РЕШЕНИЕ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ НА СЪВЕТА
от 13 септември 2013 година
за одобряване на програма за макроикономически мерки за Кипър и за отмяна на Решение 2013/236/ЕС
(2013/463/ЕС)
СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕС) № 472/2013 на Европейския парламент и на Съвета от 21 май 2013 г. за засилване на икономическото и бюджетно наблюдение над държавите-членки в еврозоната, изпитващи или застрашени от сериозни затруднения по отношение на финансовата си стабилност (1), и по-специално член 7, параграфи 2 и 5 от него,
като взе предвид предложението на Европейската комисия,
като има предвид, че:
(1)
Регламент (ЕС) № 472/2013 се прилага и спрямо държавите-членки, които вече получават финансова помощ, включително тези от Европейския механизъм за стабилност (ЕМС), към момента на влизането му в сила.
(2)
Регламент (ЕС) № 472/2013 определя правилата за одобряване на програма за макроикономически мерки за държавите-членки, получаващи финансова помощ, които трябва да бъдат в съответствие с разпоредбите на Договора за създаване на Европейски механизъм за стабилност.
(3)
По искане, отправено на 25 юни 2012 г. от Кипър за финансова помощ от ЕМС, Съветът реши на 25 април 2013 г. с Решение 2013/236/ЕС (2), че Кипър трябва стриктно да прилага програма за макроикономически мерки.
(4)
На 24 април 2013 г. Съветът на управителите на ЕМС реши принципно да предостави подкрепа за стабилността на Кипър и одобри Меморандума за разбирателство относно специфичните условия на икономическата политика („меморандум за разбирателство“) и подписването му от Комисията от името на ЕМС.
(5)
В съответствие с член 1, параграф 2 от Решение 2013/236/ЕС Комисията, в сътрудничество с ЕЦБ и, когато е уместно, с МВФ, извърши първия преглед на напредъка по изпълнението на договорените мерки, както и на тяхната ефективност и социално-икономическо въздействие. Като последица от този преглед, съществуващата програма за макроикономически мерки беше актуализирана, за да отрази действията, предприети от кипърските власти до второто тримесечие на 2013 г.
(6)
След влизането в сила на Регламент (ЕС) № 472/2013 програмата за макроикономически мерки предстои да бъде приета под формата на решение за изпълнение на Съвета. Следователно, по причини, свързани с яснота и правна сигурност, програмата следва да се приеме повторно въз основа на член 7, параграф 2 от Регламент (ЕС) № 472/2013. Съдържанието на програмата следва да остане идентично с това, одобрено с Решение 2013/236/ЕС, но да включва и резултатите от прегледа, извършен в съответствие с член 1, параграф 2 от Решение 2013/236/ЕС. В същото време Решение 2013/236/ЕС следва да бъде отменено.
(7)
Комисията, в сътрудничество с Европейската централна банка (ЕЦБ) и Международния валутен фонд (МВФ), извърши първия преглед на напредъка по изпълнението на договорените мерки, както и на тяхната ефективност и социално-икономическо въздействие. В резултат на това меморандумът за разбирателство беше актуализиран в областта на реформата на финансовия сектор, фискалната политика и структурните реформи, особено по отношение на i) пътна карта за постепенно намаляване на контрола върху капитала, ii) създаване на правна рамка за нова структура на управление, ръководеща участието на държавата в кооперативния кредитен сектор, iii) план за действие срещу изпирането на пари, iv) схема за компенсиране за взаимоспомагателния фонд и пенсионните фондове, които имат депозити в „Cyprus Popular Bank“, v) осигуряване на необходимите налични национални средства за покриване на националните вноски по проекти, финансирани от Структурния фонд и други фондове на ЕС, vi) предоставяне на подробна информация относно планираната реформа на публичните помощи, и vii) изготвяне на политически предложения за политики за стимулиране на трудовата заетост и предприемане на бързи действия за създаването на възможности за младите хора и подобряване на перспективите им намиране на работа. Провеждането на широкообхватни и амбициозни реформи във финансовата, фискалната и структурната области се очаква да запази средносрочната устойчивост на държавния дълг на Кипър.
(8)
В периода на прилагане на всеобхватния пакет от мерки за Кипър Комисията следва да предоставя и допълнителни съвети за прилагане на политиката, както и техническа помощ в конкретни области. Държава-членка, която прилага програма за макроикономически мерки и не разполага с необходимия административен капацитет, следва да се обърне за техническа помощ към Комисията, която може да създаде експертни групи за тази цел.
(9)
Кипърските власти следва да поискат становищата на социалните партньори и гражданските организации, в съответствие с действащите национални правила и практики, относно участието в подготовката, прилагането, наблюдението и оценката на програмата за макроикономически мерки.
ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
Член 1
1. С цел улесняване на възстановяването на устойчивия растеж и на фискалната и финансовата стабилност на кипърската икономика, Кипър стриктно прилага програмата за макроикономически мерки (наричана по-долу „програмата“), чиито основни елементи са определени в член 2 от настоящото решение.
2. Комисията, в сътрудничество с ЕЦБ и, когато е уместно, с МВФ, наблюдава напредъка, постигнат от Кипър при прилагането на неговата програма. Кипър предоставя на Комисията и на ЕЦБ пълното си сътрудничество. По-специално той им предоставя цялата информация, която те смятат за необходима за наблюдението на програмата. Кипърските власти се консултират предварително с Комисията, ЕЦБ и МВФ относно приемането на политики, които не са включени в настоящото решение за изпълнение, но които могат да окажат съществено въздействие върху постигането на програмните цели.
3. Комисията, в сътрудничество с ЕЦБ и, когато е уместно, с МВФ, разглежда заедно с кипърските власти всички промени и актуализации на програмата, които може да се окажат необходими, за да се вземе предвид, inter alia, всяка значителна разлика между макроикономическите и фискалните прогнози, и реализираните стойности (включително заетостта), разпространението на отрицателното въздействие, както и макроикономическите и финансовите сътресения.
За да се гарантира безпроблемното изпълнение на програмата и за да се коригират дисбалансите по устойчив начин, Комисията ще осигурява непрекъснати консултации и насоки във връзка с фискалните и структурните реформи, както и с реформите на финансовите пазари.
