РЕГЛАМЕНТ (ЕС) № 56/2013 НА КОМИСИЯТА
от 16 януари 2013 година
за изменение на приложения I и IV към Регламент (ЕО) № 999/2001 на Европейския парламент и на Съвета относно определяне на правила за превенция, контрол и ликвидиране на някои трансмисивни спонгиформни енцефалопатии
(текст от значение за ЕИП)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 999/2001 на Европейския парламент и на Съвета от 22 май 2001 г. относно определяне на правила за превенция, контрол и ликвидиране на някои трансмисивни спонгиформни енцефалопатии (1), и по-специално член 23, първа алинея от него,
като има предвид, че:
(1)
С Регламент (ЕО) № 999/2001 се определят правила за превенция, контрол и ликвидиране на трансмисивни спонгиформни енцефалопатии (наричани по-нататък „ТСЕ“) при животните. Той се прилага за производството и пускането на пазара на живи животни и продукти от животински произход, а в някои конкретни случаи - и за износа им.
(2)
В член 7, параграф 1 от Регламент (ЕО) № 999/2001 се забранява храненето на преживни животни с протеини, добити от животни. С член 7, параграф 2 от посочения регламент обхватът на тази забрана се разширява към животни, различни от преживните, а по отношение на храненето на тези животни с продукти от животински произход забраната се ограничава в съответствие с приложение IV.
(3)
С приложение IV към Регламент (ЕО) № 999/2001 обхватът на забраната по член 7, параграф 1 се разширява към храненето на непреживни селскостопански животни, с изключение на храненето на месоядни животни, от които се добиват кожи (с козина), включително и с преработен животински протеин (наричан по-нататък „ПЖП“). Чрез дерогация и при специфични условия с приложение IV се разрешава храненето на непреживни селскостопански животни с определен ПЖП.
(4)
С член 11 от Регламент (ЕО) № 1069/2009 на Европейския парламент и на Съвета от 21 октомври 2009 г. за установяване на здравни правила относно странични животински продукти и производни продукти, непредназначени за консумация от човека, и за отмяна на Регламент (ЕО) № 1774/2002 (Регламент за страничните животински продукти) (2) се забранява храненето на сухоземни животни от даден вид, различни от животните с ценна кожа, с ПЖП, получен от тела или части от тялото на животни от същия вид. Разпоредбите на посочения член забраняват и храненето на риба, отглеждана в развъдници, с ПЖП, получен от тялото или части от тялото на отглеждана в развъдници риба от същия вид.
(5)
На 16 юли 2010 г. беше прието съобщението на Комисията до Европейския парламент и Съвета „Пътна карта относно ТСЕ 2 - Стратегически документ относно трансмисивните спонгиформни енцефалопатии за периода 2010-2015 г.“ (3). В него са набелязани аспекти, по отношение на които могат да се внесат евентуални бъдещи промени в законодателството на Съюза във връзка с ТСЕ. Също така в Съобщението е подчертано, че изменението на разпоредбите по отношение на ТСЕ следва основно да се ръководи от научните становища и техническите аспекти по контрола и прилагането на новите мерки.
(6)
Наред с другото в Съобщението е обърнато внимание на прегледа на настоящите разпоредби във връзка със забраните на фуражи съгласно законодателството на Съюза. Въз основа на две научни становища, изготвени съответно на 24 януари 2007 г. (4) и 17 ноември 2007 г. (5) от Експертната група по биологични опасности (наричана по-нататък „ЕГБО“) към Европейския орган за безопасност на храните (наричан по-нататък „ЕОБХ“), в Съобщението е подчертано, че не са били установени случаи на ТСЕ при непреживни селскостопански животни в естествени условия и че рискът от предаване на спонгиформна енцефалопатия по говедата (наричана по-нататък „СЕГ“) между непреживни животни е незначителен, ако се избягва вътрешновидовото рециклиране. Поради тази причина в Съобщението се заключава, че може да се разгледа възможността за отмяна на забраната за използване на ПЖП от непреживни животни във фуражите за непреживни животни, но без да се премахва действащата забрана на вътрешновидовото рециклиране и само ако съществуват валидирани аналитични техники за определяне на вида животни, от които произхожда ПЖП, и само ако правилно се насочва ПЖП от различни видове.
