РЕШЕНИЕ (ЕС) 2015/455 НА КОМИСИЯТА
от 23 юли 2014 година
относно държавната помощ (SA.34826 (2012/C), SA.36005 (2013/NN), предоставена от Гърция в полза на Piraeus Bank Group във връзка с рекапитализацията и преструктурирането на Piraeus Bank S.A.
(нотифицирано под номер C(2014) 5217)
(само текстът на английски език е автентичен)
(текст от значение за ЕИП)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 108, параграф 2, първа алинея от него,
като взе предвид Споразумението за Европейското икономическо пространство, и по-специално член 62, параграф 1, буква а) от него,
като покани държавите членки и други заинтересовани страни да представят мненията си в съответствие с посочените разпоредби (1),
като има предвид, че:
1. ПРОЦЕДУРА
1.1. ПРОЦЕДУРА, СВЪРЗАНА С PIRAEUS BANK
(1)
С решение от 19 ноември 2008 г. Комисията одобри схема с наименование „Мерки в помощ на кредитните институции в Гърция“ („схема за подпомагане на гръцките банки“), предназначена да гарантира стабилността на гръцката финансова система. Със схемата за подпомагане на гръцките банки се предвижда предоставянето на помощ по включените в нея три мерки: мярка за рекапитализация, мярка за гаранции и мярка за държавни облигационни заеми (2). През май 2009 г. Piraeus Bank („Банката“ (3)) беше рекапитализирана от Гърция по мярката за рекапитализация.
(2)
В съображение 14 от Решението от 19 ноември 2008 г. е отбелязано, че на Комисията следва да бъде представен план за преструктуриране по отношение на получателите на мярката за рекапитализация.
(3)
На 23 юли 2010 г. гръцките органи представиха на Комисията план за преструктуриране. Този план и последващите му актуализации, както и допълнителната информация, представена от гръцките органи, бяха регистрирани от Комисията като дело SA.30342 (PN 26/2010) и след това дело SA.32787 (2011/PN).
(4)
Банката нееднократно е ползвала държавни гаранции и държавни облигационни заеми в рамките на схемата за подпомагане на гръцките банки (4). Тя се е ползвала и от гарантирана от държавата спешна помощ за осигуряване на ликвидност („гарантирана от държавата СПОЛ“).
(5)
На 20 април 2012 г. Гръцкият фонд за финансова стабилност („HFSF“) предостави на Банката писмо за поемане на ангажимент да участва в планирано увеличение на акционерния капитал на Банката. На 28 май 2012 г. HFSF извърши мостова рекапитализация на Банката на стойност 4 700 млн. евро („първа мостова рекапитализация“).
(6)
На 10 май 2012 г. гръцките органи официално уведомиха Комисията за писмото за поемане на ангажимент от HFSF към Банката. Комисията го регистрира като помощ, за която не е постъпило уведомление (дело SA.34826 (2012/NN), тъй като мярката вече е била приведена в действие.
(7)
С решение от 27 юли 2012 г. Комисията откри официална процедура по разследване по отношение на първата мостова рекапитализация („решението за откриване по отношение на Piraeus“) (5).
(8)
През декември 2012 г. HFSF извърши втора мостова рекапитализация на Банката на стойност 1 553 млн. евро („втора мостова рекапитализация“). На 21 декември 2012 г. HFSF предостави на Банката и писмо за поемане на ангажимент за участие в увеличението на акционерния капитал на Банката и в конвертируемите капиталови инструменти, които трябва да бъдат емитирани, в общ размер на 1 082 млн. евро (6). Гръцките органи уведомиха Комисията за тези мерки на 20 декември 2012 г. (7).
(9)
През септември 2012 г. Банката обяви намерението си да придобие Geniki от Société Générale S.A. („Société Générale“). През септември и октомври Комисията проведе множество телеконференции и обмен на електронна кореспонденция с представители на гръцките органи и на Банката във връзка с придобиването на Geniki.
(10)
На 19 октомври 2012 г. Банката подписа споразумение за покупка на дялове със Société Générale относно придобиването на общия дял на Société Générale (99,08 %) в Geniki.
(11)
На 12 декември 2012 г. службите на Комисията изпратиха писмо до Гърция, включващо предварителната им оценка за придобиването на Geniki.
(12)
На 26 февруари 2013 г. Банката информира Комисията за намерението си да придобие Millennium Bank Greece S.A. („MBG“). Комисията проведе множество телеконференции и обмен на електронна кореспонденция с гръцките органи и с Банката във връзка с придобиването на MBG.
(13)
На 25 март 2013 г. службите на Комисията изпратиха писмо до Гърция, включващо предварителната им оценка за придобиването на MBG.
(14)
На 22 април 2013 г. Банката съобщи, че е сключила споразумение с Millennium Banco Comercial Portugues („BCP“) относно придобиването на целия акционерен капитал на MBG и участието на BCP в предстоящото увеличение на капитала на Piraeus.
(15)
На 3 юни 2013 г. HFSF частично преобразува първата и втората мостови рекапитализации в собствен капитал на обща стойност 5 891 млн. евро. HFSF предостави на Банката и допълнителна сума в размер на 1 094 млн. евро в съответствие с ангажимента, поет в момента, в който Банката придоби „добрата“ част на Agricultural Bank of Greece („ATE“) и гръцките клонове на трите кипърски банки (вж. раздел 1.2). В допълнение частни инвеститори вляха 1 444 млн. евро. Общата рекапитализация възлезе на 8 429 млн. евро и е известна като „рекапитализацията от пролетта на 2013 г.“
(16)
На 19 декември 2013 г. гръцките органи представиха на Комисията информация по отношение на условията на рекапитализацията от пролетта на 2013 г.
(17)
На 25 юни 2014 г. гръцките органи представиха на Комисията окончателен план за преструктуриране на Банката („план за преструктуриране“). На същата дата те предоставиха информация относно гарантирана от държавата СПОЛ. Те обявиха намерението си да продължат да предоставят помощ за ликвидност на Банката, както и държавни гаранции по дългови инструменти и държавни облигационни заеми в рамките на схемата за подпомагане на гръцките банки.
(18)
В хода на административната процедура Комисията проведе множество срещи, телеконференции и обмен на електронна кореспонденция с представители на гръцките органи и на Банката.
(19)
Гърция изрази съгласие по изключение настоящото решение да бъде прието само на английски език.
1.2. ПРОЦЕДУРА, СВЪРЗАНА С ПРИДОБИТИТЕ ПРЕДПРИЯТИЯ
1.2.1. Процедура, свързана с ATE
(20)
През април 2011 г. Гърция вля 1 445 млн. евро в ATE (сума, която включваше и 675 млн. евро, предоставени първоначално по линия на гръцката схема за рекапитализация). Освен това ATE получи помощ за осигуряване на ликвидност в размер на 6 103 млн. евро. С решение от 23 май 2011 г. Комисията одобри тези мерки въз основа на план за преструктуриране на ATE („решението за преструктуриране на ATE“) (8).
(21)
На 29 декември 2011 г. Гърция участва в емитиране на капиталови права на ATE на стойност 290 млн. евро.
(22)
На 22 март 2012 г. Гърция представи доклад на Банката на Гърция, в който се предлагаше преструктуриране на ATE посредством прилагането на процедура за придобиване и поемане на задължения (9) към избрани активи и пасиви на ATE („прехвърлените дейности на ATE“), докато оставащите активи и пасиви бъдат преструктурирани чрез отделянето им в „лоша“ банка.
(23)
През юли 2012 г. Банката обяви придобиването чрез поглъщане на „добрата“ част от ATE, която беше обявена за ликвидация.
(24)
В същото време HFSF се ангажира да покрие капиталовите нужди на Банката, произтичащи от придобитите активи. На 27 януари 2013 г. Банката на Гърция заключи, че капиталът, необходим за регулаторни цели в резултат на придобиването на прехвърлените дейности на ATE, възлиза на 570 млн. евро, които ще се покрият от HFSF.
(25)
С решение от 3 май 2013 г. (10) („решението за ликвидация на ATE“) Комисията заключи, че мерките за подпомагане, предоставени по време на трансфера на прехвърлените дейности на ATE, не представляват държавна помощ за Банката, а за прехвърлените дейности на ATE. Освен това Комисията заключи, че тази помощ би била съвместима с вътрешния пазар, ако планът за преструктуриране на Банката, който понастоящем включва и прехвърлените дейности на ATE, дава възможност за възстановяване на жизнеспособността ѝ в дългосрочен план.
(26)
През юни 2013 г. HFSF вля 570 млн. евро в Банката в рамките на рекапитализацията от пролетта на 2013 г. (11).
1.2.2. Процедура, свързана с гръцките дейности на Bank of Cyprus, Cyprus Popular Bank и Hellenic Bank („трите кипърски банки“)
(27)
След извънредното заседание на Еврогрупата (12) от 15 март 2013 г., кипърските власти и Европейският съюз, Международният валутен фонд („МВФ“) и Европейската централна банка („ЕЦБ“) постигнаха политическо съгласие по политиката в основата на бъдещата програма за макроикономически корекции. По-конкретно, наред с другото, беше договорено, че дейностите на трите кипърски банки в Гърция ще бъдат прехвърлени към гръцка банка.
(28)
Банката и други гръцки банки изразиха интерес към придобиването на дейностите на трите кипърски банки в Гърция.
(29)
На 22 март 2013 г. HFSF изрази съгласие Банката да направи оферта за придобиването на гръцките клонове, депозити и заеми на трите кипърски банки. Офертата на Банката беше обвързана с предоставянето на собствен капитал от HFSF за Банката в размер, равностоен на цената, платена за собствения капитал на придобитото предприятие.
(30)
Гръцките власти и HFSF информираха подробно службите на Комисията за напредъка на процеса, както и за условията на придобиването.
(31)
На 26 март 2013 г. Банката подписа споразумение за продажба и трансфер с всяка от трите кипърски банки по отношение на техните гръцки дейности (депозити, заеми и клонова мрежа).
(32)
В съответствие с договореното през март 2013 г. HFSF вля капитал в размер на 524 млн. евро в Банката (13), за да покрие капиталовите нужди, възникнали с придобиването на тези активи.
2. ОПИСАНИЕ
2.1. БАНКАТА И НЕЙНИТЕ ЗАТРУДНЕНИЯ
2.1.1. Общо положение на гръцкия банков сектор
(33)
Реалният брутен вътрешен продукт („БВП“) на Гърция спадна с 20 % в периода 2008-2012 г., както е показано в таблица 1. В резултат на това гръцките банки бяха изправени пред бързо повишаващ се процент на неизпълнение по кредитите на гръцките домакинства и дружества (14). Тези тенденции оказаха неблагоприятно въздействие върху показателите на активите на гръцките банки и породиха капиталови нужди.
Таблица 1
Ръст на реалния БВП на Гърция, 2008-2013 г.
Гърция
2008 г.
2009 г.
2010 г.
2011 г.
2012 г.
2013 г.
Ръст на реалния БВП (%)
-0,2
-3,1
-4,9
-7,1
-7,0
-3,9
Източник:
Евростат, на разположение онлайн на: http://epp.eurostat.ec.europa.eu/tgm/table.do?tab=table&init=1&plugin=1&language=en&pcode=tec00115
(34)
Освен това през февруари 2012 г. Гърция осъществи обмен на облигации с частния сектор, известен като участие на частния сектор („програма за PSI“). Гръцките банки взеха участие в програмата за PSI, в чиито рамки гръцкото правителство предлагаше на съществуващите частни притежатели на облигации нови ценни книжа (включително нови гръцки държавни облигации („гръцки държавни облигации“), ценни книжа, свързани с БВП, и известия за плащане по PSI, емитирани от Европейския фонд за финансова стабилност („ЕФФС“), срещу съществуващи гръцки държавни облигации с номинална отстъпка от 53,5 % и по-дългосрочен матуритет (15). На 9 март 2012 г. (16) гръцките органи обявиха резултатите от този обмен на облигации. Обменът доведе до значителни загуби за притежателите на облигации (изчислени от Банката на Гърция средно на 78 % от номиналната стойност на старите гръцки държавни облигации за гръцките банки) и капиталови нужди, които бяха записани със задна дата във финансовите отчети на гръцките банки за 2011 г. Общите загуби на основните гръцки банки, свързани с програмата за PSI, са обобщени в таблица 2.