Комисията редовно прави преглед на икономическото въздействие на програмата и препоръчва необходимите корекции с оглед на засилване на растежа и създаването на работни места, като гарантира необходимата фискална консолидация и минимизира вредните социални въздействия. Програмата за макроикономически мерки, включително целите ѝ и очакваното разпределение на усилията, свързани с тези мерки, се правят публично достояние.
Член 2
1. Ключовите цели на програмата са: възстановяване на стабилността на кипърския банков сектор; продължаване на текущия процес на фискална консолидация, както и осъществяването на структурни реформи в подкрепа на конкурентоспособността и устойчивия и балансиран растеж. Програмата е насочена към конкретните рискове, произтичащи от кризата в Кипър, за финансовата стабилност на еврозоната като цяло и има за цел постигането на бързо възстановяване на стабилността и устойчивостта на икономическата и финансовата ситуация в Кипър, както и възстановяване на способността на страната да се финансира изцяло на международните финансови пазари. В програмата се отразяват препоръките на Съвета, адресирани до Кипър съгласно членове 121, 126, 136 и 148 от Договора, както и предприетите от Кипър действия за тяхното изпълнение, като същевременно се цели разширяване, засилване и задълбочаване на необходимите мерки на политиката.
2. Кипър работи за постигане на фискална консолидация в съответствие със задълженията си съгласно процедурата при прекомерен дефицит посредством висококачествени постоянни мерки, като същевременно се сведе до минимум въздействието върху уязвимите групи от населението.
3. С цел намаляване на дефицита под 3 % от БВП до 2016 г. възможно най-скоро Кипър трябва да има готовност да предприеме допълнителни мерки за консолидация. По-конкретно, в случай на незадоволителни резултати от приходите или по-големи нужди в областта на социалните разходи вследствие на неблагоприятни макроикономически последици, правителството на Кипър трябва да има готовност да предприеме допълнителни мерки за запазване на целите на програмата, включително чрез намаляване на дискреционните разходи, като в същото време се свежда до минимум въздействието върху уязвимите групи от населението. През програмния период паричните приходи, надвишаващи предвижданията на програмата, включително всички извънредни приходи, се спестяват или се използват за намаляване на дълга. Ако обаче се осъществи преизпълнение до такава степен, че то се счита за постоянно, това може да намали необходимостта от допълнителни мерки през следващите години.
4. Кипър трябва да поддържа доброто усвояване на Структурния фонд и други фондове на ЕС по отношение на бюджетните цели на програмата. За да се осигури ефективното усвояване на фондовете на ЕС, кипърското правителство гарантира, че необходимите национални средства остават на разположение за покриване на вноските на държавите-членки, включително във връзка с недопустимите разходи, по отношение на европейските структурни и инвестиционни фондове (ЕФРР, ЕСФ, Кохезионния фонд, ЕЗФРСР и ЕФР/ЕФМДР) в рамките на програмните периоди 2007-2013 г. и 2014-2020 г., като същевременно се взема предвид наличното по линия на Европейската инвестиционна банка финансиране. Властите гарантират повишаването на институционалния капацитет за изпълнение на настоящите и бъдещите програми и наличието на подходящите човешки ресурси в управляващите и изпълнителните органи.
5. С оглед на възстановяването на стабилността на финансовия си сектор Кипър продължава основно да реформира и преструктурира банковия сектор и да подкрепя жизнеспособните банки чрез възстановяване на капитала им, като така преодолява проблемите във връзка с тяхната ликвидност и укрепва надзора върху тях. Програмата предвижда следните мерки и резултати:
а)
осигуряването на ликвидността на банковия сектор ще бъде следено отблизо. Временните ограничения върху свободното движение на капитали (inter alia, ограничение на тегленията на пари в брой, плащанията и преводите) се наблюдават отблизо. Целта е контролът да се запази само докато това е абсолютно наложително за смекчаването на сериозните рискове за стабилността на финансовата система. Публикувана е пътна карта за постепенното намаляване на контрола въз основа на етапите и напредъка по изпълнението на програмата, и в съответствие с ликвидността на банките. Средносрочните планове по отношение на финансирането и капитала на местните банки, които разчитат на рефинансиране от централната банка или получават държавна помощ, реално отразява очакваното намаляване на задлъжнялостта в банковия сектор, както и да намали зависимостта от заеми от централните банки, като същевременно се избягва прибързана продажба на активи и ограничаване на кредитирането. Правилата за минималните изисквания за ликвидност трябва да бъдат актуализирани, за да се предотврати прекомерна концентрация при емитентите в бъдеще;
б)
приемане на необходимите регулаторни изисквания във връзка с увеличаването на минималното равнище на капиталова адекватност за базовия капитал от първи ред на 9 % до края на 2013 г.;
в)
предприемане на действия за намаляване на разходите за данъкоплатците, свързани с преструктурирането на банките. Търговските и кооперативните кредитни институции, които не разполагат с необходимия капитал, трябва преди отпускането на държавни помощи да привлекат във възможно най-голяма степен капитал от частни източници. Плановете за преструктуриране трябва да бъдат официално одобрени съгласно правилата за държавна помощ преди предоставянето на държавна помощ. Търговските банки, изпитващи недостиг на капитал, могат да поискат от държавата помощ за рекапитализирането си, ако останалите мерки се окажат недостатъчни, в съответствие с процедурите за отпускане на държавна помощ;
г)
осигуряване на създаването на кредитен регистър, преразглеждането и, когато е необходимо - изменението на действащата регулаторна рамка за отпускане и управление на заеми, и на приемането на законодателство за укрепване на управлението на търговските банки;
д)
укрепване на управлението на банките, включително чрез забрана за отпускане на заеми на независими членове на ръководния съвет или на свързани с тях лица;
е)
увеличаване в максимална степен на постъпленията по необслужвани заеми, като същевременно бъдат сведени до минимум стимулите за стратегическо неизпълнение от страна на заемополучателя. Това включва облекчаване на ограниченията за опис на обезпечението и за съответното наблюдение и управление на необслужваните заеми;
ж)
завършване на хармонизирането на регулирането и надзора върху кооперативните кредитни институции и търговските банки;
з)
прилагане на стратегия за бъдещата структура, функциониране и жизнеспособност на сектора на кооперативните кредитни институции, както е проектиран от „Central Bank of Cyprus“ в сътрудничество с Комисията, ЕЦБ и МВФ;
и)
засилване на наблюдението върху задлъжнялостта на корпоративните клиенти и на домакинствата и създаване на рамка за целево преструктуриране на дълга на частния сектор с цел улесняване на отпускането на нови заеми и намаляване на кредитните ограничения;
й)
допълнително укрепване на рамката срещу изпирането на пари и изпълнение на план за действие, който осигурява прилагането на по-добри практики по отношение на финансовия надзор над клиентите и прозрачността на предприятията, в съответствие с най-добрата практика;
к)
внасяне на законодателство за извършване на задължителен надзор в зависимост от нивата на капитализация;
л)
включване на стрес тестове в осъществявания от разстояние редовен надзор над банките;
м)
въвеждане на задължителни изисквания за оповестяване, за да се гарантира, че банките редовно уведомяват пазарите за напредъка в преструктурирането на дейностите си; както и
н)
създаване на правна рамка за нова управленска структура, ръководеща участието на държавата в кооперативния кредитен сектор.
