš Indijos į Sąjungą eksportavo didžiąją dalį eksportuotos sulfanilo rūgšties. Negauta informacijos, kuri parodytų, kad kitų galimai esamų eksportuojančių gamintojų subsidijavimo lygis būtų žemesnis.
17. Subsidijavimo tęsimosi tikimybė
(86)
Vadovaujantis pagrindinio reglamento 18 straipsnio 2 dalimi nagrinėta, ar pasibaigus priemonių galiojimo terminui, subsidijavimas tęstųsi.
(87)
Nustatyta, kad nors priemonių galiojimo termino peržiūros tyrimo metu subsidijų skirtumas buvo mažesnis už nustatytąjį pradiniame tyrime ir ankstesnėje priemonių galiojimo termino peržiūroje, bendradarbiaujantis Indijos eksportuotojas, eksportuojantis nagrinėjamąjį produktą, toliau gavo Indijos valdžios institucijų kompensuotino subsidijavimo lengvatas. Nėra jokių požymių, kad SAMS, t. y. pagrindinė programa, kurią bendrovė pradėjo naudoti po to, kai jai nustota taikyti EOĮS, ateityje būtų panaikinta. Šiomis sąlygomis akivaizdu, kad nagrinėjamojo produkto eksportuotojas ateityje taip pat nuolat gaus kompensuotinas subsidijas.
D. ŽALOS TĘSIMOSI ARBA PASIKARTOJIMO TIKIMYBĖ
1. Sąjungos gamyba ir Sąjungos pramonės apibrėžtis
(88)
Peržiūros tiriamuoju laikotarpiu panašų produktą Sąjungoje gamino vienintelis Sąjungos gamintojas, todėl jam tenka 100 % Sąjungoje pagaminto produkto ir jis sudaro Sąjungos pramonę, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 9 straipsnio 1 dalyje.
2. Sąjungos suvartojimas
(89)
Sąjungos suvartojimas nustatytas remiantis:
-
Sąjungos pramonės panašaus produkto pardavimo Sąjungos rinkoje apimtimi,
-
Eurostato nurodyta sulfanilo rūgšties importo apimtimi (TARIC lygiu).
(90)
Atsižvelgiant į tai, kad Sąjungos pramonę sudaro tik vienas gamintojas ir tėra vienas JAV eksportuojantis gamintojas, siekiant užtikrinti verslo informacijos konfidencialumą lentelėse pateikiamus duomenis būtina nurodyti indeksuota forma.
1 lentelė
Suvartojimas Sąjungos rinkoje
Apimtis (indeksas)
2010 m.
2011 m.
2012 m.
PTL
Sąjungos suvartojimas (2010 m. = 100)
100
106
106
114
Šaltinis: Eurostatas ir klausimyno atsakymai.
(91)
Atlikus tyrimą nustatyta, kad nagrinėjamuoju laikotarpiu sulfanilo rūgšties rinka palaipsniui didėjo ir iki PTL pabaigos padidėjo 14 %.
3. Importas iš nagrinėjamosios šalies
a) Importo apimtis ir rinkos dalis
2 lentelė
Importas iš nagrinėjamosios šalies
Importo apimtis (indeksas)
2010 m.
2011 m.
2012 m.
PTL
Indija
100
422
187
52
Šaltinis: Eurostatas.
2a lentelė
Importas iš nagrinėjamosios šalies
Importo apimtis (intervalai) (15)
2010 m.
2011 m.
2012 m.
PTL
Indija
50-200
250-550
100-250
10-80
Šaltinis: Eurostatas.
3 lentelė
Nagrinėjamosios šalies rinkos dalis
Rinkos dalis (indeksas)
2010 m.
2011 m.
2012 m.
PTL
Importo iš Indijos rinkos dalis
100
397
177
46
(92)
Per nagrinėjamąjį laikotarpį importo iš Indijos apimtis sumažėjo 48 %, rinkos dalis - 54 %.
b) Importo kainos
4 lentelė
Vidutinės sulfanilo rūgšties importo iš nagrinėjamosios šalies kainos
2010 m.
2011 m.
2012 m.