Таблица 2
Общи загуби на основните гръцки банки, свързани с програмата за PSI (млн. EUR)
Банки
Номинална стойност на гръцките държавни облигации
Номинална стойност на свързаните с държавата кредити
Обща номинална стойност
Загуба по гръцките държавни облигации вследствие на PSI
Загуба по свързани с държавата кредити вследствие на PSI
Обща брутна загуба вследствие на PSI
Обща брутна загуба вследствие на PSI/Основен капитал от първи ред (%)
Обща брутна загуба вследствие на PSI/Общо активи (%)
NBG
13 748
1 001
14 749
10 985
751
11 735
161,0
11,0
Eurobank
7 001
335
7 336
5 517
264
5 781
164,5
7,5
Alpha
3 898
2 145
6 043
3 087
1 699
4 786
105,7
8,1
Piraeus
7 063
280
7 343
5 686
225
5 911
226,0
12,0
ATEbank
5 164
608
5 772
3 873
456
4 329
1 144
17,1
Geniki
384
7
391
287
5
292
78,1
8,9
MBG
185
0
185
137
0
137
29
2,2
Източник:
Банка на Гърция, Доклад относно рекапитализацията и преструктурирането на гръцкия банков сектор, (Report on the Recapitalisation and the Restructuring of the Greek Banking Sector), декември 2012 г., стр. 14.
(35)
Тъй като гръцките банки бяха изправени пред значителен недостиг на капитал в резултат на програмата за PSI и продължаващата рецесия, за рекапитализацията на тези банки бяха предоставени средства по линия на Меморандума за икономически и финансови политики („МИФП“) в рамките на Втората програма за корекции за Гърция между гръцкото правителство, Европейския съюз, МВФ и ЕЦБ от 11 март 2012 г. Гръцките органи направиха оценка, че общо нуждите от банкова рекапитализация и разходите за преструктуриране, които следва да бъдат финансирани по тази програма, възлизат на 50 млрд. евро (17). Тази сума беше изчислена въз основа на стрес тест, проведен от Банката на Гърция в периода декември 2011 г. - декември 2014 г. („стрес тест от 2012 г.“), който беше базиран на прогнозата за загуби по кредити, направена от Blackrock (18). Средствата за рекапитализацията на гръцките банки бяха предоставени чрез HFSF. В таблица 3 е обобщено изчислението на капиталовите нужди за основните гръцки банки, направено в резултат на стрес теста от 2012 г.
Таблица 3
Стрес тест от 2012 г.: капиталови нужди на основните гръцки банки (млн. EUR)
Банки
Референтен основен капитал от първи ред (дек. 2011 г.)
Обща брутна загуба вследствие на PSI (декември 2011 г.)
Провизии, свързани с PSI (юни 2011 г.)
Брутна кумулативна загуба Прогнози за кредитен риск
Резерви за загуби от кредити (декември 2011 г.)
Вътрешно генериране на капитал
Целеви основен капитал от първи ред (дек. 2014 г.)
Капиталови нужди
NBG
7 287
-11 735
1 646
-8 366
5 390
4 681
8 657
9 756
Eurobank
3 515
-5 781
830
-8 226
3 514
2 904
2 595
5 839
Alpha
4 526
-4 786
673
-8 493
3 115
2 428
2 033
4 571
Piraeus
2 615
-5 911
1 005
-6 281
2 565
1 080
2 408
7 335
ATEbank
378
-4 329
836
-3 383
2 344
468
1 234
4 920
Geniki
374
- 292
70
-1 552
1 309
-40
150
281
MBG
473
- 137
0
- 638
213
-79
230
399
Източник:
Банка на Гърция, Доклад относно рекапитализацията и преструктурирането на гръцкия банков сектор (Report on the Recapitalisation and the Restructuring of the Greek Banking Sector), декември 2012 г., стр. 8.
(36)
В съответствие с МИФП от март 2012 г. „на банките, които представят жизнеспособни планове за набиране на капитал, ще се предостави възможност да кандидатстват за публично подпомагане и да получат такова по начин, който да запази стимулите за вливане на капитал от частния сектор и следователно да сведе до минимум тежестта за данъкоплатците“ (19). Банката на Гърция установи, че само четирите най-големи банки (Eurobank, National Bank of Greece, Банката и Alpha Bank) са представили жизнеспособни планове за набиране на капитал (20). Те получиха от HFSF средства за първа рекапитализация през май 2012 г.
(37)
Вътрешните депозити в банките в Гърция намаляха с общо 37 % между края на 2009 г. и юни 2012 г. вследствие на рецесията и политическата несигурност. Тези банки трябваше да плащат по-високи лихвени проценти, за да се опитат да задържат депозитите. Разходите по депозитите нараснаха, което намали нетния лихвен марж на банките. Тъй като гръцките банки нямаха достъп до пазарите за финансиране на едро, те станаха изцяло зависими от финансирането от Евросистемата (21), все по-голяма част от което е под формата на гарантирана от държавата СПОЛ, предоставена от Банката на Гърция.
(38)
На 3 декември 2012 г. Гърция стартира програма за обратно изкупуване на новите гръцки държавни облигации, получени от инвеститорите в рамките на програмата за PSI, по цени в диапазона 30,2 % - 40,1 % от тяхната номинална стойност (22). Гръцките банки участваха в тази програма за обратно изкупуване, вследствие на което реализираха допълнителни загуби по техните счетоводни баланси, тъй като по-голямата част от счетоводната загуба (т.е. разликата между пазарната стойност и номиналната стойност), записана на тези нови гръцки държавни облигации по времето на програмата за PSI, става окончателна и необратима (23).
(39)
През декември 2012 г. четирите най-големи гръцки банки получиха средства за втора мостова рекапитализация от HFSF.
(40)
През пролетта на 2013 г. мостовата рекапитализация на четирите банки беше преобразувана в постоянна рекапитализация под формата на обикновени акции, като HFSF държеше повече от 80 % от дяловото участие на всяка от четирите банки. За банките, които успяха да привлекат предварително определена сума частен капитал (Банката, Alpha Bank и National Bank of Greece), HFSF получи дялове без право на глас, а частните инвеститори получиха гаранции за акциите на HFSF.
(41)
През юли 2013 г. Банката на Гърция възложи на консултант задачата да извърши диагностично проучване на кредитните портфейли на всички гръцки банки. Въпросният консултант направи прогнози за загуби по кредити („ПЗК“) по всички вътрешни кредитни портфейли на гръцките банки, както и по кредити, които носят гръцки риск в чуждестранни клонове и дъщерни дружества, за период, надвишаващ над три и половина години, и за целия срок на кредитите. След анализа бяха направени ПЗК при два макроикономически сценария - базов и неблагоприятен. Банката на Гърция направи ПЗК за чуждестранните кредитни портфейли въз основа на сведения от консултанта.
(42)
Въз основа на оценката на ПЗК от консултанта през есента на 2013 г. Банката на Гърция стартира нов стрес тест („стрес тестът от 2013 г.“), за да прецени стабилността на капиталовата позиция на гръцките банки при базов и при неблагоприятен сценарий. Банката на Гърция направи оценка на капиталовите нужди с техническата помощ на втори консултант.
(43)
Основните компоненти на оценката на капиталовите нужди по стрес теста от 2013 г. бяха следните: i) ПЗК (24) по кредитните портфейли на банките на консолидирана база за гръцки риск и чуждестранен риск, без съществуващи резерви за заеми; и ii) прогнозната доходност от дейността на банките за периода от юни 2013 г. до декември 2016 г. въз основа на консервативна корекция на плановете за преструктуриране, които са били представени на Банката на Гърция през четвъртото тримесечие на 2013 г. В таблица 4 е обобщено изчислението на капиталовите нужди на основните гръцки банки на консолидирана база при базовия сценарий за въпросния стрес тест от 2013 г.
Таблица 4
Стрес тест от 2013 г.: капиталови нужди на гръцките банки на консолидирана база при базовия сценарий (млн. евро)
Банки
Референтен основен капитал от първи ред (юни 2013 г.) (1)
Резерви за загуби от кредити (юни 2013 г.) (2)
ПЗК за гръцки риск (3)
ПЗК за чуждестранен риск (25) (4)
Вътрешно генериране на капитал (5)
Съотношение на основния капитал от първи ред при стрес теста (дек. 2016 г.) (6)
Капиталови нужди (7)=(6)-(1)-(2)-(3)-(4)-(5)
NBG (26)
4 821
8 134
-8 745
-3 100
1 451
4 743
2 183
Eurobank (27)
2 228
7 000
-9 519
-1 628
2 106
3 133
2 945
Alpha
7 380
10 416
-14 720
-2 936
4 047
4 450
262
Piraeus
8 294
12 362
-16 132
-2 342
2 658
5 265
425
(44)
На 6 март 2014 г. Банката на Гърция обяви резултатите от стрес теста от 2013 г. и поиска от банките да представят до средата на април 2014 г. своите планове за набиране на капитал с оглед на покриването на капиталовите нужди при базовия сценарий.
(45)
Между края на март 2014 г. и началото на май 2014 г. банките извършиха увеличенията на капитала.
2.1.2. Бенефициерът
(46)
Банката предоставя универсални банкови услуги основно в Гърция и в Централна, Източна и Югоизточна Европа (Румъния, България, Сърбия, Албания, Украйна и Кипър), както и в Египет. Тя предлага пълната гама от банкови и финансови продукти и услуги за домакинства и за фирми. Банката осъществява банкиране на дребно, корпоративно и частно банкиране, управление на активи, трезор и инвестиционно банкиране. Банката е учредена в Гърция и акциите ѝ се котират на Атинската фондова борса. На 30 декември 2012 г. служителите на Банката наброяват общо 18 597 души (28).
(47)
Банката взе участие в програмата за PSI, като обмени гръцки държавни облигации и свързани с държавата кредити с номинална стойност от 7,7 млрд. евро. Общата начислена сума, свързана с PSI, е в размер на около 5 911 млн. евро преди данъчно облагане и е изцяло записана в отчетите ѝ за 2011 г. (29). В рамките на програмата за обратно изкупуване от декември 2012 г. Банката продаде новите гръцки държавни облигации, които получи по линия на програмата за PSI, с голяма отстъпка от номиналната стойност. Вследствие на тази продажба станаха ясни загубите ѝ по новите гръцки държавни облигации.
(48)
Основните цифри за Банката към декември 2010 г., декември 2011 г., декември 2012 г. и декември 2013 г. (консолидирани данни) са представени в таблица 5.
Таблица 5
Основни цифри на Piraeus Bank, 2010 г., 2011 г., 2012 г. и 2013 г.
Печалба и загуба
(млн. евро)
2010 г.
2011 г.
2012 г. (30)
2013 г. (31)
Нетни приходи от лихви
1 207
1 194
1 047
1 664
Общо приходи от дейността
1 510
1 245
1 921
2 205
Общо разходи от дейността
(884)
(840)
(931)
(1 680)
Приходи преди провизии
625
405
989
525
Загуби от обезценка за покриване на кредитния риск
(611)
(1 973)
(2 519)
(2 536)
Загуби от обезценка, свързани с гръцки държавни облигации, и кредити, които отговарят на условията за PSI
(5 911)
Отрицателна репутация
351
3 810
Нетна печалба/загуба
(21)
(6 618)
(507)
2 546
Селективни цифри за обемите
(млн. EUR)
31 декември 2010 г.
31 декември 2011 г.