6. През 2013 г. кипърските власти трябва стриктно да прилагат Закона за бюджета за 2013 г. (със съответните изменения), заедно с допълнителни постоянни мерки, приети преди отпускането на първия транш от финансовата помощ, която е най-малко 351 млн. EUR (2,1 % от БВП). Кипър приема следните мерки:
а)
реформа на своята система за данъчно облагане на моторните превозни средства, основана на принципи за екологосъобразност и целяща реализиране на допълнителни приходи в средносрочен план; както и
б)
схема за компенсиране за взаимоспомагателния фонд и пенсионните фондове, които имат депозити в „Cyprus Popular Bank“, с което се гарантира съпоставимото им третиране както при „Bank of Cyprus“. Схемата отчита паричните потоци и актюерското състояние на всеки фонд и минимизира въздействието върху дефицита на консолидирания държавен бюджет. С оглед на социалното естество на тези фондове, заложеният за 2013 г. дефицит по консолидирания държавен бюджет може да бъде изменян, за да включва отражението на тази схема върху бюджета; и
в)
пълното прилагане на консолидационните мерки, приети след декември 2012 г.
7. Следните мерки се прилагат по отношение на Кипър от 1 януари 2014 г.:
а)
по отношение на разходите, бюджетът включва: намаляване на общите разходи за социални плащания чрез по-добро насочване; допълнително намаляване на заплатите в публичния сектор, както и на заплащането на наднормения труд; въвеждане на платени карти за обществен транспорт за студенти и пенсионери; и мерки за структурни реформи в образователния сектор с цел по-ефективно използване на ресурсите; както и
б)
по отношение на приходите, бюджетът за 2014 г. включва: удължаване на временната вноска върху брутния доход на наетите лица в публичния и частния сектор до 31 декември 2016 г.; увеличаване на ДДС; повишаване на акцизите; и увеличаване на вноските за общата схема за социално осигуряване.
8. С цел да се гарантира дългосрочната устойчивост на публичните финанси, Кипър трябва да проведе фискално-структурни реформи, включващи, inter alia, следните мерки и крайни резултати:
а)
ако е необходимо, допълнителни реформи на общата пенсионна система и тази в публичния сектор, за да се осигури дългосрочна жизнеспособност на пенсионната система, като същевременно се обърне внимание на адекватността на пенсиите. Актюерско проучване ще предложи варианти за реформа;
б)
контрол на увеличаването на разходите за здравеопазване с цел да се осигурят достатъчно средства за основни здравни грижи, като се засилят устойчивостта на структурата на финансиране и ефективността на общественото здравеопазване; прилагане на национална здравна система, като се гарантира нейната финансова устойчивост и същевременно пълен обхват;
в)
повишаване на ефективността на публичните разходи и бюджетния процес посредством ефективна средносрочна бюджетна рамка като част от подобреното управление на публичните финанси, допринасяйки по този начин за усилията за бюджетна консолидация, които отчитат необходимостта от гарантиране на достатъчно средства за основни политики като политиките в областта на образованието и здравеопазването. Тази рамка трябва да бъде в пълно съответствие с Директива 2011/85/ЕС на Съвета (3) и Договора за стабилност, координация и управление в икономическия и паричен съюз, подписан в Брюксел на 2 март 2012 г.;
г)
приемане на подходяща нормативна и институционална рамка за публично-частни партньорства, разработена в съответствие с най-добрите практики;
д)
изработване на програма за постигането на стабилна система за корпоративно управление за държавни и смесени предприятия и полагане на началото на план за приватизация, за да се повиши икономическата ефективност и да се възстанови устойчивостта на обслужване на дълга;
е)
изготвяне и прилагане на план за всеобхватна реформа за повишаване на ефективността и ефикасността на събирането и управлението на данъците, включително мерки за борба с данъчните измами и укриването на данъци, както и за осигуряване на пълното и навременно прилагане на законите и стандартите, уреждащи международното сътрудничество в областта на данъчното облагане, както и обмена на данъчна информация;
ж)
реформа на данъчния режим на недвижимото имущество;
з)
реформа на публичната администрация с цел подобряване на нейната работа и икономическа ефективност, по-специално чрез преразглеждане на нейния размер, условията на заетост и функционалната организация на обществените услуги, за да се гарантира ефикасното използване на държавните ресурси и предоставянето на качествени услуги за населението;
и)
реформи на цялостната структура и нивата на социално подпомагане с цел постигане на ефективно използване на ресурсите и гарантиране на подходящ баланс между социални помощи и стимули за започване на работа. Планираната реформа на държавните помощи следва да гарантира, че социалното подпомагане служи като предпазна мярка, която гарантира минимален доход за тези, които са неспособни да си осигурят минимален жизнен стандарт, като в същото време се осигуряват стимули за започване на работа; както и
й)
извършване на цялостен одит на публичните финанси, с оглед, inter alia, да се изготви оценка на причините, довели до натрупването на прекомерен дълг.