(7)
На 29 ноември 2010 г. Съветът прие заключения във връзка с посоченото съобщение (6). В тях се отчита ключовото значение на забраната за използване на ПЖП във фуражите за селскостопански животни с оглед превенция на разпространението на СЕГ чрез фуражите, като така забраната има основна роля за намаляване на случаите на тази болест по говедата. Също така Съветът счита, че наличието на ефективни и валидирани изследвания за разграничаване на ПЖП, произхождащ от различни видове, от една страна, и извършването на внимателен анализ на рисковете за здравето на животните и хората при отмяна на забраните, от друга страна, са основни и задължителни предпоставки, за да се разреши отново използването на преработени животински протеини от непреживни животни за храна на непреживни животни от други видове.
(8)
На 9 декември 2010 г. ЕГБО към ЕОБХ прие научно становище във връзка с прегледа на количествената оценка на риска (наричана по-нататък „КОР“) от СЕГ, дължащ се на преработени животински протеини (7). В него се заключава, че „въз основа на данните от наблюдението през 2009 г. на СЕГ в Съюза, при допускане на замърсяване от 0,1 % (границата на откриване за ПЖП във фуражите) с ПЖП от непреживни животни и според модела на ЕОБХ за КОР по отношение на ПЖП, очакваният общ среден брой инфекциозни агенти, които биха могли да проникнат във фуражите за говеда в Съюза за една година, би възлизал на 0,2 орални инфекциозни дози за 50 % при говедата“. Според ЕГБО „това би означавало, че може да се очаква на година в Съюза да има по-малко от едно допълнително заразено със СЕГ животно в популацията от говеда, като доверителният интервал ще е над 95 %“.
(9)
В резолюцията на Европейския парламент от 8 март 2011 г. относно дефицита на протеинови култури в ЕС: намиране на решение на един отдавна съществуващ проблем (8), се призовава Комисията да представи законодателно предложение пред Парламента и Съвета, с което да се разреши използването на ПЖП от отпадъци от клане на животни за производството на фуражи за едностомашни животни (свине и домашни птици), при условие че съставките произхождат от месо, одобрено за консумация от човека, и при пълно спазване и контрол на забраната за вътрешновидовото рециклиране и принудителния канибализъм.
(10)
По-конкретно, предвид съществуващия дефицит на протеинови култури в Съюза, с резолюцията на Европейския парламент от 6 юли 2011 г. относно законодателството на ЕС относно трансмисивните спонгиформни енцефалопатии (ТСЕ) и свързания с тях контрол върху фуражите и храните - прилагане и перспективи (9), се подкрепя намерението на Комисията да отмени разпоредбите в законодателството на Съюза, които забраняват храненето на непреживни животни с ПЖП, при условие че се касае за нетревопасни животни и се спазват определени условия.
(11)
В посочената резолюция се обръща внимание на това, че производствените и стерилизационните методи, използвани за ПЖП, трябва да отговарят на най-високите норми за безопасност и на правилата, установени в Регламент (ЕО) № 1069/2009, и да се основават на най-новите и безопасни съществуващи технологии. В нея се призовава за запазване на съществуващите забрани на вътрешновидовото рециклиране, за цялостно отделяне на производствените вериги на ПЖП, получен от различни видове, за контрол от компетентните органи в държавите членки на отделянето на тези производствени вериги и за извършване на одит от Комисията. Освен това в Резолюцията се заявява, че преди отмяна на забраната по отношение на фуражите, трябва да се въведе надежден метод за всеки отделен вид, за да се идентифицира животинският вид, от който произхождат протеините във фуражите за животните, съдържащи ПЖП, така че да могат да се изключат вътрешновидовото рециклиране и наличието на ПЖП и да се забрани производството на ПЖП от материали от категория 1 или 2, а за производството на ПЖП да се използват единствено материали от категория 3, които са годни за консумация от човека. В Резолюцията се отхвърля използването на ПЖП, получен от непреживни или преживни животни, във фуражи за преживни животни.
(12)
На 9 март 2012 г. референтната лаборатория на Европейския съюз за животински протеини в хранителните смески валидира нов диагностичен метод на базата на ДНК за откриване на много ниско ниво на материал от преживни животни, който може да присъства във фуражите (10). Методът може да се използва за извършване на рутинния контрол на ПЖП и комбинирания фураж, съдържащ ПЖП, за да се проверява за липсата на протеини от преживни животни.