31 декември 2012 г. (31)
31 декември 2013 г. (32)
Общо нетни кредити и авансови плащания към клиенти
(нетна стойност)
40 150
35 634
44 613
62 366
Депозити
29 475
21 796
36 971
54 279
Общо активи
57 561
49 352
70 408
92 010
Общ собствен капитал (30)
3 273
(1 940)
(2 316)
8 543
(49)
От таблица 5 е видно, че, освен огромните загуби, записани през 2011 г. вследствие на програмата за PSI (5 911 млн. евро (33)), Банката бележи спад в приходите (наред с другото и поради по-високите разходи по депозитите) и високи и нарастващи загуби от обезценка по нейните кредитни портфейли в Гърция и в чужбина до средата на 2012 г. Позицията на ликвидност на Банката е сериозно засегната от отлива на депозити. Тази ситуация се подобри донякъде след като Банката започна да прави придобивания през юли 2012 г.
(50)
При стрес теста от 2013 г. Банката на Гърция определи капиталовите нужди на Банката на 465 млн. евро при базовия сценарий.
(51)
През март 2014 г. Банката извърши увеличение на капитала в размер на 1 752 млн. евро за покриване на капиталовите нужди, посочени в съображение 50, и за изплащане на 940 млн. евро в привилегировани акции, държани от Гърция (34). За разлика от увеличението на капитала на Eurobank от април 2014 г., HFSF не пое към Банката задължение за вливане на капитал в рамките на увеличението на капитала в случай на недостатъчно търсене от частния сектор. Увеличението на капитала на Банката е осъществено чрез непреференциално предлагане на собствен капитал (т.е. увеличение на капитала с отменяне на правата на акционерите на преференциално изкупуване) на международни инвеститори и чрез публично предлагане в Гърция. Цената на записването е определена на 1,7 евро на акция.
(52)
След увеличението на капитала Банката обяви на 22 май 2014 г., че е изкупила обратно привилегированите акции на Гърция, за обща сума в размер на 750 млн. евро (35).
2.2. ПРИДОБИВАНИЯ ОТ БАНКАТА НА БАНКОВИ ДЕЙНОСТИ В ГЪРЦИЯ
2.2.1. Придобиване на ATE
(53)
ATE е учредена от Гърция през 1929 г. като организация с нестопанска цел. До началото на 90-те години ATE е специализирана финансова институция, която подпомага развитието на селскостопанския сектор от името на гръцката държава. През декември 2000 г. дружеството започва да се котира на Атинската фондова борса. На 14 ноември 2011 г. Гърция е основният акционер на ATE с дял от 89,9 %.
(54)
ATE извършва всички банкови дейности, както банкиране на дребно, така и корпоративно банкиране, предоставя финансови услуги като застраховане и лизинг, и придобива мажоритарно участие в дружества с дейност в нефинансовия сектор, включително сектора на производство на захар и сектора на производство на мляко и млечни продукти.
(55)
През юли 2012 г. ATE предлага своите услугите чрез мрежата си от 468 клона и има 5 024 служители. През юли 2012 г. общата сума на депозитите ѝ възлиза на 14,9 млрд. евро при обща сума на активите в размер на 21,8 млрд. евро (36).
(56)
От 2006 г. насам ATE предлага услугите си и извън пределите на Гърция с 74 % дял в ATE Bank Romania и дял от 20,3 % от общия акционерен капитал и 25 % от привилегированите акции в AIKBanka Serbia.
(57)
Трудностите на ATE възникват преди кризата с гръцкия държавен дълг основно в резултат на лошо качество на активите и на традиционно ниската рентабилност преди загубите. Освен това кризата с гръцкия държавен дълг засегна всички гръцки банки, включително ATE, по два начина: i) загубата на достъп на Гърция до международните дългови пазари засегна сериозно позицията на ликвидност на гръцките банки, и ii) качеството на активите се влоши и се увеличиха загубите.
(58)
През април 2011 г. Гърция вля 1 445 млн. евро в ATE (включително 675 млн. евро, предоставени първоначално по линия на гръцката мярка за рекапитализация). Освен това ATE получи помощ за осигуряване на ликвидност в размер на 6 103 млн. евро. Комисията одобри тези мерки в Решението за преструктуриране на ATE.
(59)
Въпреки това, през втората половина на 2011 г. положението на ATE по отношение на капитала се влоши основно поради нейното участие в програмата за PSI. Както е показано в таблица 2, общата начислена сума, свързана с PSI, е в размер на около 4 329 млн. евро преди данъчно облагане и е изцяло записана в отчетите ѝ за 2011 г. Както е показано в таблица 3, капиталовите нужди на прехвърлените дейности на ATE са оценени на 4 920 млн. евро.
(60)
На 22 март 2012 г. Гърция представи доклад на Банката на Гърция, съдържащ предложение за преструктуриране на ATE посредством процедура за придобиване и поемане на задълженията по отношение на прехвърлените дейности на ATE и за преструктуриране на оставащите активи и пасиви чрез отделянето им в „лоша“ банка. Банката и друга голяма гръцка банка представиха необвързващи оферти на HFSF. На 26 юли 2012 г. съветът на директорите на HFSF одобри предложението на Банката.
(61)
На 27 юли 2012 г. Банката на Гърция осъществи трансфера на прехвърлените дейности на ATE към Банката (37).
(62)
Тъй като прехвърлените дейности на ATE съдържат по-малко активи по справедлива стойност, отколкото пасиви, HFSF, в съответствие с решението на Банката на Гърция от 28 януари 2013 г., трябваше да покрие разликата между прехвърлените активи и прехвърлените пасиви, т.е. недостига от финансиране. Банката на Гърция заключи въз основа на одитираните стойности, че недостигът от финансиране би бил в размер на 7 471 млн. евро и че HFSF е предоставил на Банката облигации на Европейския инструмент за финансова стабилност („облигации на EFSF“) на стойност 7 471 млн. евро.
(63)
Освен това HFSF се ангажира да предостави капитал на Банката, за да може прехвърлените дейности на ATE да бъдат капитализирани до 9 %. Тази сума първоначално е определена на 500 млн. евро, но окончателната сума е определена на 570 млн. евро. HFSF вля окончателната сума в Банката срещу обикновени акции в рамките на рекапитализацията от пролетта на 2013 г.
(64)
Банката придоби прехвърлените дейности на ATE на покупна цена от 95 млн. евро.
2.2.2. Придобиване на Geniki
(65)
Geniki е създадена през 1937 г. Geniki предоставя финансови услуги в секторите банкиране на дребно, корпоративно банкиране и услуги на капиталовия пазар. През 2004 г. Société Générale придоби мажоритарен дял от акциите на Geniki. Geniki има 104 клона и 1 391 служители към 31 декември 2012 г. (38) Общата стойност на активите възлиза на 2,6 млрд. евро, общите нетни кредити - на 1,9 млрд. евро, а депозитите - на приблизително 2 млрд. евро (39).
(66)
Кризата с гръцкия държавен дълг оказа много отрицателно въздействие върху резултатите в банковия сектор. Освен това, участието на гръцките банки в програмата за PSI доведе до бързо влошаване на положението им по отношение на капитала. Както е показано в таблица 2, общата начислена сума на Geniki, свързана с PSI, е в размер на приблизително 292 млн. евро преди данъчно облагане и е изцяло записана в отчетите ѝ за 2011 г. Както е показано в таблица 3, капиталовите нужди на Geniki са оценени на 281 млн. евро и са изчислени въз основа на стрес теста, извършен от Банката на Гърция.
(67)
През юни 2012 г. Société Générale осъществи връзка и с четирите големи гръцки банки в опит да продаде Geniki. Единствено Банката изрази интерес към придобиването на Geniki.
(68)
Преговорите между Société Générale и Банката за продажбата на Geniki доведоха до официално споразумение на 19 октомври 2012 г., съгласно което: i) Société Générale трябваше да продаде, а Банката да закупи дела от 99,08 %, който Société Générale държи в Geniki, и ii) Société Générale трябваше да преотстъпи и прехвърли, а Банката да придобие 100 % от авансовите плащания за акционерен капитал на Geniki, които Société Générale е договорила и ще договори в бъдеще. В крайна сметка Société Générale се съгласи да направи авансово плащане на приблизително 290 млн. евро на Geniki и да закупи облигации, емитирани от Банката в размер на приблизително 170 млн. евро. След това Банката придоби Geniki за 1 млн. евро.
(69)
На 14 декември 2012 г. Банката обяви, че придобиването на дела на Société Générale в Geniki е приключено.
2.2.3. Придобиване на гръцките дейности на трите кипърски банки
(70)
Bank of Cyprus, Cyprus Popular Bank и Hellenic Bank са създадени съответно през 1899 г., 1901 г. и 1976 г.
(71)
След извънредното заседание на Еврогрупата от 15 март 2013 г. беше постигнато споразумение относно основните параметри на плана за спасяване на Кипър от Европейския съюз, МВФ и ЕЦБ. Гръцкият съвет за системна стабилност („HSSB“) с единодушие предложи гръцките активи и пасиви от клоновете на трите кипърски банки в Гърция да бъдат прехвърлени към съществуваща гръцка банка. По-конкретно, HSSB посочи, че „[…] (40) споразумението дава пълна сигурност на вложителите на гръцките клонове [на трите кипърски банки], гарантира гръцкия обществен интерес и финансовата стабилност и не представлява тежест за гръцкия държавен дълг“.
(72)
Банката на Гърция е натоварена да проучи дали гръцките банки са потенциално заинтересовани и в този контекст отправи покана за изразяване на интерес. Освен това, HFSF постигна съгласие да покрие капиталовите нужди (на купувача), които ще възникнат при придобиването на гръцките клонове на трите кипърски банки.
(73)
В таблица 6 са обобщени активите и пасивите на трите кипърски банки, които в крайна сметка са прехвърлени към Банката („кипърски прехвърлени дейности“).
Таблица 6
Прехвърлени дейности на трите кипърски банки
Прехвърлени дейности
Активи
Всички гръцки кредити, включително лизинг и факторинг
Кредити от сектора на корабоплаването и други кредити, предоставени и управлявани в Гърция и записани в кипърския кредитен портфейл
Дълготрайни активи (без активите с отсрочен данък)
Пасиви
Всички депозити на трите кипърски банки, събирани в Гърция
Източник:
Договорености, „Обособяване и продажба на гръцките активи на кипърските банки“ (Carve out and sale of the Greek assets of Cypriot banks), 10 април 2013 г.
(74)
Активите, прехвърлени на Банката, възлизат на приблизително 18,9 млрд. евро, а пасивите - на приблизително 15 млрд. евро. Въпреки това, страните по сделката постигнаха съгласие да вземат под внимание размера на загубите, който беше прогнозиран в доклада на PIMCO за банките в Кипър, при неблагоприятен сценарий (41). Съгласно доклада на PIMCO стойността на активите, които ще се прехвърлят на Банката, възлиза на приблизително 16,5 млрд. евро. Прехвърлените пасиви възлизат на приблизително 14,5 млрд. евро.
(75)
На 21 и 22 март 2013 г. само три банки, включително Банката, представиха необвързващи оферти.
(76)
На 22 март 2013 г. HFSF даде съгласието си за придобиването на дейностите на трите кипърски банки в Гърция от Банката. Общата сума, платена от Банката за придобиването на кипърските прехвърлени дейности, е 524 млн. евро. По-конкретно е постигната договореност, че Банката ще плати 237 млн. евро за придобиването на прехвърлените дейности на Bank of Cyprus, 258 млн. евро за придобиването на прехвърлените дейности на Cyprus Popular Bank и 29 млн. евро за придобиването на прехвърлените дейности на Hellenic Bank.
(77)
През юни 2013 г., в рамките на рекапитализацията от пролетта на 2013 г. (42), HFSF вля капитал в размер на 524 млн. евро в Банката, за да покрие покупната цена, платена от Банката.
2.2.4. Придобиване на MBG
(78)
MBG е създадена през 2000 г. MBG има 119 клона и 1 174 служители към 31 декември 2012 г. (43).