9. Кипър трябва да гарантира, че временното прекратяване на индексирането на заплатите в целия публичен сектор остава в сила до края на програмата. Всяка промяна на минималната работна заплата трябва да е съобразена с икономическите промени и промените на пазара на труда и да се предприема след консултация със социалните партньори.
10. Кипър ще изготви подробни предложения за политики във връзка с преодоляването на установените недостатъци в своите политики за стимулиране на трудовата заетост. Кипър трябва да предприеме бързи действия за създаването на възможности за младите хора и подобряване на перспективите им за намиране на работа, в съответствие с целите на препоръката на Съвета за създаване на гаранция за младежта (4). Разработването, управлението и прилагането на мерки, насочени към младежта, следва да бъде добре интегрирано в по-широката система на политиките за стимулиране на трудовата заетост и да бъде съгласувано с реформата на системата за социално осигуряване и с договорените бюджетни цели.
11. Кипър приема всички други изменения в секторнотозаконодателство, необходими за пълното прилагане на Директива 2006/123/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (5). Неоправданите пречки на пазарите на услуги, по-специално по отношение на регламентираните професии, трябва да бъдат премахнати. Рамката за конкуренция трябва да бъде подобрена чрез разширяване на дейността на компетентния в тази област орган и гарантиране на независимостта и правомощията на националните регулаторни органи.
12. Кипър трябва да гарантира намаляването на броя на предвидените за издаване нотариални актове и да предприеме действия за ускоряване на премахването на финансовите тежести върху нотариалните актове, прехвърляни при закупуване на недвижимо имущество, както и да въведе гарантирани срокове за издаването на сертификати за сгради и нотариални актове.
13. Кипър трябва да измени разпоредбите относно принудителната продажба на ипотекирани имоти и да разреши провеждането на частни търгове в рамките на най-кратки срокове. До края на програмата трябва да се съкрати продължителността на съдебните производства и да бъдат приключени висящите дела. Кипър трябва да предприеме инициативи за засилване на конкурентоспособността на туристическия сектор, като представи конкретен план за действие, който да доведе до осъществяването на определените, inter alia, количествени цели в наскоро преразгледаната Стратегия за туризма за периода 2011-2015 г. Кипър докладва относно нуждите, свързани с въздушните връзки, като основа за политическа стратегия в областта на въздухоплаването.
14. В енергийния сектор Кипър изцяло прилага третия енергиен пакет, независимо от член 44, параграф 2 от Директива 2009/72/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (6) и член 49, параграф 1 от Директива 2009/73/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (7). Кипър преценява дали да се възползва от дерогациите, предоставени в посочените по-горе членове. Успоредно с това се изготвя всеобхватен план за развитие във връзка с преразпределението в кипърския енергиен сектор. Планът включва:
а)
план за въвеждане на инфраструктурата, необходима за експлоатацията на природен газ, като се вземат предвид търговските възможности и рискове;
б)
цялостно определяне на регулаторния режим и организацията на пазара за преструктурирания енергиен сектор и износа на природен газ, включително подходяща търговска рамка за доставката на природен газ в крайбрежни води, насочена към постигане на максимални приходи; както и
в)
план за създаване на институционална рамка за управление на въглеводородните ресурси, включително фонд за ресурсите, който да получава и управлява публичните приходи от експлоатация на природен газ в крайбрежни води и който е създаден въз основа на международно признати най-добри практики.
15. Кипър представя искане пред Комисията за техническа помощ по време на програмния период. В искането трябва да се определят и да се уточнят областите на техническа помощ или консултантските услуги, които според кипърските власти имат основно значение за изпълнението на програмата за макроикономически мерки.
Член 3
Решение 2013/236/ЕС на Съвета се отменя.
Член 4
Адресат на настоящото решение е Република Кипър.
Съставено в Брюксел на 13 септември 2013 година.
TARYBOS ĮGYVENDINIMO SPRENDIMAS
2013 m. rugsėjo 13 d.
dėl Kiprui skirtos makroekonominio koregavimo programos patvirtinimo, kuriuo panaikinamas Sprendimas 2013/236/ES
(2013/463/ES)
EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
atsižvelgdama į 2013 m. gegužės 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 472/2013 dėl euro zonos valstybių narių, kurios turi didelių finansinio stabilumo sunkumų arba kurioms tokie sunkumai gresia, ekonominės ir biudžeto priežiūros griežtinimo (1), ypač į jo 7 straipsnio 2 ir 5 dalis,
atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą,
kadangi:
(1)
Reglamentas (ES) Nr. 472/2013 taikomas valstybėms narėms, kurios jo įsigaliojimo metu jau gauna finansinę pagalbą, įskaitant pagalbą per Europos stabilumo mechanizmą (ESM);
(2)
Reglamentu (ES) Nr. 472/2013 yra nustatytos valstybėms narėms, kurios gauna finansinę pagalbą, skirtos makroekonominio koregavimo programos patvirtinimo taisyklės; tos taisyklės turi atitikti Europos stabilumo mechanizmo steigimo sutarties nuostatas;
(3)
atsižvelgdama į 2012 m. birželio 25 d. Kipro prašymą dėl finansinės pagalbos per ESM, 2013 m. balandžio 25 d. Taryba Sprendimu 2013/236/ES (2) nusprendė, kad Kipras turi tiksliai įgyvendinti makroekonominio koregavimo programą;
(4)