PTL
Importo iš Indijos kainos indeksas (2010 m. = 100)
100
79
84
92
Šaltinis: Eurostatas.
4a lentelė
Vidutinės sulfanilo rūgšties importo iš nagrinėjamosios šalies kainos
2010 m.
2011 m.
2012 m.
PTL
Importo iš Indijos kainos intervalai
1 200-1 800
1 000-1 400
1 100-1 500
1 300-1 700
Šaltinis: Eurostatas.
(93)
Vidutinė nagrinėjamojo produkto importo iš Indijos kaina 2011 m. sumažėjo 21 % ir vėliau palaipsniui didėjo, bet tebebuvo 8 % mažesnė už 2010 m. kainų lygius.
c) Priverstinio kainų mažinimo lygis
(94)
Atlikus tyrimą nustatyta, kad Sąjungos gamintojo kainos nebuvo priverstinai mažinamos dėl vienintelio bendradarbiaujančio eksportuojančio Indijos gamintojo taikytų kainų. Siekiant užtikrinti verslo informacijos konfidencialumą, tikslių rezultatų pateikti negalima, tačiau nustatytas priverstinio kainų mažinimo lygis buvo nuo - 20 iki - 40 %.
(95)
Atskleidus faktus ir gavus Sąjungos gamintojo pastabas Komisijos buvo paprašyta pagal Eurostato duomenis apskaičiuoti galimą priverstinį kainų mažinimą dėl likusios importo iš Indijos dalies. Remiantis šiais duomenimis, priverstinio kainų mažinimo dėl tokio importo nenustatyta, todėl patvirtintos 94 konstatuojamosios dalies išvados.
4. Importas iš kitų trečiųjų šalių
(96)
Išskyrus tris nedidelės apimties sandorius (2010 ir 2011 m. importo iš Šveicarijos ir 2012 m. - iš Malaizijos), nagrinėjamuoju laikotarpiu importas iš KLR ir JAV sudarė visą sulfanilo rūgšties importą iš trečiųjų šalių.
5 lentelė
Sulfanilo rūgšties importas iš kitų trečiųjų šalių
2010 m.
2011 m.
2012 m.
PTL
Importo iš JAV apimtis (indeksas)
100
267
253
299
Importo iš JAV rinkos dalis (indeksas)
100
180
171
188
Importo iš JAV vidutinės kainos (indeksas)
100
95
101
102
Importo iš Kinijos apimtis (indeksas)
100
77
14
1
Importo iš Kinijos rinkos dalis (indeksas)
100
73
13
1
Importo iš Kinijos vidutinės kainos (indeksas)
100
92
104
164
Šaltinis: Eurostatas.
(97)
Nuo 2010 m. iki peržiūros tiriamojo laikotarpio sulfanilo rūgšties importo iš KLR apimtis sumažėjo 99 %, rinkos dalis - taip pat 99 %.
(98)
Vidutinė sulfanilo rūgšties importo iš KLR kaina 2011 m. šiek tiek sumažėjo (8 %), po to didėjo ir peržiūros tiriamuoju laikotarpiu labai smarkiai padidėjo (64 %).
(99)
Sulfanilo rūgšties importo iš JAV apimtis ir rinkos dalis nagrinėjamuoju laikotarpiu labai padidėjo, atitinkamai 199 % ir 88 %. Tuo pačiu laikotarpiu Sąjungos pramonės rinkos dalis išliko santykinai stabili; Kinijos ir Indijos eksportuotojų rinkos dalis atiteko importui iš JAV.
(100)
Nagrinėjamuoju laikotarpiu importo iš JAV kainų lygiai beveik nepakito ir buvo panašūs į Sąjungos gamintojo. Peržiūros tiriamuoju laikotarpiu dėl importo iš JAV kainos nebuvo priverstinai mažinamos.
5. Sąjungos pramonės padėtis
(101)
Pagal pagrindinio reglamento 8 straipsnio 4 dalį nagrinėjant žalos tęsimosi arba pasikartojimo tikimybę buvo įvertinti visi ekonominiai veiksniai, nagrinėjamuoju laikotarpiu turėję įtakos Sąjungos pramonės padėčiai.