(79)
На 22 април 2013 г. Банката подписа окончателно споразумение с BCP относно придобиването на целия акционерен капитал на MBG и участието на BCP в предстоящото увеличение на капитала на Банката.
(80)
Съгласно това споразумение BCP трябваше да допринесе с 400 млн. евро за регулаторната рекапитализация на MBG (от която 139 млн. евро вече са предоставени от BCP през декември 2012 г.) посредством преобразуването на подчинените и първостепенните кредити от BCP на MBG в собствен капитал. Освен това, цялото финансиране, предоставено от BCP на MBG в миналото, трябваше да бъде възстановено от MBG в два транша: 650 млн. евро да бъдат платени на датата на приключване на сделката, а сумата от приблизително 250 млн. евро да бъде платена в срок от шест месеца от приключването. Накрая, BCP трябваше да допринесе с 400 млн. евро за рекапитализацията на Банката посредством частни емисии на ценни книжа с изключение на преференциални права. Тогава Банката трябваше да придобие изцяло рекапитализираната MBG за 1 млн. евро.
(81)
На 19 юни 2013 г. Банката обяви, че придобиването на MBG е приключено.
2.2.5. Преглед на комбинирания ефект от придобиванията
(82)
В таблица 7 се прави преглед на последиците от последователните придобивания върху размера и състоянието на Банката в Гърция (нито един от придобитите субекти не включва чуждестранни активи, с изключение на прехвърлените дейности на ATE, които съдържат малко румънски активи). В резултат на тези придобивания Банката понастоящем има най-големия пазарен дял от гръцкия пазар на депозити и кредити.
Таблица 7
Последици от последователните придобивания върху размера на Piraeus в Гърция
31.12.2012 г.
Само Гърция
Само Piraeus
ATE
Geniki
Кипърски банки
MBG
НОВА ГРУПА
Общо заеми
27 727
12 200
3 308
24 194
4 710
72 138
част от новата група
38 %
17 %
5 %
34 %
7 %
100 %
Нетни кредити
24 811
11 527
1 909
19 481
4 236
61 964
част от новата група
40 %
19 %
3 %
31 %
7 %
100 %
Депозити
15 412
14 986
2 014
14 427
2 912
49 752
част от новата група
31 %
30 %
4 %
29 %
6 %
100 %
Служители
5 926
5 019
1 420
5 268
1 186
18 819
част от новата група
31 %
27 %
8 %
28 %
6 %
100 %
Клонове
325
460
104
307
120
1 316
част от новата група
25 %
35 %
8 %
23 %
9 %
100 %
Източник:
данни, представени на 10 юни 2014 г. от Piraeus Bank
2.3. МЕРКИ ЗА ПОМОЩ
2.3.1. Мерки за помощ, предоставени на Банката по схемата за подпомагане на гръцките банки (мерки L1 & A)
(83)
Банката е получила помощ под различна форма по схемата за подпомагане на гръцките банки, по мярката за рекапитализация, по мярката за гаранции и по мярката за държавни облигационни заеми.
2.3.1.1. Държавна помощ за ликвидност, предоставена по мярката за гаранции и по мярката за държавни облигационни заеми (мярка L1)
(84)
Банката е ползвала и продължава да ползва помощ по мярката за гаранции и по мярката за държавни облигационни заеми. Въпросната помощ ще бъде наричана в настоящото решение „мярка L1“. През 2010 г. Банката емитира държавно гарантирани облигации на обща стойност 9,9 млрд. евро. Гърция също отпуска заем на Банката в размер на 1 289 млн. евро под формата на държавни облигации. В края март 2014 г. размерът на неизкупените държавни облигации възлиза на 1 024 млн. евро (44).
(85)
В плана за преструктуриране на Банката, представен от гръцките органи на Комисията на 25 юни 2014 г., гръцките органи поискаха разрешение да продължат да предоставят гаранции и заеми от държавни облигации на Банката по схемата за подпомагане на гръцките банки по време на периода на преструктуриране, ако възникне необходимост от подобна помощ за ликвидност, въпреки че не се очаква това да се случи.
2.3.1.2. Държавна рекапитализация, предоставена по мярката за рекапитализация (мярка A)
(86)
През май 2009 г. и декември 2011 г. Банката получи от Гърция по мярката за рекапитализация към схемата за подпомагане на гръцките банки вливания на капитал съответно в размер на 370 млн. евро и 380 млн. евро, в общ размер от 750 млн. евро (мярка А), които се равняват на приблизително 2,1 % от рисково претеглените активи (45) на Банката за този период.
(87)
Рекапитализацията е извършена под формата на привилегировани акции, записани от Гърция, като купонът е 10 %, а падежът - пет години.
(88)
Банката е изкупила привилегированите акции на 22 май 2014 г., както е посочено в съображение 52.
2.3.2. Гарантирана от държавата СПОЛ (мярка L2)
(89)
СПОЛ представлява извънредна мярка, която дава възможност на платежоспособна финансова институция, изправена пред временни проблеми с ликвидността, да получи финансиране от Евросистемата, без въпросната операция да е включена в единната парична политика. Лихвеният процент, който дадена финансова институция заплаща за СПОЛ, е […] базисни пункта по-висок, отколкото лихвата, която тя плаща за обичайното рефинансиране от Централната банка.
(90)
Банката на Гърция отговаря за програмата за СПОЛ, което означава, че всички разходи за предоставянето на СПОЛ и рисковете, които произтичат от това, са за сметка на Банката на Гърция (46). Гърция е предоставила на Банката на Гърция държавна гаранция, която важи за целия размер на СПОЛ, предоставена от Банката на Гърция. Приемането на член 50, параграф 7 от Закон 3943/2011, с който се изменя член 65, параграф 1 от Закон 2362/1995, дава възможност на министъра на финансите да предоставя на Банката на Гърция гаранции от името на държавата, за да бъдат обезпечени вземанията на Банката на Гърция от кредитни институции. Банките, които се ползват от СПОЛ, трябва да заплащат на държавата такса за гаранцията в размер на […] базисни пункта.
(91)
Към 31 декември 2011 г. банката е ползвала гарантирана от държавата СПОЛ в размер на 11,64 млрд. евро, докато към 31 декември 2012 г. банката е ползвала гарантирана от държавата СПОЛ в размер на 31,4 млрд. евро (47). След рязък спад през 2013 г. към края на същата година Банката се е възползвала от гарантирана от държавата СПОЛ в размер на едва от 750 млн. евро.
2.3.3. Мерки за помощ, предоставени на Банката по линия на HFSF (мерки B1, B2, B3 & B4)
(92)
От 2012 г. насам Банката се е възползвала от няколко мерки за капиталова подкрепа, предоставени от HFSF. В таблица 8 е направен преглед на споменатите мерки за помощ.
Таблица 8
Мерки за помощ, предоставени на Банката чрез HFSF
1-ва мостова рекапитализация - май 2012 г.
(млн. евро)
2-ра мостова рекапитализация - декември 2012 г.
(млн. евро)
Писмо за поемане на ангажимент - декември 2012 г.
(млн. евро)
Участие в рекапитализацията от май 2013 г.
(млн. евро) (48)
Мярка
B1
B2
B3
B4
Размер
(млн. евро)
4 700
1 553
1 082
5 891
2.3.3.1. Първата мостова рекапитализация (мярка B1)
(93)
В съображения 14-33 от решението за откриване по отношение на Piraeus е дадено подробно описание на първата мостова рекапитализация от май 2012 г. (мярка B1). В настоящия раздел са представени контекстът и основните характеристики на тази мярка.
(94)
На 20 април 2012 г. HFSF предостави на Банката писмо с ангажимент за участие в планираното увеличение на капитала на Банката със сума в размер до 5 млрд. евро.
(95)
По мярка B1 през май 2012 г. HFSF прехвърля на Банката 4,7 млрд. евро под формата на облигации на Европейския инструмент за финансова стабилност (EFSF) в съответствие с разпоредбите за мостови рекапитализации, определени в Закон 3864/2010 за създаването на HFSF („Закон за HFSF“). В съображение 53 от решението за откриване по отношение на Piraeus Комисията вече е определила, че „Мостовата рекапитализация, която е била финализирана на 28 май 2012 г., е извършена в изпълнение на поетото задължение в писмото за поемане на ангажимент и следователно представлява продължение на същата помощ“. Както предвидените в писмото за поемане на ангажимент суми, така и тези в първата мостова рекапитализация, са били изчислени от Банката на Гърция по такъв начин, че да се гарантира, че Банката ще достигне капиталово съотношение от общо 8 % към 31 декември 2011 г. - датата, на която мостовата рекапитализация е записана със задна дата в отчетите на Банката. Както е видно от таблица 3, мярка B1 покрива само част от общите капиталови нужди, които са били установени от стрес теста от 2012 г. Предвидено е било Банката да набере капитал чрез бъдещо увеличение на капитала, а целта на мостовата рекапитализация е била единствено да гарантира, че Банката ще отговаря на условията за финансиране от ЕЦБ до извършването на въпросното увеличение на капитала.
(96)
За периода между датата на първата мостова рекапитализация и датата на преобразуването на първата мостова рекапитализация в обикновени акции и други конвертируеми финансови инструменти, в сключеното между Банката и HFSF споразумение преди записването е било предвидено Банката да плаща на HFSH годишна такса в размер на 1 % от номиналната стойност на дълговите ценни книжа на EFSF и че всички плащания на купони и начислени лихви по дългови ценни книжа на EFSF за този период ще се считат за допълнителна вноска в капитала, направена от HFSF за Банката (49).
2.3.3.2. Втората мостова рекапитализация (мярка B2)
(97)
През есента на 2012 г. Банката е записала допълнителни загуби. По тази причина капиталът ѝ отново е спаднал под минималните капиталови изисквания, на които трябва да отговаря за да се ползва от рефинансиране от ЕЦБ.
(98)
В резултат на това се е наложило да бъде извършена втората мостова рекапитализация. На 20 декември 2012 г. HFSF извърши втора мостова рекапитализация в размер на 1 553 млн. евро (мярка B2), която отново е платена посредством прехвърлянето на облигации на EFSF към Банката.
2.3.3.3. Писмото за поемане на ангажимент от 20 декември 2012 г. (мярка B3)
(99)
В допълнение към втората мостова рекапитализация, на 20 декември 2012 г. HFSF предостави на Банката писмо за поемане на ангажимент, че ще участва в увеличението на акционерния капитал на Банката и в конвертируемите инструменти, които трябва да бъдат емитирани, със сума в общ размер до 1 082 млн. евро (мярка B3).
(100)
Общият размер на двете мостови рекапитализации (мерки B1 и B2) и на допълнителната сума, за която е поет ангажимент през декември 2012 г. (мярка B3), означава, че HFSF е поел ангажимент за покриване на всички капиталови нужди, които са били установени от стрес теста от 2012 г. (7 335 млн. евро (50)).
2.3.3.4. Участие на HFSF в рекапитализацията от пролетта на 2013 г. (мярка B4) и частично изплащане по мерки B1 и B2
(101)
На 23 април 2013 г. общото събрание на акционерите на Банката одобри увеличение на акционерния капитал в размер на 8 429 млн. евро (51). Тази сума е изчислена като сумата от:
i)
7 335 млн. евро за покриване на капиталовите нужди, установени от стрес теста от 2012 г.; от тази сума HFSF записа 5 891 млн. евро (мярка B4), а частните инвеститори записаха 1 444 млн. евро;
ii)
570 млн. евро, предоставени от HFSF с цел да се отговори на регулаторните капиталови изисквания, възникнали от придобитата стопанска дейност на ATE Bank, в съответствие с ангажимента, поет през юли 2012 г.; Комисията оцени тази мярка в Решението за ликвидация на ATE и установи, че тя не представлява помощ за Банката;
iii)
524 млн. евро, предоставени от HFSF с цел да се отговори на капиталовите нужди, възникнали при плащането на покупната цена за гръцките дейности на трите кипърски банки; тази част от увеличението на капитала представлява мярка C (52).