2013 m. balandžio 24 d. ESM Valdytojų taryba iš principo nusprendė suteikti Kiprui stabilumo paramą, patvirtino Susitarimo memorandumą dėl specialių ekonominės politikos sąlygų (toliau - Susitarimo memorandumas) ir leido Komisijai jį pasirašyti ESM vardu;
(5)
pagal Sprendimo 2013/236/ES 1 straipsnio 2 dalį Komisija kartu su Europos Centriniu Banku (ECB) ir prireikus su Tarptautiniu valiutos fondu (TVF) atliko pirmą peržiūrą, siekdama įvertinti pažangą įgyvendinant sutartas priemones, taip pat šių priemonių veiksmingumą ir jų ekonominį bei socialinį poveikį. Atsižvelgiant į šią peržiūrą ir veiksmus, kurių Kipro valdžios institucijos ėmėsi iki 2013 m. antro ketvirčio, esama makroekonominio koregavimo programa atnaujinta;
(6)
įsigaliojus Reglamentui (ES) Nr. 472/2013, makroekonominio koregavimo programą reikia priimti kaip Tarybos įgyvendinimo sprendimą. Remiantis Reglamento (ES) Nr. 472/2013 7 straipsnio 2 dalimi aiškumo ir teisinio tikrumo sumetimais programą reikėtų priimti iš naujo. Programos esmė turėtų likti identiška Sprendimu 2013/236/ES patvirtintos programos esmei, tačiau į ją reikėtų įtraukti ir peržiūros, atliktos pagal to sprendimo 1 straipsnio 2 dalį, rezultatus. Kartu reikėtų panaikinti Sprendimą 2013/236/ES;
(7)
Komisija kartu su ECB ir TVF atliko pirmą peržiūrą, siekdama įvertinti pažangą įgyvendinant sutartas priemones, taip pat tų priemonių veiksmingumą ir jų ekonominį bei socialinį poveikį. Dėl to Susitarimo memorandumas atnaujintas finansų sektoriaus reformos, fiskalinės politikos ir struktūrinių reformų srityse, visų pirma, kiek tai susiję su: i) laipsniško kapitalo kontrolės švelninimo veiksmų planu, ii) naujos valdymo struktūros, skirtos valstybės dalyvavimui kooperacinių kredito įstaigų sektoriuje valdyti, teisinės sistemos nustatymu, iii) pinigų plovimo prevencijos veiksmų planu, iv) kompensavimo sistema, taikoma socialiniams fondams ir pensijų fondams, kurie laikė indėlius Kipro liaudies banke, v) užtikrinimu, kad liktų nacionalinių lėšų, būtinų nacionaliniams įnašams, kurie reikalingi iš struktūrinių ir kitų ES fondų finansuojamiems projektams, padengti, iv) išsamios informacijos apie planuojamą valstybės paramos reformą pateikimu, vii) išsamių aktyvinimo politikos pasiūlymų parengimu ir skubiais veiksmais jaunimo galimybėms kurti ir jo įsidarbinimo perspektyvoms gerinti. Įgyvendinus visapusiškas ir plataus užmojo finansines, fiskalines ir struktūrines reformas, turėtų būti užtikrintas Kipro valstybės skolos tvarumas vidutinės trukmės laikotarpiu;
(8)
per visą Kipro visapusiškų politikos priemonių paketo įgyvendinimo laikotarpį Komisija turėtų teikti papildomas politines rekomendacijas ir techninę pagalbą konkrečiose srityse. Jei valstybė narė, kuriai taikoma makroekonominio koregavimo programa, turi nepakankamai administracinių pajėgumų, ji turi kreiptis techninės pagalbos į Komisiją, kuri tuo tikslu gali sudaryti ekspertų grupes;
(9)
laikydamosi galiojančių nacionalinių taisyklių ir tvarkos, Kipro valdžios institucijos turėtų prašyti socialinių partnerių ir pilietinės visuomenės organizacijų nuomonės rengiant, įgyvendinant, stebint ir vertinant makroekonominio koregavimo programą,
PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
1 straipsnis
1. Kad būtų lengviau atkurtas tvarus Kipro ekonomikos augimas ir fiskalinis bei finansinis stabilumas, Kipras tiksliai įgyvendina makroekonominio koregavimo programą (toliau - programa), kurios pagrindiniai elementai išdėstyti šio sprendimo 2 straipsnyje.
2. Komisija kartu su ECB ir prireikus su TVF stebi Kipro pažangą įgyvendinant programą. Kipras visapusiškai bendradarbiauja su Komisija ir ECB. Visų pirma jis jiems pateikia visą informaciją, kuri, jų nuomone, reikalinga programai stebėti. Kipro valdžios institucijos ex ante konsultuojasi su Komisija, ECB ir TVF dėl politikos, kuri neminima šiame sprendime, bet kuri galėtų turėti reikšmingos įtakos siekiant programos tikslų, tvirtinimo.
3. Komisija kartu su ECB ir prireikus su TVF bei su Kipro valdžios institucijomis nagrinėja visus programos pakeitimus ir atnaujinimus, kurių gali reikėti, kad būtų tinkamai atsižvelgta į, be kita ko, bet kokį reikšmingą makroekonominių ir fiskalinių prognozių atotrūkį nuo rezultatų (įskaitant užimtumą), neigiamą šalutinį poveikį ir makroekonominius ir finansinius sukrėtimus.
Siekdama užtikrinti, kad programa būtų sklandžiai įgyvendinama, ir norėdama padėti tvariai panaikinti disbalansą, Komisija nuolat teikia patarimus ir rekomendacijas dėl fiskalinių, finansų rinkos ir struktūrinių reformų.
Komisija reguliariai vertina programos ekonominį poveikį ir rekomenduoja būtinus pataisymus siekiant skatinti augimą ir darbo vietų kūrimą, užtikrinant būtiną fiskalinį konsolidavimą ir kuo labiau mažinant žalingą socialinį poveikį. Makroekonominio koregavimo programa, įskaitant jos tikslus ir tikėtiną koregavimo veiksmų paplitimą, padaroma viešai prieinama.
2 straipsnis
1. Pagrindiniai programos tikslai yra: atkurti Kipro bankų sektoriaus patikimumą; tęsti vykdomą fiskalinį konsolidavimą; ir įgyvendinti struktūrines reformas konkurencingumui ir tvariam ir subalansuotam augimui skatinti. Programa sprendžiamos konkrečios rizikos, kurią kelia Kipras euro zonos finansiniam stabilumui, problemos, o jos tikslas - greitai atkurti tvirtą ir tvarią ekonominę ir finansinę padėtį Kipre bei šios šalies gebėjimą finansuoti visus savo poreikius tarptautinėse finansų rinkose. Programoje deramai atsižvelgiama į pagal Sutaries 121, 126, 136 ir 148 straipsnius Kiprui skirtas Tarybos rekomendacijas bei Kipro veiksmus siekiant laikytis tų rekomendacijų ir plėsti, stiprinti ir tikslinti reikalingas politikos priemones.