(102)
Siekiant užtikrinti verslo informacijos konfidencialumą, su vieninteliu Sąjungos gamintoju susijusią informaciją buvo būtina pateikti indeksuota forma.
5.1. Gamyba, gamybos pajėgumai ir pajėgumų naudojimas
6 lentelė
Gamyba, pajėgumai, pajėgumų naudojimas
2010 m.
2011 m.
2012 m.
PTL
Gamyba tonomis (indeksas)
100
87
99
107
Pajėgumai tonomis (indeksas)
100
100
100
100
Pajėgumų naudojimo koeficientas (indeksas)
100
87
99
107
Šaltinis: klausimyno atsakymai.
(103)
Sąjungos pramonės gamyba peržiūros tiriamuoju laikotarpiu, palyginti su nagrinėjamojo laikotarpio pradžia, buvo 7 % didesnė. Nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungos pramonės pajėgumai išliko nepakitę, todėl pajėgumų naudojimo koeficientas kito panašiai kaip ir gamyba - peržiūros tiriamuoju laikotarpiu padidėjo 7 %.
(104)
Pažymėtina, kad nagrinėjamuoju laikotarpiu, išskyrus 2011 m., Sąjungos pramonės pajėgumų naudojimas išliko pakankamo lygio ir peržiūros tiriamuoju laikotarpiu buvo optimalus.
(105)
Atskleidus faktus Sąjungos pramonė teigė, kad nagrinėjamuoju laikotarpiu jos pajėgumų naudojimo lygis buvo optimalus tik per PTL, o tai rodo, kad ji atsigavo labai neseniai ir tokia padėtis nėra stabili.
(106)
Komisijos vertinimu, dėl šios pastabos 104 konstatuojamojoje dalyje pateiktos išvados, kurios niekaip neprieštarauja Sąjungos pramonės pastaboms, nesikeičia.
5.2. Laikotarpio pabaigos atsargos
7 lentelė
Laikotarpio pabaigos atsargų apimtis
2010 m.
2011 m.
2012 m.
PTL
Laikotarpio pabaigos atsargos tonomis (indeksas)
100
576
328
171
Šaltinis: klausimyno atsakymai.
(107)
2011 m. Sąjungos pramonės metų pabaigos atsargų lygis smarkiai padidėjo, vėliau pradėjo mažėti, bet peržiūros tiriamuoju laikotarpiu vis tiek išliko 71 % didesnis nei 2010 m. Bet kuriuo atveju, vertinant pagal gamybos apimtį peržiūros tiriamuoju laikotarpiu, laikotarpio pabaigos atsargos yra mažesnės nei vieno mėnesio gamybos apimtis.
5.3. Pardavimo apimtis ir rinkos dalis
8 lentelė
Pardavimo apimtis ir rinkos dalis
2010 m.
2011 m.
2012 m.
PTL
Pardavimo apimtis tonomis (indeksas)
100
70
97
104
Procentinė rinkos dalis (indeksas)
100
66
92
92
Šaltinis: klausimyno atsakymai.
(108)
Palyginti su nagrinėjamojo laikotarpio pradžioje nustatytu lygiu Sąjungos pramonės pardavimo apimtis padidėjo 4 %. 2011 m. ji labai smarkiai sumažėjo, o po to nuolatos didėjo.
(109)
Sąjungos pramonės rinkos dalis nagrinėjamuoju laikotarpiu gali būti laikoma stabilia, išskyrus 2011 m., kuomet Sąjungos pramonės rinkos dalis sumažėjo panašiai kaip pardavimas. Vėlesniais metais pardavimas ir rinkos dalis didėjo. Nors peržiūros tiriamuoju laikotarpiu Sąjungos gamintojo rinkos dalis buvo šiek tiek mažesnė už 2010 m. lygį, reikėtų pažymėti, kad Sąjungos pramonė vis tiek sugebėjo pasinaudoti padidėjusiu Sąjungos suvartojimu ir nagrinėjamuoju laikotarpiu jai teko didžiausia Sąjungos rinkos dalis.