(102)
Цената на новите акции е определена на 1,70 евро за акция, което съответства на 50 % от средната цена, претеглена спрямо обема на акциите, през 50-те дни на търгуване преди определянето на цената.
(103)
На 3 юни 2013 г. съветът на директорите на Банката обяви емитирането на 3 888 268 914 нови акции с номинална стойност от 0,30 евро при цена от 1,70 евро за акция (53). Банката обяви на 28 юни 2013 г. (54), че съветът на директорите е удостоверил пълното изплащане на общото увеличение на акционерен капитал на обща стойност от 8 429 млн. евро, включително размера на премиите.
(104)
Общото частно участие в увеличението на акционерния капитал на Банката възлиза на 1 444 млн. евро (55). Тази сума включва и участието на BCP, както е описано в съображение 80.
(105)
Поради това участието на HFSF в увеличението на акционерния капитал на Банката възлиза на 6 985 млн. евро.
(106)
Непосредствено след рекапитализацията от пролетта на 2013 г. HFSF става мажоритарен акционер в Банката с дял от 81 % (56). HFSF предостави гаранции и предостави на частните инвеститори гаранция за всяка закупена акция безвъзмездно (57). Всяка гаранция включва право на закупуване на 4,48 акции от HFSF през определени периоди и по цени на упражняване. Първата възможна дата е 2 януари 2014 г., а след тази дата правата, включени в гаранциите, могат да се упражняват на всеки шест месеца до 2 януари 2018 г. Цената на упражняване е равна на цената на записване от 1,70 евро, увеличена с годишен лихвен процент (4 % за първата година, 5 % за втората година, 6 % за третата година, 7 % за четвъртата година и след това 8 % на годишна основа за останалите шест месеца) (58).
(107)
Съгласно закона за HFSF в изменения му вид от 2014 г. само цените на упражняване на гаранциите могат да бъдат коригирани при емитиране на права. Освен това, всяка подобна корекция ще се извършва впоследствие и само в границите на размера на сумата от реализираните постъпления от продажбата на преференциални права на HFSF. Не се предвиждат корекции в случай на незадължително увеличение на акционерния капитал.
2.3.4. Мерки за помощ за придобитите предприятия (мярка C)
2.3.4.1. Мерки за помощ за ATE
(108)
Както е посочено в съображение 58, към момента на приемането на Решението за преструктуриране на ATE, ATE вече се е ползва от мерки за помощ.
(109)
През декември 2011 г. гръцката държава вля 290 млн. евро в ATE.
(110)
Преструктурирането от 27 юли 2012 г., както е описано в съображения 62 и 63, включва също допълнително подпомагане от държавата. HFSF предостави на Банката облигации на EFSF на стойност 7 471 млн. евро с цел да покрие недостига от финансиране. HFSF пое и ангажимент да рекапитализира Банката за сума в размер на 570 млн. евро.
(111)
Като цяло помощта, свързана с процедурата за придобиване и поемане на задължения, възлиза на 8 041 млн. евро.
2.3.4.2. Мерки за помощ за гръцките дейности на трите кипърски банки (мярка C)
(112)
Както вече е посочено в съображения 77 и 101, по време на придобиването на гръцките дейности на трите кипърски банки, HFSF пое ангажимент да предостави на Банката капитал в размер на 524 млн. евро (мярка C). Този ангажимент е изпълнен през юни 2013 г. (59).
2.4. ПЛАНЪТ ЗА ПРЕСТРУКТУРИРАНЕ
2.4.1. Национални операции
(113)
Според плана за преструктуриране Банката ще се съсредоточи върху своите основни банкови дейности в Гърция.
(114)
Основният акцент е да се възстанови доходността и жизнеспособността на гръцките банкови дейности. За тази цел в плана за преструктуриране са включени редица мерки, целящи подобряването на оперативната ефективност и нетния лихвен марж на Банката, както и мерки за подобряване на нейната капиталова позиция и структурата на счетоводния ѝ баланс.
(115)
По отношение на оперативната ефективност, Банката вече започна да изпълнява мащабна програма за рационализиране.
(116)
От 31 декември 2011 г. до 31 декември 2013 г. Банката намали физическото си присъствие в Гърция с общо 322 клона, като отчете преструктурирането на придобитите субекти след датата на придобиване. Банката продължи да поддържа възприетия ритъм през 2014 г., като още през първото полугодие приключи затварянето на […] субекта.
Таблица 9
Преструктуриране на гръцката клонова мрежа 2010 г. - първо полугодие на 2014 г.
Период
2011 г.
2012 г.
2013 г.
Първо полугодие на 2014 г.
Общ брой на клоновете в началото на периода или към датата на придобиване
360
918
1 316
1 037
От които на банка Piraeus
[…]
[…]
[…]
[…]
На банка ATE
[…]
[…]
На банка Geniki
[…]
[…]
Клоновете в Кипър
[…]
[…]
[…]
На банка MBG
[…]
[…]
[…]
Общо в края на периода
346
889
1 037
899
Общо закриване на клонове в рамките на периода
14
29
279
138
Източник:
план за преструктуриране, представен на 25 юни 2014 г., стр. 40 и 125, годишни доклади за 2011 и 2012 г.
(117)
Банката съкрати и общия брой на персонала, зает в осъществяването на банкови и небанкови действия в Гърция, през периода 2011-2013 г. с 2 519 служители. По-специално, 2 114 поста бяха освободени в рамките на прилаганата от Банката схема за доброволно оттегляне.
Таблица 10
Съкращаване на персонал в Гърция за периода 2010-2013 г.
Период
2011 г.
2012 г.
2013 г.
Обща численост на персонала в началото на периода или към датата на придобиване
6 370
12 616
18 628
От които на банка Piraeus
[…]
[…]
[…]
На банка ATE
[…]
[…]
На банка Geniki
[…]
[…]
Клоновете в Кипър
[…]
[…]
[…]
На банка MBG
[…]
[…]
[…]
Общо в края на периода
6 172
12 365
16 558
Съкращаване на персонал
198
251
2 070
Източник:
план за преструктуриране, представен на 25 юни 2014 г., стр. 40 и 125, годишни доклади за 2011 и 2012 г.
(118)
Банката планира допълнително съкращаване на персонала си в Гърция за периода от декември 2013 г. до края на 2017 г. (от 16 558 на […] служители) и на размера на мрежата си (от 1 037 на […] клона) (60) […].
(119)
Повишената ефективност от гледна точка на клонове и персонал ще допринесе за намаляването на общите разходи за дейностите на Банката в Гърция с […] % от 1 394 млн. евро на прогнозна база през 2013 г. на […] млн. евро (61) през 2017 г. (62). В резултат на това очакваното съотношение на разходите към приходите на дейностите на Банката в Гърция следва да спадне под […] % в края на периода на преструктуриране.
(120)
В плана за преструктуриране е описано също как Банката ще намали своите разходи за финансиране, което е от съществено значение за възстановяването на жизнеспособността. Банката очаква да може да плаща по-ниски лихвени проценти по депозитите в нея благодарение на по-стабилната среда, и по-специално очакваното стабилизиране и възстановяване на гръцката икономика, която трябва да започне да отбелязва растеж от 2014 г. нататък.Очаква се спредовете по депозитите в Гърция да се понижат (63). Това понижение на спредовете ще бъде постигнато главно посредством плащането на много по-ниски проценти по срочните депозити. По същия начин, зависимостта на Банката от спешна помощ за осигуряване на ликвидност (СПОЛ) и по-голямо финансиране от Евросистемата ще намалее от над 45 % от общите ѝ активи през 2012 г. на по-малко от […] % през 2017 г. (64).
(121)
Според плана за преструктуриране се очаква Банката да укрепи също така своя счетоводен баланс. Нетното ѝ съотношение на кредитите към депозитите в Гърция ще намалее до […] % през 2017 г. (от 114 % през 2013 г. (65)), а капиталовата ѝ адекватност ще се подобри допълнително.
(122)
Друг приоритет на Банката е управлението на необслужваните кредити. Банката ще подобри своята кредитна политика както по отношение на предоставянето на кредити (по-добро покритие на обезпечението и по-малки лимити), така и по отношение на управлението на необслужваните кредити. Делът на необслужваните кредити ще бъде близо […]% през […] г. и след това ще започне да се понижава, като се очаква да достигне приблизително […] % в края на периода на преструктуриране (66). Свързаните с риска разходи (загуби от обезценка на заемите) ще се понижат от близо 2 млрд. евро през 2013 г. до по-малко от […] млн. евро през 2018 г. (67).
(123)
Подобряването на оперативната ефективност, повишаването на нетния лихвен марж и намаляващите разходи за риска ще дадат възможност на Банката да възстанови своята доходност в Гърция от […] г. нататък. Банката очаква печалбите ѝ да надвишат […] млрд. евро през 2018 г. за вътрешни дейности.
2.4.2. Международни банкови дейности
(124)
С оглед на подобряването на доходността от чуждестранните дейности Банката вече започна да изпълнява програма за значително намаляване на разходите в международната мрежа. За периода от края на 2011 г. до март 2014 г. броят на служителите беше намален с 10 %, от 6 634 на 5 948 души, а броят на клоновете с 18 %, от 499 на 410 (68). Структурата на международния портфейл на Банката също беше опростена, за да се намали разходната база (69).
(125)
В плана за преструктуриране е подчертана необходимостта да се намали зависимостта на чуждестранните дъщерни предприятия от тяхното гръцко дружество майка, що се касае до техните нужди от финансиране, и да се продължи поддържането на капиталовата позиция на Банката.
(126)
През септември 2012 г. Банката продаде дъщерното си предприятие в САЩ, на което се падаха приблизително 0,7 млрд. евро от активите (13 клона и 158 служители).
(127)
Банката ще намали експозицията си в чуждестранни активи до […] млрд. евро към края на юни 2018 г. Тази стойност представлява намаление от […]% (70) спрямо края на 2012 г. (71).
(128)
Намалението на чуждестранните активи ще бъде малко по-незначително - до […] млрд. евро в случай […] (72). При това положение общото намаление на чуждестранните активи ще възлезе на […]% спрямо равнището от края на 2012 г.
(129)
Вместо обаче да се съобрази с горепосочения размер на общите активи към края на юни 2018 г., Банката може да реши да пристъпи към продажба […] (73). В този случай запазените дейности няма да представляват повече от […]% от общите чуждестранни дейности на Банката към края на 2012 г.
(130)
Банката ще намали своето общо финансиране на чуждестранните си дъщерни предприятия.
2.4.3. Набиране на частен капитал и вноски от съществуващите акционери и подчинени кредитори
(131)
Банката успя да набере значителен капитал на пазара и по този начин намали размера на необходимата ѝ държавна помощ.
(132)
Първо, Банката успя да набере определен частен капитал през 2011 г. чрез емитирането на права в размер на 807 млн. евро (74). Както е посочено в съображение 104, Банката успя да набере капитал и от частни инвеститори чрез рекапитализацията от пролетта на 2013 г. Броят на вече съществуващите акционери също намаля значително като резултат от рекапитализацията от пролетта на 2013 г., след която 81 % от акциите на Банката се държат от HFSF, 17 % от нови инвеститори, което оставя на старите акционери едва 2 % дялово участие. От 2008 г. насам не са плащани никакви дивиденти в парични средства.
(133)
Банката успя да набере на пазара капитал в размер на 1 750 млн. евро през април 2014 г. за покриване на нуждите от допълнителен капитал и изплащане на държаните от Гърция привилегировани акции. Новите акции бяха емитирани на цена 1,7 евро, което представлява цената, платена от HFSF в рамките на рекапитализацията от пролетта на 2013 г.