2. Kipras vykdo fiskalinį konsolidavimą, atitinkantį jo įsipareigojimus pagal perviršinio deficito procedūrą, įgyvendindamas nuolatines aukštos kokybės priemones ir kuo labiau mažindamas poveikį pažeidžiamiems asmenims.
3. Kad ne vėliau kaip 2016 m. sumažintų deficitą iki mažiau kaip 3 % BVP, Kipras yra pasirengęs imtis papildomų konsolidavimo priemonių. Konkrečiai, jei dėl neigiamo makroekonominio poveikio nesurenkamos numatytos pajamos arba socialinės išlaidos būtų didesnės, Kipro Vyriausybė yra pasirengusi imtis papildomų priemonių, kad ir toliau būtų vykdomi programos tikslai, be kita ko, mažinti diskrecines išlaidas kuo labiau mažinant poveikį pažeidžiamiems asmenims. Per programos vykdymo laikotarpį didesnės, negu numatyta programoje, grynųjų pinigų pajamos, įskaitant bet kokias nenumatytas pajamas, yra kaupiamos arba naudojamos skolai mažinti. Priešingai, pasiekus geresnių, nei numatyta, rezultatų ir jeigu laikoma, kad jie yra ilgalaikiai, gali sumažėti poreikis taikyti papildomas priemones vėlesniais metais.
4. Kipras ir toliau sėkmingai naudoja struktūrinius ir kitus ES fondus pagal programos biudžeto tikslus. Siekiant užtikrinti veiksmingą ES fondų naudojimą Kipro Vyriausybė užtikrina, kad liktų nacionalinių lėšų, būtinų padengti nacionaliniams įnašams, įskaitant netinkamas finansuoti išlaidas, gaunant Europos struktūrinių ir investicijų fondų (ERPF, ESF, Sanglaudos fondo, EŽŪFKP ir EŽF ir EJRŽF) finansavimą 2007-2013 m. Ir 2014-2020 m. programos laikotarpiais, kartu atsižvelgiant į Europos investicijų banko teikiamą finansavimą. Valdžios institucijos užtikrina, kad gerėtų instituciniai gebėjimai įgyvendinti dabartines bei būsimas programas ir būtų skirta tinkamų žmogiškųjų išteklių vadovaujančiosioms institucijoms ir įgyvendinančiosioms įstaigoms.
5. Siekdamas atkurti savo finansų sektoriaus patikimumą, Kipras toliau iš esmės reformuoja ir restruktūrizuoja bankų sektorių ir stiprina gyvybingus bankus - atkuria jų kapitalą, sprendžia jų likvidumo problemas ir stiprina jų priežiūrą. Programoje numatomos šios priemonės ir rezultatai:
a)
užtikrinti, kad būtų atidžiai stebimos bankų sektoriaus likvidumo sąlygos. Atidžiai stebimi laikini laisvo kapitalo judėjimo apribojimai (be kita ko, grynųjų pinigų išėmimo, mokėjimų ir pervedimų apribojimai). Tų stebėjimų tikslas - taikyti kontrolę tik tiek laiko, kiek iš tiesų reikia, kad būtų sumažinta rimta grėsmė finansų sistemos stabilumui. Paskelbtas veiksmų planas, susijęs su laipsnišku kontrolės švelninimu remiantis gairėmis ir programos įgyvendinimo pažanga ir atsižvelgiant į bankų likvidumo padėtį. Nuo centrinio banko finansavimo arba valstybės pagalbos priklausančių šalies bankų vidutinės trukmės finansavimas ir kapitalo planai turi realiai atspindėti numatytą bankų sektoriaus finansinio įsiskolinimo mažinimą, taip pat turėtų būti mažinama priklausomybė nuo skolinimosi iš centrinių bankų, išvengiant skubaus turto išpardavimo ir kreditų krizės. Kad ateityje būtų užkirstas kelias per didelei emitentų koncentracijai, turi būti atnaujintos mažiausių likvidumo reikalavimų taisyklės;
b)
priimti būtinus norminius reikalavimus, susijusius su bendro 1 lygio nuosavo kapitalo pakankamumo rodiklio padidinimu iki 9 % ne vėliau kaip 2013 m. pabaigoje;
c)
imtis priemonių, kad būtų kuo labiau sumažintos dėl bankų restruktūrizavimo mokesčių mokėtojams tenkančios išlaidos. Prieš pasinaudodamos valstybės pagalbos priemonėmis, pakankamai kapitalo neturinčios komercinės ir kooperacinės kredito įstaigos kiek įmanoma padidina savo kapitalą iš privačių šaltinių. Prieš suteikiant bet kokią valstybės pagalbą, visi restruktūrizavimo planai oficialiai tvirtinami pagal valstybės pagalbos taisykles. Komerciniai bankai, patiriantys kapitalo stygių, gali, jei kitų priemonių nepakanka, prašyti valstybės rekapitalizavimo pagalbos pagal valstybės pagalbos procedūras;
d)
užtikrinti, kad būtų sukurtas kreditų registras, prireikus būtų peržiūrėta ir pataisyta esama paskolų suteikimo ir valdymo procesų reguliavimo sistema ir būtų priimti teisės aktai, kuriais stiprinamas komercinių bankų valdymas;
e)
stiprinti bankų valdymą, įskaitant draudimą skolinti nepriklausomiems valdybos nariams arba jų susijusioms šalims;
f)
maksimaliai padidinti neveiksnių paskolų išieškojimą ir kuo labiau sumažinti strateginio skolininkų įsipareigojimų nevykdymo paskatas. Be kita ko, mažinami suvaržymai konfiskuoti užstatą ir užtikrinama tinkama neveiksnių paskolų stebėsena ir valdymas;
g)
užbaigti kooperacinių kredito įstaigų reguliavimo ir priežiūros suderinimą su komercinių bankų reguliavimu ir priežiūra;
h)
įgyvendinti būsimos kooperacinių kredito įstaigų sektoriaus struktūros, veikimo ir gyvybingumo strategiją, kurią Kipro centrinis bankas parengė konsultuodamasis su Komisija, ECB ir TVF;
i)
gerinti bendrovių ir namų ūkių sektorių įsiskolinimo stebėseną ir nustatyti tikslinio privačiojo sektoriaus skolos restruktūrizavimo sistemą siekiant sudaryti palankesnes sąlygas naujam skolinimui ir sumažinti kredito apribojimus;
j)
toliau stiprinti pinigų plovimo prevencijos sistemą ir įgyvendinti veiksmų planą, kuriuo, atsižvelgiant į geriausią patirtį, užtikrinama geresnė praktika, susijusi su išsamiu klientų tikrinimu ir subjektų skaidrumu;
k)
pateikti teisės aktus dėl privalomos priežiūros, pagrįstos kapitalizavimo lygiais;
l)
integruoti testavimą nepalankiausiomis sąlygomis į reguliarią išorinę bankų priežiūrą;
m)
įvesti privalomo informacijos atskleidimo reikalavimus siekiant užtikrinti, kad bankai reguliariai rinkoms praneštų apie banko operacijų restruktūrizavimo pažangą; ir
n)
nustatyti teisinę naujos valdymo struktūros, skirtos valstybės dalyvavimui kooperacinių kredito įstaigų sektoriuje valdyti, sistemą.