(110)
Atskleidus faktus Sąjungos pramonė nurodė, kad jos rinkos dalis labai kinta dėl to, kad sulfanilo rūgštis yra prekė, kurios kaina nuolat keičiasi, ir kaip pavyzdį nurodė 2011 m., kai Sąjungos pramonės rinkos dalis staiga sumažėjo.
(111)
Šiuo atžvilgiu pažymėtina, kad 2011 m. prarasta rinkos dalis sutapo su padidėjusiomis Sąjungos gamintojo kainomis, kurios neatitiko rinkos kainų tendencijos. Iš tiesų, atlikus tyrimą nustatyta, kad 2011 m. importo iš visų šalių kainos sumažėjo 5-20 %. Taip pat pažymėtina, kad, remiantis turimais statistiniais duomenimis, Sąjungos pramonės prarasta rinkos dalis daugiausia atiteko JAV importuotojui.
5.4. Kainos ir kainoms poveikio turintys veiksniai
9 lentelė
Pardavimo kainos
2010 m.
2011 m.
2012 m.
PTL
Vidutinės pardavimo kainos EUR už toną (indeksas)
100
109
108
112
Šaltinis: klausimyno atsakymai.
(112)
Sąjungos pramonės pardavimo Sąjungos rinkoje kainos nagrinėjamuoju laikotarpiu padidėjo 12 %; tai nulėmė perkeltos padidėjusios pagrindinės žaliavos (anilino) sąnaudos.
5.5. Užimtumas ir našumas
10 lentelė
Užimtumas ir našumas
2010 m.
2011 m.
2012 m.
PTL
Užimtumas (indeksas)
100
100
117
117
Darbo našumas (indeksas)
100
88
85
91
Vidutinės darbo sąnaudos (indeksas)
100
105
102
116
Šaltinis: klausimyno atsakymai.
(113)
Peržiūros tiriamuoju laikotarpiu visos darbo dienos ekvivalentu matuojamas užimtumas padidėjo 17 %. Nagrinėjamuoju laikotarpiu vidutinės darbo sąnaudos didėjo ir peržiūros tiriamuoju laikotarpiu, palyginti su 2010 m., padidėjo 16 %. Kadangi gamyba padidėjo tik 7 %, kaip nurodyta 103 konstatuojamojoje dalyje, darbo našumas nagrinėjamuoju laikotarpiu sumažėjo 9 %.
5.6. Pelningumas
11 lentelė
Pelningumas
2010 m.
2011 m.
2012 m.
PTL
Pelningumas (indeksas)
100
96
20
65
Šaltinis: klausimyno atsakymai.
(114)
Sąjungos pramonės panašaus produkto pelningumas nagrinėjamuoju laikotarpiu sumažėjo ir buvo šiek tiek mažesnis už Sąjungos pramonės nurodytą optimalų lygį, tačiau pažymėtina, kad nagrinėjamuoju laikotarpiu jis išliko teigiamas.
(115)
Iš esmės pelningumas sumažėjo dėl padidėjusių vidutinių gamybos sąnaudų, kurios padidėjo 20 % nuo 2010 m. iki peržiūros tiriamojo laikotarpio ir kurių nebuvo galima visiškai kompensuoti 12 % padidėjusiomis pardavimo kainomis, kaip nurodyta 112 konstatuojamojoje dalyje.
5.7. Investicijos, investicijų grąža ir grynųjų pinigų srautas
12 lentelė
Investicijos, investicijų grąža ir grynųjų pinigų srautas
2010 m.
2011 m.
2012 m.
PTL
Investicijos (indeksas)
-
100
133
57
Investicijų grąža (indeksas)
100
86
30
103
Grynųjų pinigų srautas (indeksas)
100
116
68
82
(116)
Atlikus tyrimą nustatyta, kad Sąjungos pramonė 2010 m. negalėjo investuoti. Vėliau, nuo 2011 m. iki peržiūros tiriamojo laikotarpio pabaigos, investicijos į sulfanilo rūgšties verslą sumažėjo 43 % ir jų suma absoliučiu dydžiu gali būti laikoma maža ir iš esmės susijusi tik su technine priežiūra. Šie nustatyti faktai atitinka investicijų grąžą ir mažą pelningumą peržiūros tiriamuoju laikotarpiu.