(134)
Банката генерира капитал и чрез обратно изкупуване на собствените си хибридни и подчинени дългови инструменти с отстъпка от номиналната стойност. През март 2012 г. Банката предложи да изкупи обратно част от хибридните инструменти и инструменти от по-нисък втори ред. Цената, изчислена на базата на пазарната стойност и включваща премия от най-много десет процентни пункта, беше определена на 37 % от номиналната стойност за хибридните инструменти и на 50 % от номиналната стойност за инструментите от по-нисък втори ред. Процентите на участие бяха съответно 52,8 % и 18,2 %. През май 2013 г. Банката стартира допълнителна операция по управление на пасивите за обратно изкупуване на ценни книжа, задълженията по които не са погасени, на стойност до 321 млн. евро. Процентът на участие беше 20 %. Тази поредица от обратни изкупувания доведе до реализиране на обща капиталова печалба от приблизително 120 млн. евро (75).
2.5. ПОЕТИ ЗАДЪЛЖЕНИЯ ОТ ГРЪЦКИТЕ ОРГАНИ
(135)
На 25 юни 2014 г. Гърция пое задължение Банката и нейните филиали да изпълнят представения на същия ден план за преструктуриране, както и допълнителни задължения по отношение на изпълнението на плана за преструктуриране („поети задължения“). В настоящия раздел са обобщени задълженията, които са изложени в приложението.
(136)
Първо, гръцките органи поеха задължение Банката да преструктурира своите търговски операции в Гърция, като определиха максимален брой клонове и служители към 31 декември 2017 г. в Гърция, както и максимален размер на общите разходи за дейностите в Гърция през 2017 г. (76).
(137)
Освен това гръцките органи поеха задължение Банката да намали разходите за депозити, събирани в Гърция. Това следва да е съобразено с максималното съотношение на нетните кредити към депозитите към 31 декември 2017 г. (77) […].
(138)
Що се отнася до чуждестранните дъщерни предприятия на Банката, гръцките органи поеха задължението Банката да намали задлъжнялостта по отношение на чуждестранните си активи до 30 юни 2018 г. (78). Освен това подкрепата за ликвидността и капиталовата подкрепа за тези дъщерни предприятия е силно ограничена като номинален размер и може да се използва само при конкретни обстоятелства.
(139)
Гръцките органи поеха задължението Банката да продаде някои ценни книжа. Освен това Банката няма да купува неинвестиционни ценни книжа с някои ограничени изключения (79).
(140)
Гръцките органи поеха редица задължения, свързани с корпоративното управление на Банката. Те се задължиха да ограничат възнаграждението на служителите и управителите на Банката (80).
(141)
Гръцките органи поеха и задължението Банката да прилага разумна кредитна политика, за да се гарантира, че решенията за предоставянето и преструктурирането на кредити целят увеличаване до максимум на жизнеспособността и доходността на Банката. Банката ще съблюдава високите стандарти по отношение на наблюдението на кредитния риск и преструктурирането на кредитите (81).
(142)
Поети са редица задължения по отношение на операциите на Банката със свързани кредитополучатели. Целта на тези задължения е да се гарантира, че Банката няма да се отклони от благоразумните банкови практики при предоставянето или преструктурирането на кредити на своите служители, управители и акционери, както и на публични субекти, политически партии и медийни дружества (82).
(143)
Накрая, гръцките органи поеха задължението Банката да се съобразява с някои ограничения по отношения на дейността като забрана за изплащане на дивиденти и купони, забрана за придобиване и забрана за рекламиране на държавна подкрепа (83).
(144)
Изпълнението на тези задължения ще се следи до 31 декември 2018 г. от контролиращо доверено лице.
(145)
Отделно, в представените на 25 юни 2014 г. документи гръцките органи посочиха, че ще искат одобрението на Комисията преди обратно изкупуване на гаранции от Банката или от държавен орган, включително HFSF (84).
3. ОСНОВАНИЯ ЗА ОТКРИВАНЕ НА ОФИЦИАЛНА ПРОЦЕДУРА ПО РАЗСЛЕДВАНЕ ПО ОТНОШЕНИЕ НА ПЪРВАТА МОСТОВА РЕКАПИТАЛИЗАЦИЯ
(146)
На 27 юли 2012 г. Комисията откри официална процедура по разследване, за да провери дали са изпълнени условията на Съобщението относно банковия сектор от 2008 г. (85) по отношение на целесъобразността, необходимостта и пропорционалността на първата мостова рекапитализация, предоставена от HFSF в полза на Банката (мярка B1).
(147)
Що се отнася до целесъобразността на мярката, предвид факта, че помощта е предоставена след предходна рекапитализация и помощ за осигуряване на ликвидност, и предвид продължителния период на оздравяване, Комисията изрази съмнения относно това дали Банката е предприела всички възможни действия, за да избегне необходимостта от помощ в бъдеще (86). Освен това за Комисията не е ясно кой ще контролира Банката в бъдеще, след като първата мостова рекапитализация бъде заменена от постоянна рекапитализация (87), тъй като Банката може да попадне или под контрола на държавата, или под контрола на миноритарни частни собственици. Комисията посочи, че и в двата случая качеството на управление на Банката, и по-специално дейността по отпускане на кредити, следва да се запази, за да се приеме първата мостова рекапитализация за целесъобразна.
(148)
Що се отнася до необходимостта от първата мостова рекапитализация, в съображение 70 от решението за откриване по отношение на Piraeus Комисията постави под въпрос дали са били взети всички възможни мерки, за да се избегне възможността Банката отново да има нужда от помощ в бъдеше. Освен това, тъй като не беше ясно колко ще продължи мостовата рекапитализация, Комисията не успя да стигне до заключение дали е била достатъчна и дали е отговаряла на принципите за възнаграждение и споделяне на тежестта в съответствие с правилата за държавна помощ. Освен това, тъй като условията на преобразуването на първата мостова рекапитализация в постоянна рекапитализация не са били известни към момента на вземане на решението за откриване по отношение на Piraeus, Комисията не беше в състояние да ги оцени.
(149)
Що се отнася до пропорционалността на мярката, Комисията изрази съмнения относно това дали предпазните мерки (забрана за рекламиране на държавна подкрепа, забрана за изплащане на купони и дивиденти, забрана за кол опция и забрана за обратно изкупуване, както са описани в съображение 76 от решението за откриване по отношение на Piraeus) са били достатъчни по отношение на първата мостова рекапитализация. Освен това, в съображение 77 от решението за откриване по отношение на Piraeus Комисията посочи, че липсата на правила, които да не позволяват на HFSF да координира четирите основни гръцки банки (а именно Банката, Eurobank, NBG и Alpha Bank), и отсъствието на адекватни предпазни мерки, които да не допускат споделянето на чувствителна търговска информация между тях, би могло да доведе до нарушаване на конкуренцията. В този контекст Комисията предложи да бъде назначено контролиращо доверено лице, което физически да присъства в Банката.
4. КОМЕНТАРИ НА ЗАИНТЕРЕСОВАНИ СТРАНИ ОТНОСНО ОФИЦИАЛНАТА ПРОЦЕДУРА ПО РАЗСЛЕДВАНЕ ПО ОТНОШЕНИЕ НА ПЪРВАТА МОСТОВА РЕКАПИТАЛИЗАЦИЯ
4.1. КОМЕНТАРИ НА БАНКАТА
(150)
На 30 август 2012 г. Комисията получи коментарите на Банката във връзка с решението за откриване по отношение на Piraeus.
(151)
По отношение на целесъобразността на мерките Банката отбеляза, че ситуацията с дълговата криза в Гърция и в еврозоната е безпрецедентна. Вливането на капитал от май 2009 г., който се равнява на 1,0 % от рисково претеглените активи, представлява конкретен отговор на извънредните смущения на световните финансови пазари. В края на 2011 г. допълнителното вливане на капитал в размер на 380 млн. евро, получено от Гърция, се равнява на 1,1 % от рисково претеглените активи на Банката към този момент и е предназначено да покрие недостига от капитал, очакван вследствие на задълбочаващата се рецесия. Извършената от HFSF рекапитализация на Банката на стойност 4,7 млрд. евро е първата част на рекапитализацията, имаща за цел да покрие недостига на капитал, който е резултат от участието на частния сектор, оценката на кредитните портфейли, извършена от Blackrock (88), и задълбочаващата се рецесия.
(152)
Беше изразено становището, че назначаването от гръцките органи и от HFSF съответно на един и двама представители в съвета на директорите на Банката и на един представител на HFSF като член на комитета на Банката за оценка на риска, наред с останалото гарантира, че няма да се поема прекомерен риск.
(153)
По отношение на необходимите мерки Банката посочи, че решението за провеждане на рекапитализацията под формата на мостово финансиране е взето от гръцките власти и от Европейския съюз, МФВ и ЕЦБ, и че сумата на мостовата рекапитализация в размер на 4,7 млрд. евро до голяма степен компенсира ефекта от участието на частния сектор. Що се отнася до преобразуването на мостовата рекапитализация в постоянен капитал, Банката посочи, че след продължителния период през второто тримесечие на 2012 г., в който Гърция нямаше правителство, и след одобряването на окончателната структура, неминуемо ще произтече значително намаляване на дяловото участие на съществуващите акционери и ще се договори адекватно възнаграждение (в зависимост от прилаганите условия и инструменти).
(154)
По отношение на пропорционалността на мерките Банката отбеляза, че от 2009 г. насам са коригирани кредитните политики чрез прилагането на по-строги кредитни критерии, по-кратки срокове за погасяване и по-ниски кредитни лимити. От първото тримесечие на 2009 г. всички искания за кредити над конкретна сума се преразглеждат и одобряват от заместник-директора и управителя на отдел „Кредити“. Това няма да промени настоящите бизнеспрактики, посочени в представения на Банката на Гърция бизнесплан, и няма да изложи на риск настоящите стандарти за кредитиране. Тези стандарти са едни от най-стриктните в сектора, което беше потвърдено и посредством добрите резултати на Банката при надзорната проверка на Blackrock Solutions. Осъществяването на тези намерения ще бъде подсигурено и от факта, че гръцките органи и HFSF имат свои представители в съвета на директорите на Банката.
(155)
По отношение на предложението на Комисията да бъде назначено контролиращо доверено лице, Банката смята, че няколко трети страни вече извършват внимателно наблюдение, в т.ч. Банката на Гърция, външни одитори, представителите на гръцките органи и представителите на HFSF.
4.2. КОМЕНТАРИ НА ДРУГА ГРЪЦКА БАНКА
(156)
На 3 януари 2013 г. Комисията получи коментарите на една гръцка банка във връзка с решението за откриване по отношение на Piraeus. Въпросната гръцка банка посочва, че рекапитализацията на гръцки банки от HFSF по принцип представлява желана стъпка в посока на една по-здрава и по-жизнеспособна банкова система и не изразява възражения по отношение на рекапитализацията на Банката.
(157)
Въпреки че изразява пълната си подкрепа за принципната рекапитализация на гръцките банки от HFSF, въпросната банка обаче обясни, че за да се сведат до минимум нарушенията на конкуренцията и да се избегне дискриминация, тя е очаквала рекапитализацията от HFSF да бъде на разположение на всички банки, които осъществяват дейност в Гърция, при сходни условия.
5. КОМЕНТАРИ НА ГРЪЦКИТЕ ОРГАНИ ОТНОСНО ОФИЦИАЛНАТА ПРОЦЕДУРА ПО РАЗСЛЕДВАНЕ ПО ОТНОШЕНИЕ НА ПЪРВАТА МОСТОВА РЕКАПИТАЛИЗАЦИЯ
(158)
На 5 септември 2012 г. гръцките органи представиха кометнарите си, изготвени от Банката на Гърция и от HFSF.