6. 2013 m. Kipro valdžios institucijos tiksliai įgyvendina 2013 m. Biudžeto įstatymą (su pakeitimais), įskaitant papildomas nuolatines priemones, patvirtintas prieš suteikiant pirmą finansinės pagalbos išmoką, kurios turi sudaryti mažiausiai 351 mln. EUR (2,1 % BVP). Kipras patvirtina šias priemones:
a)
mokesčio už transporto priemones sistemos reformą, grįsdamas ją ekologiniais principais ir siekdamas gauti papildomų pajamų vidutinės trukmės laikotarpiu;
b)
kompensavimo sistemą, taikomą socialiniams ir pensijų fondams, kurie laikė indėlius Kipro liaudies banke, kuria užtikrinama panaši tvarka, kokia tokiems fondams taikoma Kipro banke, kuria atsižvelgiama į kiekvieno fondo pinigų srautų ir aktuarinę padėtį ir kuria kuo labiau sumažinamas poveikis valdžios sektoriaus deficitui. Turint omenyje, kad tokie fondai yra socialinės paramos pobūdžio, 2013 m. valdžios sektoriaus deficito tikslą galima patikslinti, kad jis rodytų šios sistemos poveikį biudžetui; ir
c)
visapusišką nuo 2012 m. gruodžio mėn. priimtų konsolidavimo priemonių įgyvendinimą.
7. Nuo 2014 m. sausio 1 d. Kipras taiko šias priemones:
a)
kalbant apie išlaidas, į biudžetą turi būti įtraukiama: bendrų socialinių pervedimų išlaidų mažinimas didinant jų tikslingumą; tolesnis viešojo ir bendro viešojo sektoriaus darbuotojų darbo užmokesčio ir apmokėjimo už viršvalandžius mažinimas; mokesčio studentams ir pensininkams už viešojo transporto korteles įvedimas; struktūrinės švietimo sektoriaus reformos priemonės siekiant geriau panaudoti išteklius; ir
b)
kalbant apie pajamas, į 2014 m. biudžetą turi būti įtraukiama: laikinų įmokų nuo viešojo ir privačiojo sektoriaus darbuotojų bruto darbo užmokesčio pratęsimas iki 2016 m. gruodžio 31 d.; PVM didinimas; akcizų didinimas ir bendrosios socialinio draudimo sistemos įmokų didinimas.
8. Siekdamas užtikrinti ilgalaikį viešųjų finansų tvarumą, Kipras vykdo fiskalines struktūrines reformas, apimančias, be kita ko, šias priemones ir rezultatus:
a)
jei būtina, tolesnes bendrosios ir viešojo sektoriaus pensijų sistemos reformas siekiant užtikrinti ilgalaikį pensijų sistemos gyvybingumą, kartu sprendžiant pensijų pakankamumo problemą. Reformų variantai nustatomi atlikus aktuarinį tyrimą;
b)
sveikatos išlaidų augimo kontrolę, kad būtų užtikrinta pakankamai lėšų pagrindinei sveikatos priežiūrai, didinant finansavimo struktūros tvarumą ir viešosios sveikatos priežiūros paslaugų teikimo veiksmingumą; įgyvendinti nacionalinę sveikatos priežiūros sistemą užtikrinant jos finansinį tvarumą ir kartu visuotinį prieinamumą;
c)
viešųjų išlaidų veiksmingumo ir biudžeto sudarymo gerinimą, taikant veiksmingą vidutinės trukmės biudžeto sudarymo sistemą, kuri yra geresnio viešųjų finansų valdymo dalis, taip papildant biudžeto konsolidavimo veiksmus ir kuriais atsižvelgiama į poreikius, susijusius su pakankamu pagrindinių politikos sričių, kaip antai švietimo ir sveikatos priežiūros, finansavimu. Ši sistema visapusiškai atitinka Tarybos direktyvą 2011/85/ES (3) ir Sutartį dėl stabilumo, koordinavimo ir valdysenos ekonominėje ir pinigų sąjungoje, pasirašytą Briuselyje 2012 m. kovo 2 d.;
d)
tinkamos teisinės ir institucinės viešojo ir privačiojo sektorių partnerystės sistemos, pagrįstos geriausia praktika, patvirtinimą;
e)
programos, kuria sukuriama tvirta valstybinių ir pusiau valstybinių įmonių valdymo sistema, parengimą ir privatizavimo plano, kuriuo padedama gerinti ekonominį veiksmingumą ir atkurti skolos tvarumą, inicijavimą;
f)
išsamaus reformų plano, kuriuo gerinamas mokesčių surinkimo ir administravimo efektyvumas ir veiksmingumas (įskaitant kovos su mokesčiųslėpimu ir mokesčių vengimu priemones ir priemones visapusiškam įstatymų ir standartų, reglamentuojančių tarptautinį bendradarbiavimą mokesčių srityje bei keitimąsi mokesčių informacija, taikymui tinkamu laiku gerinti), parengimą ir vykdymą;
g)
nekilnojamojo turto mokesčio tvarkos reformą;
h)
viešojo administravimo reformą, kad būtų pagerintas jo veikimas ir išlaidų efektyvumas, visų pirma peržiūrint viešosios tarnybos dydį, įdarbinimo sąlygas ir funkcinę organizaciją siekiant užtikrinti veiksmingą valdžios sektoriaus išteklių panaudojimą ir kokybiškų paslaugų teikimą gyventojams;
i)
bendrą socialinių išmokų struktūros ir dydžių reformą siekiant veiksmingai panaudoti išteklius ir užtikrinti tinkamą socialinės paramos ir paskatų dirbti pusiausvyrą. Planuojama valstybės paramos reforma užtikrina, kad socialinė parama būtų minimali apsauga, užtikrinanti minimalias pajamas asmenims, negalintiems pasiekti būtiniausio gyvenimo lygio, tačiau išlaikanti paskatas dirbti; ir
j)
išsamų viešųjų finansų auditą siekiant, be kita ko, įvertinti priežastis, kodėl susidarė pernelyg didelė skola.