(117)
Investicijų grąža 2011 ir 2012 m. labai atitiko pelningumo tendenciją. Peržiūros tiriamuoju laikotarpiu investicijų grąža padidėjo ir, nuo 2012 m. iki peržiūros tiriamojo laikotarpio padidėjus pelningumui, pasiekė 2010 m. lygį.
(118)
Grynųjų pinigų srautas kito, bet nagrinėjamuoju laikotarpiu išliko teigiamas. Peržiūros tiriamuoju laikotarpiu, palyginti su 2010 m., grynųjų pinigų srautas sumažėjo 18 %. Sąjungos pramonė nepranešė, kad nagrinėjamuoju laikotarpiu ji būtų patyrusi sunkumų padidinti kapitalą.
5.8. Faktinio subsidijų skirtumo dydis ir atsigavimas po buvusio subsidijavimo
(119)
Kaip nurodyta 84 konstatuojamojoje dalyje, peržiūros tiriamuoju laikotarpiu subsidijos skirtumas buvo nedidelis, bet vis tiek viršijo de minimis lygį.
(120)
Atsižvelgiant į padidėjusią Sąjungos pramonės pardavimo apimtį, kainas ir pajėgumų naudojimo koeficientą, galima daryti išvadą, kad priemonės taikytos sėkmingai ir nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungos pramonė atsigavo nuo buvusio subsidijavimo. Nustatyta, kad peržiūros tiriamuoju laikotarpiu kai kurie žalos rodikliai, kaip antai pelningumas ir rinkos dalis, sumažėjo, tačiau tai negali būti siejama su importu iš nagrinėjamosios šalies, nes peržiūros tiriamuoju laikotarpiu tokio importo apimtis buvo labai nedidelė. Bet kuriuo atveju, net ir pablogėję žalos rodikliai vis tiek rodo, kad Sąjungos pramonės padėtis buvo stabili.
6. Išvada dėl Sąjungos pramonės padėties
(121)
Atlikus tyrimą nustatyta, kad nagrinėjamojo produkto importas iš Indijos sumažėjo iki labai žemo lygio. Sąjungos pramonės rinkos dalis išliko pakankamai stabili ir nagrinėjamosios šalies prarasta rinkos dalis atiteko importui iš JAV, kurio kainų lygis buvo panašus į Sąjungos pramonės. Sąjungos pramonė sugebėjo padidinti savo pardavimo apimtį ir vidutines pardavimo kainas bei pasiekė beveik optimalų pajėgumų naudojimo koeficientą.
(122)
Nedidelis Sąjungos pramonės rinkos dalies ir pelningumo sumažėjimas negali būti siejamas su importu iš Indijos, kaip paaiškinta 120 konstatuojamojoje dalyje.
(123)
Todėl padaryta išvada, kad Sąjungos pramonei peržiūros tiriamuoju laikotarpiu materialinė žala nedaryta.
(124)
Nors Sąjungos pramonė pateikė tam tikrų pastabų dėl žalos analizės ir į jas atsakyta 95, 105, 106, 110 ir 111 konstatuojamosiose dalyse, ji pritarė bendrai išvadai dėl materialinės žalos nebuvimo, ypač per PTL.
7. Žalos pasikartojimo tikimybė
(125)
Vertinant žalos pasikartojimo tikimybę svarbu pabrėžti, kad esant optimaliam pajėgumų naudojimui, kuris buvo pasiektas peržiūros tiriamuoju laikotarpiu, Sąjungos pramonė negali patenkinti viso Sąjungos suvartojimo, todėl didelę dalį Sąjungos suvartojimo tenka patenkinti importu.
(126)
Be to, Sąjungos pramonė gamina tik išgrynintą sulfanilo rūgštį, o tai reiškia, kad naudotojai, kurie gamybai renkasi techninę sulfanilo rūgštį, turi rinktis importuotą produktą.
(127)
Be to, Sąjungos pramonės rinkos dalis buvo stabili ir ji produktą pardavė ilgalaikiams pirkėjams. Atlikus tyrimą nustatyta, kad kai kurie naudotojai reikalauja, kad tiekėjams būtų taikoma griežta ir brangiai kainuojanti sertifikavimo arba tikrinimo procedūra, todėl tai apsunkina vieno tiekėjo pakeitimą kitu.