5.1. КОМЕНТАРИ НА БАНКАТА НА ГЪРЦИЯ
(159)
Що се отнася до целесъобразността на първата мостова рекапитализация, Банката на Гърция отбеляза, че сумата в размер на 18 млрд. евро капитал, с която HFSF е рекапитализирал четирите най-големи гръцки банки през май 2012 г., е била по-малка от окончателната сума, необходима за постепенното постигане и поддържане от тези банки на съотношението на базовия капитал от първи ред, определено на 10 %, до юни 2012 г., и съотношението на базовия капитал от първи ред, определено на 7 %, при тригодишен неблагоприятен сценарий. Тя отбеляза също, че първата мостова рекапитализация е била временна предвид факта, че процесът на рекапитализация ще приключи с увеличения на акционерния капитал на тези четири банки.
(160)
Банката на Гърция посочи още, че рекапитализацията на най-големите гръцки банки е част от по-дългосрочното преструктуриране на гръцкия банков сектор. Тя отбеляза, че ако дадена банка остане частна собственост, най-вероятно ще се запази същото ръководство, а ако стане държавна собственост (т.е. притежавана от HFSF), HFSF може да назначи ново ръководство, което при всички случаи ще бъде оценявано от Банката на Гърция. Банката на Гърция отбеляза, че редовно оценява рамката за корпоративно управление, адекватността на управлението и рисковия профил на всяка банка, за да се увери, че не се поема прекомерен риск. Тя отбеляза също, че HFSF вече е назначил представители в съвета на директорите на рекапитализираните банки.
(161)
Що се отнася до необходимостта от първата мостова рекапитализация, Банката на Гърция посочи, че рекапитализацията на Банката е била ограничена, за да се гарантира покриването на приложимите към въпросния момент минимални капиталови изисквания (8 %). Тя посочи още, че продължителният период от време преди рекапитализациите е бил следствие от бързото влошаване на работната среда в Гърция и въздействието на програмата за участието на частния сектор, сложността на целия проект и необходимостта от постигане на максимално участие на частните инвеститори в увеличенията на акционерния капитал.
(162)
Що се отнася до пропорционалността на първата мостова рекапитализация, Банката на Гърция посочи, че цялостното изпълнение на плана за преструктуриране, който трябва да бъде представен на Комисията, ще се гарантира въз основа на факта, че при съществено нарушение на плана за преструктуриране ще бъде преустановено временното отнемане на правото на глас на HFSF. Банката на Гърция отбеляза също, че затрудненията на Банката не се дължат нито на подценяването на риска от страна на ръководството на Банката, нито на агресивни търговски действия.
5.2. КОМЕНТАРИ НА HFSF
(163)
Що се отнася до целесъобразността на първата мостова рекапитализация, с цел да се избегне потенциална държавна намеса в случай на предоставяне на държавна помощ в голям размер чрез HFSF и пълно право на глас на HFSF, HFSF посочи, че банките, които финансира, не се считат за публични субекти или за субекти под държавен контрол и че те няма да се контролират от държавата след постоянната им рекапитализация от HFSF. HFSF отбеляза, че той е напълно независимо юридическо лице по частното право, което взема автономни решения. Фондът не е предмет на държавен контрол в съответствие с член 16В, параграф 2 от Закона за HFSF, според който кредитните институции, на които HFSF е предоставил капиталова подкрепа, не са част от по-широкия публичен сектор. Той се позова също така на структурата на управление на HFSF.
(164)
Що се отнася до намесата на HFSF в управлението на Банката, HFSF отбеляза, че ще зачита автономността на Банката и няма да се намесва в ежедневното ѝ управление, като се има предвид, че функциите му са ограничени до предвиденото в Закона за HFSF. Фондът посочва, че няма да има каквато и да било държавна намеса или координиране и че решенията на Банката по отношение на кредитния процес (наред с останалото, по отношение на обезпечения, ценообразуване и платежоспособност на кредитополучателите) ще се вземат на базата на търговски критерии.
(165)
HFSF отбеляза, че в Закона за HFSF и в споразумението преди записването са предвидени подходящи предпазни мерки, за да се предотврати поемането на прекомерен риск от съществуващите частни акционери. Фондът изтъкна следните елементи i) назначаването на представители на HFSF като независими членове на съвета на директорите на Банката без изпълнителни функции, и присъствието им в комитетите; ii) извършването на надлежна проверка на Банката от HFSF, както и iii) факта, че след окончателната рекапитализация правото му на глас ще бъде ограничено само дотолкова, доколкото Банката спазва условията на плана за преструктуриране.
(166)
Освен това HFSF заяви, че са взети подходящи мерки, за да се гарантира, че банките, в които участва HFSF, няма да споделят помежду си чувствителна търговска информация. Тези мерки включват назначаването на различни представители на HFSF във въпросните банки, предоставянето на мандати на тези представители, които осигуряват специфична гаранция срещу изтичането на информация от един представител към друг, и ясни вътрешни инструкции за тези представители да не предават чувствителна търговска информация за банките. Освен това HFSF заяви, че не упражнява правата си във връзка с банките по начин, който може да попречи, ограничи, наруши или значително намали или възпрепятства ефективната конкуренция. На последно място, HFSF посочи, че членовете на съвета на директорите и служителите му са предмет на строги правила за поверителност и фидуциарни задължения и са обвързани от разпоредби за професионална тайна по отношение на действията на фонда.
6. ОЦЕНКА НА ПОМОЩТА, СВЪРЗАНА С ПРИДОБИВАНЕТО НА ATE И ГРЪЦКИТЕ ДЕЙНОСТИ НА ТРИТЕ КИПЪРСКИ БАНКИ
6.1. ОЦЕНКА НА ПОМОЩТА, СВЪРЗАНА С ATE
(167)
В решението относно преструктурирането на ATE Комисията заключи, че мерките, които се съдържат в съображения 58 и 108 от посоченото решение, представляват държавна помощ и са в съответствие с вътрешния пазар.
(168)
В решението относно ликвидацията на ATE Комисията заключи, че мерките, които се съдържат в съображения 109 и 110 от посоченото решение, представляват държавна помощ за прехвърлените дейности на ATE. Освен това Комисията заключи, че помощта за АТЕ би била съвместима с вътрешния пазар единствено ако интегрирането на прехвърлените дейности на ATE бъде осъществено по план и ако планът за преструктуриране на Банката, който включва прехвърлените дейности на ATE, позволи възстановяване на жизнеспособността в дългосрочен план. Възстановяването на жизнеспособността в дългосрочен план ще бъде разгледано в раздел 7.6.2.
(169)
Поради тази причина не е необходимо Комисията да прави нова оценка на посочените мерки и потвърждава, че те са съвместими с вътрешния пазар.
6.2. ОЦЕНКА НА ПОМОЩТА, СВЪРЗАНА С ГРЪЦКИТЕ ДЕЙНОСТИ НА ТРИТЕ КИПЪРСКИ БАНКИ (МЯРКА C)
6.2.1. Наличие и размер на помощта
(170)
Комисията трябва да установи наличието на държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора по отношение на мярка С. Съгласно посочената по-горе разпоредба държавна помощ е всяка помощ, предоставена от държава членка или чрез ресурси на държава членка, под каквато и да било форма, която нарушава или заплашва да наруши конкуренцията чрез поставяне в по-благоприятно положение на определени предприятия или производството на някои стоки, доколкото засяга търговията между държавите членки.
(171)
Рекапитализацията на Банката от страна на HFSF в размер на 524 млн. евро беше възложена през март 2013 г. по време на тръжната процедура за придобиването на прехвърлените кипърски дейности. Мярката следователно е била одобрена през март 2013 г. Действителната рекапитализация беше осъществена в рамките на рекапитализацията от пролетта на 2013 г. (89).
(172)
Рекапитализацията на Банката е осъществена от HFSF, който е създаден и се финансира от Гърция за подкрепа на банките, и следователно плащанията са направени с държавни ресурси.
(173)
Що се отнася до бенефициера на държавната помощ, рекапитализацията, както е посочено в съображение 72, е била необходима за покриване на капиталовите нужди, които ще възникнат в резултат от придобиването на прехвърлените кипърски дейности. Освен това която и да е гръцка банка, която придобие прехвърлените кипърски дейности, ще има възможност за рекапитализация. В офертата на Банката, представена за одобрение на HFSF, беше взета предвид рекапитализация от HFSF. В този момент гръцките банки разполагат с ограничен капитал и никоя от тях нямаше да придобие прехвърлените кипърски дейности без обещание за рекапитализация. Следователно, макар Банката да е формалният получател на предоставения от HFSF капитал, Комисията счита, че бенефициер на държавната помощ са прехвърлените кипърски дейности, тъй като мярката позволява прехвърлените кипърски дейности да бъдат купени от гръцка банка. Без рекапитализацията на Банката прехвърлените кипърски дейности нямаше да бъдат придобити от гръцка банка. Те щяха да останат част от групи с извънредно големи затруднения (и Cyprus Popular Bank, и Bank of Cyprus са били в процес на преструктуриране предвид нуждата им от значителен капитал), поради което щяха да фалират или най-малко да претърпят масово изтегляне на депозити. По отношение на наличието на предимство Комисията отбелязва още, че рекапитализацията на Банката от HFSF не отговаря на принципа на инвеститора в условията на пазарна икономика: при висока степен на несигурност частен инвеститор, който действа при нормални пазарни условия, няма да се ангажира с бъдещото вливане на капитал в големи размери в Банката, без да знае предварително условията за това вливане (т.е. емисионната цена).
(174)
Освен това, мярката е по дефиниция селективна, тъй като се прилага изключително за прехвърлените кипърски дейности (всяка от които представлява дружество) и за никое друго дружество.
(175)
На последно място, прехвърлените кипърски дейности, т.е. гръцките клонове на три кипърски банки, се конкурират с други банки, включително дъщерни предприятия на чуждестранни банки, които развиват дейност в Гърция или са потенциално заинтересовани да навлязат на гръцкия пазар. Следователно оздравяването на тези дейности нарушава конкуренцията и въздейства върху търговския обмен между държавите членки.
(176)
По тази причина Комисията стига до заключението, че рекапитализацията на Банката от страна на HFSF в размер на 524 млн. евро представлява държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора.
Бенефициер на държавната помощ
(177)
Както вече беше обяснено в съображение 173, Комисията счита прехвърлените кипърски дейности за бенефициер на средствата, отпуснати от HFSF под формата на облигации на Европейския инструмент за финансова стабилност (EFSF).
(178)
Освен това, както вече беше обяснено в съображения 71 и 173, прехвърлените кипърски дейности, т.е. гръцките клонове на три кипърски банки, е трябвало да бъдат придобити от друга банка от съображения за финансова стабилност и главно поради факта, че трите кипърски банки са били в много трудно положение. Следователно продажбата на прехвърлените кипърски дейности и доколко тази продажба е свързана с държавна помощ за купувача, т.е за Банката, следва да се разгледат в съответствие с раздел „Жизнеспособност чрез продажба на банка“ от Съобщението относно преструктурирането (90).
(179)
За целите на тази продажба Банката на Гърция реши да се свърже само с най-големите местни банки, опериращи в Гърция, от които само Банката и две други банки представиха необвързващи оферти. Банката е единственият оферент, подал валидна обвързваща оферта. Ограниченият брой потърсени купувачи не изключва открития характер на тръжната процедура предвид факта, че разумно не е можело да се очаква официално предложение от други инвеститори. Действително, към този момент, поради финансовата нестабилност на гръцката банкова система, която отчиташе големи загуби по кредитите поради дълбоката и продължителна рецесия, чуждестранните банки в Гърция са продали или е предстояло да продадат гръцките си активи (напр. Geniki, MBG, Emporiki Bank). С други думи, те са били на етап да напуснат гръцкия пазар, а не да търсят нови възможности за инвестиране в Гърция. Освен това може разумно да се приеме, че само инвеститор, който е в състояние бързо да стабилизира и да направи жизнеспособни придобитите дейности - т.е. голяма банкова група - би проявил интерес към тези дейности. Накрая, поради твърде кратките срокове за приключване на продажбата, наложени от финансовата криза, в условията на която са работели продаващите банки, е било много малко вероятно в процедурата по продажбата да се включат чуждестранни банки или други видове инвеститори; такива инвеститори нормално биха изисквали да извършат надлежна проверка на предлаганите за продажба активи, преди да представят официална оферта.