9. Kipras užtikrina, kad darbo užmokesčio indeksavimo sustabdymas visame viešajame sektoriuje liktų galioti iki programos pabaigos. Bet koks minimalaus darbo užmokesčio pokytis turi atitikti ekonominius ir darbo rinkos pokyčius ir būti priimamas pasikonsultavus su socialiniais partneriais.
10. Kipras parengia išsamius politikos pasiūlymus dėl nustatytų aktyvinimo politikos trūkumų šalinimo. Kipras skubiai imasi veiksmų jaunimo galimybėms kurti ir jo įsidarbinimo perspektyvoms gerinti, atsižvelgdamas į Tarybos rekomendacijos dėl Jaunimo garantijų iniciatyvos nustatymo (4) tikslus. Jaunimui skirtų priemonių struktūra, valdymas ir įgyvendinimas tinkamai integruojami į platesnę aktyvavimo politikos sistemą ir suderinami su socialinės paramos sistemos reforma bei sutartais biudžeto tikslais.
11. Kipras priima likusius konkrečių sektorių teisės aktų pakeitimus, būtinus, kad būtų visapusiškai įgyvendinta Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2006/123/EB (5). Pašalinamos nepagrįstos kliūtys paslaugų rinkose, visų pirma reglamentuojamųjų profesijų srityje. Konkurencijos sistema gerinama stiprinant kompetentingos konkurencijos institucijos veikimą ir užtikrinant nacionalinių reguliavimo institucijų savarankiškumą ir įgaliojimus.
12. Kipras užtikrina, kad būtų sumažintas vėluojamų išduoti nuosavybės dokumentų skaičius, imasi veiksmų, kad būtų greitai naikinami suvaržymai, susiję su nuosavybės dokumentais, kuriuos reikia perduoti nekilnojamojo turto pirkėjams, ir laikosi nustatytų pastatų sertifikatų ir nuosavybės dokumentų išdavimo terminų.
13. Kipras iš dalies pakeičia įkeisto turto priverstinio pardavimo taisykles ir per trumpiausią pagrįstą laikotarpį sudaro sąlygas vykdyti privačius aukcionus. Paspartinamas bylų nagrinėjimas teismuose ir iki programos laikotarpio pabaigos pašalinamas bylų nagrinėjimo vėlavimas. Kipras imasi iniciatyvų stiprinti savo turizmo sektoriaus konkurencingumą, nustatydamas konkretų veiksmų planą, pagal kurį bus įgyvendinti kiekybiškai apibrėžti tikslai, įskaitant pastaruoju metu patikslintoje 2011-2015 m. turizmo strategijoje nustatytus tikslus. Kipras parengia oro transporto jungčių poreikių ataskaitą, kuria bus grindžiama oro transporto politikos strategija.
14. Energetikos srityje Kipras visapusiškai įgyvendina Trečiąjį energetikos paketą, nepaisant Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2009/72/EB (6) 44 straipsnio 2 dalies ir Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2009/73/EB (7) 49 straipsnio 1 dalies. Kipras apsvarsto, ar pasinaudoti tuose straipsniuose jo atžvilgiu numatytomis leidžiančiomis nukrypti nuostatomis. Kartu parengiamas išsamus plėtros planas Kipro energetikos sektoriui pertvarkyti. Tas planas apima:
a)
gamtinėms dujoms eksploatuoti reikalingos infrastruktūros diegimo planą atsižvelgiant į komercines galimybes ir riziką;
b)
visapusiškus energetikos sektoriaus ir dujų eksporto reguliavimo tvarkos ir rinkos organizavimo, įskaitant atitinkamą jūroje išgaunamų dujų tiekimo pardavimų tvarką, suteikiančią galimybių gauti kuo daugiau pajamų, pagrindus; ir
c)
planą nustatyti institucinę angliavandenilių išteklių valdymo sistemą, įskaitant išteklių fondą, kuriam turėtų būti skirtos valstybės lėšos, gaunamos iš dujų eksploatavimo jūroje, kuris turėtų šias lėšas valdyti ir kuris būtų įsteigtas pagal tarptautiniu mastu pripažintą geriausią patirtį.
15. Kipras pateikia prašymą Komisijai dėl techninės pagalbos programos laikotarpiu. Prašyme nustatomos ir patikslinamos techninės pagalbos ar konsultavimo paslaugų sritys, kurios, Kipro valdžios institucijų nuomone, yra esminės įgyvendinant jo makroekonominio koregavimo programą.
3 straipsnis
Sprendimas 2013/236/ES panaikinamas.
4 straipsnis
Šis sprendimas skirtas Kipro Respublikai.
Priimta Briuselyje 2013 m. rugsėjo 13 d.