(128)
Atsižvelgiant į šias aplinkybes buvo vertinamas galimas importo iš Indijos poveikis Sąjungos rinkai ir Sąjungos pramonei pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnio 2 dalį, siekiant nustatyti, ar yra tikimybė, kad pasibaigus priemonių galiojimui žala pasikartos.
(129)
Kaip nurodyta 84, 85 ir 87 konstatuojamosiose dalyse, iš Indijos importuojamai sulfanilo rūgščiai iki šiol taikomos subsidijos ir tikėtina, kad jos bus taikomos ir ateityje.
(130)
Tuo pačiu metu tyrimo išvados rodo, kad dėl subsidijuoto importo iš Indijos Sąjungos pramonei daroma žala nepasikartos. Šis teiginys grindžiamas šių veiksnių analize:
-
nepanaudotų Indijos pajėgumų,
-
Indijos eksportuotojų kainodaros,
-
subsidijavimo lygio poveikio kainoms,
-
Indijos produkto asortimento.
a) Nepanaudoti Indijos pajėgumai
(131)
Atlikus tyrimą didelių nepanaudotų pajėgumų Indijoje nenustatyta.
(132)
Sąjungos pramonė prieštaravo šiam nustatytam faktui ir teigė, kad dėl padidėjusio Kinijos produktų kiekio Indijos rinkoje Indijos nepanaudotų pajėgumų apimtis padidės ir todėl tai bus dar didesnė paskata eksportuoti.
(133)
Šiuo atžvilgiu Komisija pažymi, kad didžiausias žinomas Indijos sulfanilo rūgšties gamintojas ir eksportuotojas nuo 2013 m. nebeturi į eksportą orientuotos įmonės (EOĮ) statuso, kaip nurodyta 39 konstatuojamojoje dalyje, nes bendrovė ketino didinti pardavimą vidaus rinkoje. Toks pardavimas pagal EOĮ schemos sąlygas buvo labai ribojamas. Bendrovė patvirtino, kad ji nepajuto Kinijos konkurentų daromo spaudimo ir, jos vertinimu, numatoma Indijos rinkos plėtra. Todėl nėra priežasčių manyti, kad esami arba bet kokie būsimi Indijos gamintojų nepanaudoti pajėgumai bus nukreipti į Sąjungą dėl tariamai Kinijos daromo spaudimo Indijos rinkoje.
b) Indijos eksportuotojų kainodara
(134)
Kalbant apie Indijos eksportuotojų kainodarą, 94 ir 95 konstatuojamosiose dalyse nustatyta, kad bendradarbiaujantis eksportuojantis gamintojas ir kiti Indijos eksportuotojai pardavė kainomis, dėl kurių per PTL Sąjungos kainos nebuvo priverstinai mažinamos.
(135)
Sąjungos pramonė teigė, kad „Kokan“ eksporto kainos buvo pagrįstos įsipareigojimu dėl kainos ir todėl kitiems eksportuojantiems Indijos gamintojams nebuvo tipiškos. Komisija pažymi, kad nagrinėjamuoju laikotarpiu „Kokan“ kainos gerokai viršijo įsipareigojime dėl kainos nustatytą mažiausią importo kainą. Eurostato nurodytos kitų Indijos eksportuotojų vidutinės eksporto kainos per PTL buvo netgi didesnės. Tai reiškia, kad Indijos eksportuotojų, įskaitant „Kokan“, kainos buvo pagrįstos padėtimi rinkoje, o ne įsipareigojimu dėl kainos.