(13)
Понастоящем няма валидиран диагностичен метод, с който да се открива наличието на материал от свине или домашни птици във фуражите. По тази причина не би било възможно да се осъществява контрол върху правилното прилагане на забраната на вътрешновидовото рециклиране, ако отново се разрешат използването на ПЖП от свине във фуражите за домашни птици и използването на преработени животински протеини от домашни птици във фуражите за свине.
(14)
Производството на аквакултури не поражда никакви опасения по отношение на спазването на забраната на вътрешновидовото рециклиране, тъй като настоящите изисквания към веригата за използване на рибно брашно във фуражите за аквакултурни животни вече доказаха ефективността си.
(15)
По тази причина, освен рибното брашно и комбинирания фураж с рибно брашно, които вече са разрешени за хранене на непреживни животни, ПЖП от непреживни животни и фуражните продукти с такъв ПЖП следва отново да се разрешат при храненето на аквакултурните животни. При събирането, транспортирането и преработката на тези продукти следва да се прилагат стриктни изисквания, за да се избегне рискът от кръстосано замърсяване с протеин от преживни животни. Освен това следва редовно да се вземат проби и да се извършва анализ на ПЖП и комбинирания фураж с такъв ПЖП, за да се проверява за липсата на кръстосано замърсяване с протеини от преживни животни.
(16)
Поради това следва да се отмени забраната за хранене на аквакултурните животни с ПЖП от непреживни животни, установена в приложение IV към Регламент (ЕО) № 999/2001. За по-голяма яснота на законодателството на Съюза е целесъобразно да се замени цялото приложение IV с текста на приложение IV, така както е формулиран в приложението към настоящия регламент.
(17)
Точка 1 от приложение I към Регламент (ЕО) № 999/2001 съдържа препратки към определения на фуражни продукти и непредназначени за консумация от човека странични животински продукти, установени в правни актове на Съюза, които вече са отменени. С оглед на яснотата на законодателството на Съюза тези позовавания следва да се заменят с препратки към съответните определения в действащи правни актове. Поради това приложение I към Регламент (ЕО) № 999/2001 следва да се измени в съответствие с приложението към настоящия регламент.
(18)
Тъй като държавите членки и икономическите оператори във фуражния сектор се нуждаят от достатъчно време, за да приведат процедурите си за контрол в съответствие с въведените с настоящия регламент нови изисквания, той не следва да се прилага веднага след влизането му в сила.
(19)
Поради това Регламент (ЕО) № 999/2001 следва съответно да бъде изменен.
(20)
Мерките, предвидени в настоящия регламент, са в съответствие със становището на Постоянния комитет по хранителната верига и здравето на животните,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
Приложения I и IV към Регламент (ЕО) № 999/2001 се изменят в съответствие с приложението към настоящия регламент.
Член 2
Настоящият регламент влиза в сила на двадесетия ден след деня на публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Той се прилага от 1 юни 2013 г.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Брюксел на 16 януари 2013 година.
KOMISIJOS REGLAMENTAS (ES) Nr. 56/2013
2013 m. sausio 16 d.
kuriuo iš dalies keičiami Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 999/2001, nustatančio tam tikrų užkrečiamųjų spongiforminių encefalopatijų prevencijos, kontrolės ir likvidavimo taisykles, I ir IV priedai
(Tekstas svarbus EEE)
EUROPOS KOMISIJA,
atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
atsižvelgdama į 2001 m. gegužės 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 999/2001, nustatantį tam tikrų užkrečiamųjų spongiforminių encefalopatijų prevencijos, kontrolės ir likvidavimo taisykles (1), ypač į jo 23 straipsnio pirmą pastraipą,
kadangi:
(1)
Reglamente (EB) Nr. 999/2001 nustatytos gyvūnų užkrečiamųjų spongiforminių encefalopatijų (toliau - USE) prevencijos, kontrolės ir likvidavimo taisyklės. Reglamento taikymo sritis - gyvų gyvūnų auginimas ir gyvūninių produktų gamyba, jų pateikimas rinkai bei tam tikrais specifiniais atvejais - jų eksportas;
(2)
Reglamento (EB) Nr. 999/2001 7 straipsnio 1 dalyje nustatyta, kad šerti atrajotojus gyvūniniais baltymais yra draudžiama. To reglamento 7 straipsnio 2 dalyje nustatyta, kad tas draudimas taip pat taikomas gyvūnams, kurie nėra atrajotojai, ir draudžiama tuos gyvūnus šerti gyvūniniais produktais, kaip nustatyta to reglamento IV priede;
(3)
Reglamento (EB) Nr. 999/2001 IV priede nustatyta, kad 7 straipsnio 1 dalyje nustatytas draudimas taip pat taikomas ūkinių neatrajotojų, išskyrus mėsėdžius kailinius gyvūnus, šėrimui, inter alia, perdirbtais gyvūniniais baltymais (PGB). Taikant nukrypti leidžiančias nuostatas ir atsižvelgiant į konkrečias tokių nukrypti leidžiančių nuostatų taikymo sąlygas, IV priede leidžiama tam tikrais PGB šerti ūkinius neatrajotojus;
(4)
2009 m. spalio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1069/2009, kuriuo nustatomos žmonėms vartoti neskirtų šalutinių gyvūninių produktų ir jų gaminių sveikumo taisyklės ir panaikinamas Reglamentas (EB) Nr. 1774/2002 (Šalutinių gyvūninių produktų reglamentas (2)), 11 straipsniu draudžiama šerti tam tikrų rūšių sausumos gyvūnus, išskyrus kailinius, PGB, gautais iš tų pačių rūšių gyvūnų kūnų ar jų dalių. Tame straipsnyje taip pat draudžiama šerti ūkines žuvis PGB, gautais iš tų pačių rūšių ūkinių žuvų kūnų ar kūno dalių;
(5)
2010 m. liepos 16 d. priimtas Komisijos komunikatas Europos Parlamentui ir Tarybai „Antrasis kovos su USE veiksmų planas. 2010-2015 m. strategijos dokumentas dėl užkrečiamųjų spongiforminių encefalopatijų (3)“. Jame nustatytos sritys, kuriose ateityje galima keisti Sąjungos teisės aktus, kuriais reglamentuojamos USE. Komunikate taip pat pabrėžiama, kad bet koks su USE susijusių taisyklių persvarstymas turi būti grindžiamas mokslinėmis nuomonėmis ir techninio pobūdžio duomenimis, susijusiais su naujų priemonių kontrole ir taikymu;
(6)
komunikate, inter alia, rašoma apie Sąjungos teisės aktų galiojančių nuostatų, susijusių su draudimu šerti tam tikrais pašarais, persvarstymą. Remiantis dviem mokslinėmis Europos maisto saugos tarnybos (EMST) Mokslininkų grupės biologinio pavojaus klausimais (BIOHAZ) nuomonėmis (atitinkamai 2007 m. sausio 24 d. (4) ir 2007 m. lapkričio 17 d. (5)), komunikate pripažįstama, kad nenustatyta, kad USE įprastomis sąlygomis būtų rasta ūkiniuose neatrajotojuose, ir mažai tikėtina, kad neatrajotojai galėtų perduoti galvijų spongiforminę encefalopatiją (GSE) kitiems neatrajotojams, jei tik vengiama šerti gyvūnus tos pačios rūšies perdirbtais gyvūnais. Taigi, komunikate daroma išvada, kad būtų galima svarstyti draudimo naudoti iš neatrajotojų gautus PGB neatrajotojų pašaruose, tačiau neturėtų būti panaikintas nustatytas draudimas šerti gyvūnus tos pačios rūšies perdirbtais gyvūnais, ir tokia priemonė būtų tinkama tik tuo atveju, jei būtų patvirtintų analizės metodų, kuriuos taikant būtų galima nustatyti konkrečią su gyvūnų rūšimi susijusią PGB kilmę, be to, turi būti galimybių tinkamai paskirstyti iš skirtingų rūšių gyvūnų gautus PGB;