(136)
Sąjungos pramonė taip pat nurodė, kad Indijos importo kainos nagrinėjamuoju laikotarpiu sumažėjo 8 %, nepaisant to, kad pagrindinės žaliavos (benzeno) kainos tuo pačiu laikotarpiu padidėjo daugiau nei 40 %. Atlikus tyrimą nustatyta, kad dėl santykinai aukšto sulfanilo rūgšties kainų lygio Sąjungos rinkoje atsirado galimybė sumažinti kainas net ir pabrangus pagrindinei žaliavai. Nors benzenas sudaro svarbią sąnaudų dalį, tiriamojo produkto sąnaudų ir kainų pokyčio negalima paaiškinti vien benzeno kainomis. Galiausiai atlikus tyrimą nustatyta, kad Indijos pardavimo Sąjungai kainos nebuvo išskirtinai žemos, nes jos buvo panašios į didelės apimties Indijos eksporto į trečiąsias šalis kainas. Todėl Sąjungos pramonės nurodytos galutinio produkto (sulfanilo rūgšties) ir pagrindinės žaliavos (benzeno) kainodaros tendencijos nėra prieštaraujančios.
(137)
Galiausiai Sąjungos pramonė nurodė, kad Indijos eksporto į trečiąsias šalis, konkrečiai į Turkiją, kainos buvo žemesnės už eksporto į ES kainas. Komisija pastebi, kad, remiantis iš „Kokan“ gautais duomenimis, šios bendrovės kainos, taikytos Turkijoje, taip pat viršijo mažiausią importo kainą ir dėl jų Sąjungos pramonės kainos nebuvo priverstinai mažinamos. „Kokan“ eksporto į Turkiją apimtis atitiko apimtį, pagal kurią Sąjungos pramonė pagrindė savo teiginį, todėl išvados dėl „Kokan“ yra taikomos visam Indijos eksportui į Turkiją. Remiantis tuo, kas išdėstyta, pagal turimą informaciją nėra patvirtinta, kad Indijos eksportuotojai trečiosiose šalyse taikė skirtingą kainodarą, palyginti su taikyta ES.
c) Subsidijavimo lygio poveikis kainoms
(138)
Kaip nurodyta 84 konstatuojamojoje dalyje, per PTL nustatytas bendradarbiaujančio Indijos gamintojo subsidijų skirtumas sudarė 3,1 %. Tai rodo, kad nuo pradinių kompensacinių priemonių nustatymo 2002 m. subsidijavimo mažėjimo tendencija tebesitęsė.
(139)
Šis sumažėjimas susijęs ne tik su šios bendrovės padėtimi, bet ir su sisteminiais Indijos subsidijavimo schemų pokyčiais. Kaip paaiškinta šio reglamento C dalyje, kai kurių schemų Indijos Vyriausybė nebetaiko, o bendrovėms taikomos lengvatos pagal daugumą kitų schemų buvo sumažintos. Tik vienos konkrečios nagrinėtos schemos, t. y. SAMS, atveju teisės pasinaudoti sąlygos ir administracinės procedūros supaprastintos. Todėl „Kokan“ nedelsiant pradėjo naudotis šia schema. Tačiau naudojantis SAMS nebegalima naudotis daugeliu kitų schemų (EOĮ, ILS, TPS, BIL ir STSP). Nagrinėjamajam produktui pagal SAMS schemą taikomas aiškus didžiausias subsidijavimo lygis: per PTL - 4 % eksporto FOB vertės, vėliau sumažintas iki 3 %. Nepaisant tokios subsidijos lygio ribos, tikėtina, kad kiti gamintojai pasirinktų arba jau pasirinko šią schemą dėl mažos administracinės naštos.
(140)
Komisija tokią tendenciją jau pastebėjo per pastaruosius 2 metus atliktuose keliuose Indijos antisubsidijų tyrimuose (16). Todėl galima daryti išvadą, kad su „Kokan“ susijusius nustatytus faktus, kaip aprašyta 139 konstatuojamojoje dalyje, galima ekstrapoliuoti kitiems Indijos sulfanilo rūgšties gamintojams.