(7)
2010 m. lapkričio 29 d. Taryba priėmė išvadas dėl to komunikato (6). Išvadomis pripažįstama, kad draudimas naudoti PGB ūkinių gyvūnų pašaruose labai svarbus siekiant užkirsti kelią USE plitimui per maisto grandinę, taigi šis draudimas yra pagrindinė priemonė, padedanti mažinti tos ligos paplitimą galvijų populiacijoje. Be to, tose išvadose teigiama, kad būtina galimo leidimo vėl naudoti iš neatrajotojų gautus PGB kitų rūšių neatrajotojams šerti sąlyga yra veiksmingi ir patvirtinti bandymai, kuriais remiantis būtų galima atskirti iš įvairių rūšių gautus PGB, ir kruopšti dėl reglamentavimo sušvelninimo gyvūnų ir visuomenės sveikatai kylančios rizikos analizė;
(8)
2010 m. gruodžio 9 d. EMST mokslininkų grupė BIOHAZ priėmė mokslinę nuomonę dėl GSE rizikos, kylančios dėl perdirbtų gyvūninių baltymų (PGB), kiekybinio vertinimo (7). Nuomonėje konstatuojama, kad „remiantis 2009 m. Sąjungoje atlikto GSE būklės stebėjimo duomenimis, darant prielaidą, kad neatrajotojų PGB užkratas sudaro 0,1 % (PGB nustatymo pašaruose riba), ir EMST atliktu GSE rizikos, kylančios dėl PGB, kiekybiniu vertinimu, apskaičiuotas bendras vidutinis BSE užkrato, galinčio patekti į galvijų pašarus Sąjungoje per metus, mastas būtų lygus 0,2 galvijams oraliniu būdu tenkančios užkrėstosios dozės, kurios pakaktų, kad nugaištų 50 % galvijų populiacijos“. Daroma išvada, kad „tai reikštų mažiau negu vienas tikėtinas papildomas GSE užkrėstas gyvūnas visoje Sąjungos galvijų populiacijoje per metus, viršutinei pasikliauties ribai esant 95 %“;
(9)
2011 m. kovo 8 d. Europos Parlamento „Rezoliucija dėl baltymų deficito ES: kaip išspręsti šią ilgalaikę problemą?“ (8) Komisija raginama pateikti teisėkūros pasiūlymą Parlamentui ir Tarybai, pagal kurį būtų leista naudoti PGB iš skerdienos atliekų monogastrinių gyvūnų (kiaulių ir naminių paukščių) pašarams gaminti tik jei būtų naudojamos mėsos, kuri patvirtinta kaip tinkama žmonių maistui, sudėtinės dalys ir kad būtų visiškai laikomasi draudimo gyvūnus šerti perdirbtais tos pačios rūšies gyvūnais, taigi užkertamas kelias priverstiniam kanibalizmui, ir kontroliuojama, kaip šio draudimo laikomasi;
(10)
2011 m. liepos 6 d. Europos Parlamento „Rezoliucija dėl ES teisės aktų dėl užkrečiamųjų spongiforminių encefalopatijų (USE) ir susijusios maisto ir pašarų kontrolės įgyvendinimo ir perspektyvų“ (9) pritariama, visų pirma atsižvelgiant į esamą baltymų deficito ES problemą, Komisijos pasiūlymui panaikinti Sąjungos teisės aktuose nustatytą draudimą šerti neatrajotojus PGB tik jei tai taikoma ne žolėdžiams ir laikomasi tam tikrų sąlygų;
(11)
rezoliucijoje raginama, kad perdirbtų gyvūninių baltymų gamybos ir sterilizavimo metodai atitiktų griežčiausius saugumo standartus ir Reglamente (EB) Nr. 1069/2009 nustatytas taisykles, būtų naudojamos naujausios ir saugiausios technologijos. Rezoliucijoje taip pat raginama nepanaikinti galiojančio draudimo šerti gyvūnus tos pačios rūšies perdirbtais gyvūnais, visiškai atskirti PGB, gautų perdirbus skirtingų rūšių gyvūnus, gamybos kanalus, ir teigiama, kad tai, kaip šie gamybos kanalai atskirti, turi kontroliuoti kompetentingos valstybių narių valdžios institucijos ir audituoti Komisija. Be to, teigiama, kad prieš panaikinant pašarų draudimą turi būti įdiegtas patikimas konkrečios rūšies gyvūnams taikomas metodas, skirtas nustatyti, iš kurios rūšies gyvūnų gauti baltymai, esantys gyvūnų pašare, kuriame yra PGB, siekiant užtikrinti, kad pašaruose nebūtų baltymų, gautų iš perdirbtų tos pačios rūšies gyvūnų, ir kad turi būti uždrausta PGB gamyba iš 1 arba 2 kategorijos medžiagų ir tik 3 kategorijos medžiaga, tinkama vartoti žmonėms, turėtų būti naudojama PGB gaminti. Minėta rezoliucija nesutinkama, kad iš atrajotojų arba neatrajotojų gauti PGB būtų naudojami atrajotojų pašaruose;
(12)
2012 m. kovo 9 d. Europos Sąjungos etaloninė gyvūninių baltymų pašaruose laboratorija (EURL-AP) patvirtino naują DNR grindžiamą diagnostikos metodą, kurį taikant galima pašaruose nustatyti labai nedidelį iš atrajotojų gautos medžiagos kiekį (10). Tas metodas gali būti taikomas įprastai PGB ir kombinuotųjų pašarų, kurių sudėtyje yra PGB, kontrolei atlikti siekiant įsitikinti, kad nėra atrajotojų baltymų;
(13)
dabar nėra jokio patvirtinto diagnostikos metodo, kurį taikant būtų galima nustatyti, kad pašaruose yra iš kiaulių ar naminių paukščių gautų medžiagų. Todėl būtų neįmanoma kontroliuoti, ar tinkamai įgyvendinamas draudimas gyvūnus šerti perdirbtais tos pačios rūšies gyvūnais, jei vėl būtų leista naminių paukščių pašaruose naudoti kiaulių PGB ir kiaulių pašaruose - naminių paukščių PGB;
(14)
akvakultūros produkcijos atveju nekyla jokio susirūpinimo dėl draudimo gyvūnus šerti perdirbtais tos pačios rūšies gyvūnais laikymosi, nes galiojantys su paskirstymu susiję reikalavimai, taikomi žuvų miltus naudojant akvakultūros gyvūnų pašaruose, jau pasirodė besą veiksmingi;
(15)
todėl, išskyrus žuvų miltus ir žuvų miltų turinčius kombinuotuosius pašarus, kuriuos jau leista naudoti kaip neatrajotojų pašarus, reikėtų vėl leisti akvakultūros gyvūnams šerti naudoti PGB, gautus iš neatrajotojų, ir tokių PGB turinčius pašarus. Tokių produktų surinkimui, vežimui ir perdirbimui turėtų būti taikomi griežti reikalavimai, kad būtų išvengta bet kokios kryžminės jų ir atrajotojų baltymų taršos rizikos. Be to, siekiant patikrinti, ar nėra jų ir atrajotojų baltymų kryžminės taršos, turi būti reguliariai imami ir tiriami PGB ir kombinuotųjų pašarų, kurių sudėtyje yra PGB, mėginiai;
(16)
todėl reikėtų išbraukti Reglamento (EB) Nr. 999/2001 IV priede nustatytą draudimą akvakultūros gyvūnus šerti PGB, gautais iš neatrajotojų. Siekiant Sąjungos teisės aktų aiškumo reikėtų visą IV priedą pakeisti šio reglamento priede išdėstytu IV priedu;
(17)
Reglamento (EB) Nr. 999/2001 I priedo 1 punkte pateiktos pašarų ir šalutinių gyvūninių produktų, neskirtų vartoti žmonėms, apibrėžtys, kurios buvo pateiktos jau panaikintuose Sąjungos teisės aktuose. Siekiant Sąjungos teisės aktų aiškumo, tos nuorodos turėtų būti pakeistos nuorodomis į atitinkamas galiojančiuose teisės aktuose pateiktas apibrėžtis. Todėl Reglamento (EB) Nr. 999/2001 I priedas turėtų būti iš dalies pakeistas pagal šio reglamento priedą;
(18)
kadangi valstybėms narėms ir pašarų sektoriaus ekonominės veiklos vykdytojams reikia pakankamai laiko kontrolės procedūroms suderinti su naujais šiuo reglamentu nustatytais reikalavimais, šis reglamentas turėtų būti taikomas ne iš karto po įsigaliojimo;
(19)
todėl Reglamentas (EB) Nr. 999/2001 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas;
(20)
šiame reglamente nustatytos priemonės atitinka Maisto grandinės ir gyvūnų sveikatos nuolatinio komiteto nuomonę,
PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:
1 straipsnis
Reglamento (EB) Nr. 999/2001 I ir IV priedai iš dalies keičiami pagal šio reglamento priedą.
2 straipsnis
Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
Jis taikomas nuo 2013 m. birželio 1 d.
Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
Priimta Briuselyje 2013 m. sausio 16 d.