(141)
Atsižvelgiant į minėtą subsidijavimo lygį (numatoma, kad taikant SAMS kaip pagrindinę schemą subsidijavimo lygis bus 3 %) ir esamą Indijos eksporto kainų, kuriose subsidijos jau įtrauktos, lygį, daroma išvada, kad panaikinus Indijai taikomas kompensacines priemones dėl šių eksporto kainų Sąjungos pramonės kainos nebūtų priverstinai mažinamos. Todėl galima daryti išvadą, kad eksportas iš Indijos, net ir subsidijuojamas, nebus žalingas Sąjungos pramonei.
d) Produkto asortimentas
(142)
Bendradarbiaujantis Indijos gamintojas (kuriam tenka didelė Indijos importo į Sąjungą dalis) daugiausia pardavė techninę sulfanilo rūgštį ir iš esmės konkuravo su importu iš JAV ir Kinijos, nes Sąjungos pramonė techninės sulfanilo rūgšties negamino. Be to, praktiškai visa „Kokan“ į Turkiją eksportuota sulfanilo rūgštis, eksportuota dideliais kiekiais, buvo techninė.
(143)
Sąjungos pramonė teigė, kad techninės ir išgrynintos sulfanilo rūgšties naudojimas labai didele dalimi sutampa, todėl dėl šių dviejų rūšių rūgšties vyksta didelė konkurencija.
(144)
Nors nėra ginčijama, kad abiejų rūšių rūgštis gali būti laikoma vienu produktu, svarbu pažymėti, kad atlikus tyrimą patvirtinta, kad praktinės tokio pakeitimo galimybės ribotos. Konkrečiai kalbant, naudotojai, kuriems techninė sulfanilo rūgštis reikalinga arba kurie renkasi tokią rūgštį, teoriškai galėtų naudoti išgrynintą rūgštį, tačiau dėl didelio kainų skirtumo (20-25 %) toks sprendimas nėra ekonomiškai pagrįstas. Todėl laikoma, kad Indijos gamintojų parduodama techninė sulfanilo rūgštis daugiausia konkuruoja su Kinijos ir JAV produktais.
8. Išvada dėl žalos pasikartojimo
(145)
Atsižvelgiant į pirmesnėse konstatuojamosiose dalyse pateiktus per tyrimą nustatytus faktus daroma išvada, kad panaikinus Indijai taikomas kompensacines priemones trumpuoju ir vidutinės trukmės laikotarpiu nėra žalos pasikartojimo tikimybės.
E. SĄJUNGOS INTERESAI
(146)
Kadangi padaryta išvada, kad nėra žalos pasikartojimo tikimybės, nereikėjo nustatyti Sąjungos interesų.
F. KOMPENSACINIŲ PRIEMONIŲ TAIKYMO NUTRAUKIMAS
(147)
Visoms šalims buvo pranešta apie esminius faktus ir aplinkybes, kurių pagrindu buvo nuspręsta panaikinti iš Indijos importuojamai sulfanilo rūgščiai taikomas kompensacines priemones. Suinteresuotosioms šalims taip pat suteikta galimybė pateikti pastabų dėl atskleistos informacijos. Į pateiktą pagrįstą informaciją ir pastabas buvo deramai atsižvelgta.
(148)
Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnį Indijos kilmės importuojamai sulfanilo rūgščiai taikomos kompensacinės priemonės turėtų būti panaikintos. Taip pat turėtų būti panaikintas Komisijos sprendimas, kuriuo priimtas galiojantis įsipareigojimas dėl kainos, susijęs su sulfanilo rūgšties importu iš „Kokan“.
(149)
Atsižvelgdama į tai, kad Sąjungos pramonė atsigavo neseniai ir Sąjungos gamintojo paprašyta Komisija stebės nagrinėjamojo produkto importą. Stebėsena bus vykdoma dvejus metus po šio reglamento paskelbimo.
(150)
Pagal pagrindinio reglamento 25 straipsnio 1 dalį įsteigtas komitetas nuomonės nepateikė,
PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:
1 straipsnis
1. Importuojamai Indijos kilmės sulfanilo rūgščiai, kurios KN kodas šiuo metu yra ex 2921 42 00 (TARIC kodas 2921420060), nustatytas galutinis kompensacinis muitas panaikinamas, o su šiuo importu susijęs tyrimas baigimas.
2. Komisijos sprendimas 2006/37/EB, kuriuo priimtas galiojantis įsipareigojimas dėl kainos, susijęs su sulfanilo rūgšties importu iš „Kokan Synthetics & Chemicals Pvt. Ltd.“ (Indija), panaikinamas.
2 straipsnis
Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
Priimta Briuselyje 2014 m. gruodžio 17 d.