(180)
Ето защо Комисията прави заключението, че продажната цена на прехвърлените кипърски дейности е била пазарната цена и че може да се изключи държавна помощ за купувача, т.е. за Банката.
6.2.2. Правно основание на оценката на съвместимостта
(181)
С член 107, параграф 3, буква б) от Договора Комисията се оправомощава да определи помощта за съвместима с вътрешния пазар, ако тя е предназначена „за преодоляването на сериозни затруднения в икономиката на държава членка“.
(182)
Комисията е признала, че световната финансова криза може да създаде сериозни затруднения в икономиката на дадена държава членка и че с мерките за подпомагане на банките тези затруднения могат да се преодолеят. Това е потвърдено в Съобщението относно банковия сектор от 2008 г., Съобщението относно рекапитализацията и Съобщението относно преструктурирането. Комисията поддържа мнението си, че изискванията за одобряване на държавната помощ в съответствие с член 107, параграф 3, буква б) от Договора са изпълнени с оглед на повторната поява на напрежение на финансовите пазари. Комисията потвърди това становище, като прие Съобщението относно удължаването от 2011 г. (91) и Съобщението относно банковия сектор от 2013 г. (92).
(183)
Що се отнася до гръцката икономика, в решенията си за одобряване и удължаване на схемата за подпомагане на гръцките банки, както и в своите разрешения за мерките за държавна помощ, предоставени от Гърция на отделни банки (93), Комисията потвърди, че е налице заплаха от сериозни затруднения в гръцката икономика и че чрез държавната подкрепа за банките тези затруднения биха могли да бъдат преодолени. Следователно правното основание за оценката на мерките за помощ следва да бъде член 107, параграф 3, буква б) от Договора.
(184)
По време на финансовата криза Комисията разработи критерии за съвместимост на различните видове мерки за помощ. Принципите за оценка на мерките за помощ са посочени за пръв път в Съобщението относно банковия сектор от 2008 г.
(185)
В съответствие с точка 15 от Съобщението относно банковия сектор от 2008 г., помощта е съвместима с член 107, параграф 3, буква б) от Договора, ако отговаря на общите критерии за съвместимост:
а)
Целесъобразност: помощта трябва да бъде насочена правилно, за да може ефективно да постигне целта за преодоляване на сериозно затруднение в икономиката. Случаят не би бил такъв, ако мярката не е целесъобразна за преодоляване на затруднението.
б)
Необходимост: мярката трябва да е необходима по размер и форма за постигането на целта. Следователно размерът ѝ трябва да бъде минималният необходим за постигането на целта и тя трябва да е под най-целесъобразната форма за преодоляване на затруднението.
в)
Пропорционалност: положителните въздействия от мярката трябва да бъдат балансирани по подходящ начин спрямо нарушенията на конкуренцията, за да може нарушенията да се сведат до необходимия минимум за постигането на целите на мярката.
(186)
По време на финансовата криза Комисията разработи критерии за съвместимост на различните видове мерки за помощ. Принципите за оценка на мерките за помощ бяха посочени за пръв път в Съобщението относно банковия сектор от 2008 г.
(187)
В Съобщението относно рекапитализацията Комисията дава допълнителни насоки относно равнището на възнаграждението, което се изисква при вливания на капитал от държавата.
(188)
Накрая, в Съобщението относно преструктурирането Комисията обяснява как ще оценява плановете за преструктуриране. В оценката си на плана за преструктуриране на Банката в съответствие със Съобщението относно преструктурирането Комисията ще вземе предвид всички мерки, посочени в таблица 11.
6.2.3. Съвместимост на мярката за помощ C със Съобщението относно банковия сектор от 2008 г. и Съобщението относно рекапитализацията
6.2.3.1. Целесъобразност
(189)
По отношение на целесъобразността на мярката, т.е. на ангажимента на HFSF да рекапитализира Банката с 524 млн. евро, Комисията счита, че тази мярка е целесъобразна, тъй като е позволила гръцките дейности на трите кипърски банки да бъдат продадени на Банката.
(190)
Без тази мярка нито една гръцка банка, в т.ч. Банката, не би пожелала да придобие прехвърлените кипърски дейности в момент, когато нито една банка извън Гърция не е желаела да навлезе на пазара. Ако прехвърлените кипърски дейности не са били придобити, тези дейности и по-специално депозитите на гръцките клонове биха били застрашени. Следователно мярката е гарантирала запазването на финансовата стабилност в Гърция. На тази база Комисията счита, че мярката е целесъобразна като помощ за оздравяване.
6.2.3.2. Необходимост
(191)
В съответствие със Съобщението относно банковия сектор от 2008 г., от гледна точка на своя размер и форма мярката за помощ трябва да е необходима за постигането на своята цел. Това предполага, че вливането на капитал например трябва да е в минималния необходим размер за постигането на въпросната цел.
(192)
В момент, когато за гръцките банки е било много трудно да намерят капитал, мярката е покрила капиталовите нужди, които биха произтекли от плащането на покупната цена за придобиване на прехвърлените кипърски дейности, така че придобиването да стане възможно.
(193)
Нещо повече, Комисията отбелязва със сигурност, че помощта е приела формата на вливане на капитал в рамките на рекапитализацията от пролетта на 2013 г., тъй като HFSF не е предоставил безвъзмездни средства на Банката, а е получил обикновени акции на същата стойност.
(194)
Ето защо мярката е необходима за постигането на целта за ограничаване на затрудненията в гръцката банкова система и в икономиката като цяло.
6.2.3.3. Пропорционалност
(195)
Дейностите, за които е отпусната помощта, са продадени, след като гръцките органи отправят покана за оферти. Освен това придобитите дейности са интегрирани бързо в Банката. Помощта не е позволила дейностите, за които е отпусната, да останат като отделни конкуренти на пазара.
(196)
Нещо повече, размерът на помощта е бил относително малък, тъй като възлиза на около 3 % от общите нетни кредити на прехвърлените кипърски дейности (или около 3 % от техните рисково претеглени активи) (94).
(197)
Ето защо Комисията счита, че тази мярка е замислена по начин, който да сведе до минимум ненужните нарушения на конкуренцията.
6.2.3.4. Заключение относно съвместимостта на мерките за помощ със Съобщението относно банковия сектор от 2008 г. и Съобщението относно рекапитализацията
(198)
Въз основа на анализа в съображения (189)-(197) се налага заключението, че рекапитализацията на Банката от страна на HFSF в размер на 524 млн. евро е била целесъобразна, необходима за постигане на целта да се ограничат затрудненията в гръцката банкова система и в икономиката като цяло и е замислена по начин, който да сведе до минимум ненужните нарушения на конкуренцията, както и че тя съответства на Съобщението относно банковия сектор от 2008 г. и Съобщението относно рекапитализацията.
6.2.4. Съответствие на мярката за помощ със Съобщението относно преструктурирането
(199)
Както е обяснено в съображение 178, продажбата на прехвърлените кипърски дейности попада в обхвата на раздел „Жизнеспособност чрез продажба на банка“ от Съобщението относно преструктурирането. В съответствие с точка 17 от Съобщението относно преструктурирането при продажбата на банка в затруднение на друга финансова институция трябва да се спазват изискванията за жизнеспособност, собствен принос и ограничения на нарушенията на конкуренцията.
6.2.4.1. Жизнеспособност в дългосрочен план на прехвърлените кипърски дейности чрез продажба
(200)
В точка 17 от Съобщението относно преструктурирането е пояснено, че продажбата на банка в затруднение на друга финансова институция може да допринесе за възстановяването на жизнеспособността в дългосрочен план, ако купувачът е жизнеспособен и е в състояние да поеме трансфера на Банката в затруднение, и може да спомогне за възвръщането на доверието на пазара.
(201)
Банката е интегрирала успешно прехвърлените кипърски дейности. Както е посочено в раздел 7.6, според нейния план за преструктуриране Банката може да се счита за жизнеспособен субект. Следователно фактът, че прехвърлените кипърски дейности са били прехвърлени на Банката, дава възможност за възстановяването на тяхната жизнеспособност в дългосрочен план.
6.2.4.2. Собствен принос и споделяне на тежестта
(202)
По отношение на приноса на акционерите на трите кипърски банки за разходите по преструктурирането Комисията отбелязва, че трите кипърски банки не са продали прехвърлените кипърски дейности по счетоводна стойност, а по стойност, коригирана в съответствие с доклада на PIMCO. Освен това дори и след корекцията трите кипърски банки са прехвърлили повече активи, отколкото пасиви на Банката. Ето защо е постигнато достатъчно споделяне на тежестта от страна на акционерите, тъй като загубата от стойността на прехвърлените кипърски дейности е понесена от продавачите.
6.2.4.3. Мерки за ограничаване на нарушенията на конкуренцията
(203)
По отношение на мерките за ограничаване на нарушенията на конкуренцията, в точка 30 от Съобщението относно преструктурирането е предвидено, че „[п]ри оценката си на нуждата от такива мерки Комисията взема за отправна точка размера, мащаба и обхвата на дейностите, които въпросната банка би имала след прилагане на надежден план за преструктуриране... Естеството и формата на тези мерки ще зависят от два критерия: първо, от размера на помощта и от условията и обстоятелствата, при които е предоставена, и второ, от характеристиките на пазара или пазарите, на които извършва дейност Банката бенефициер.“
(204)
Както е описано в съображение 196, размерът на помощта възлиза на около 3 % от рисково претеглените активи на прехвърлените кипърски дейности. Ето защо Комисията счита, че тази помощ е относително малка, предвид факта, че е позволила продажбата на прехвърлените кипърски дейности и, както е обяснено в съображение 190, е осигурила запазването на финансовата стабилност в Гърция.
(205)
След продажбата на прехвърлените кипърски дейности гръцките клонове са спрели да съществуват като самостоятелни конкуренти, тъй като са били цялостно интегрирани в Банката.
(206)
Заключението на Комисията е, че предвид относително малкия размер на помощта, отпусната на прехвърлените кипърски дейности, и на факта, че те няма да продължат да съществуват като самостоятелни конкуренти, не са налице ненужни нарушения на конкуренцията.
6.2.4.4. Заключение относно съответствието със Съобщението относно преструктурирането
(207)
Въз основа на анализа в съображения 199-206 се счита, че продажбата на прехвърлените кипърски дейности и интегрирането им в Банката гарантира тяхната жизнеспособност в дългосрочен план, така също че помощта е ограничена до необходимия минимум и че не е налице ненужно нарушаване на конкуренцията, в съответствие със Съобщението относно преструктурирането.
(208)
Следователно рекапитализацията на Банката от страна на HFSF в размер на 524 млн. евро следва да бъде обявена за съвместима с вътрешния пазар.
7. ОЦЕНКА НА ПОМОЩТА, ПРЕДОСТАВЕНА НА БАНКАТА
7.1. НАЛИЧИЕ И РАЗМЕР НА ПОМОЩТА
(209)
Комисията трябва да установи наличието на отпусната държавна помощ в полза на Банката по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора.
7.1.1. Наличие на помощ в мерките, предоставени по схемата за подпомагане на гръцките банки
7.1.1.1. Държавно подпомагане за осигуряване на ликвидност, предоставено по мерките за гаранции и за държавни облигационни заеми (мярка L1)
(210)
В своите решения за одобряване и удължаване на схемата за подпомагане на гръцките банки (95) Комисията вече е установила, че предоставеното по схемата подпомагане за осигуряване на ликвидност представлява помощ. През 2011 г. Банката е емитирала държавно гарантирани облигации на обща стойност 9,9 млрд. евро. Гърция също е отпуснала заем на Банката в размер на 1 289 млн. евро под формата на държавни облигации. В края на март 2014 г. размерът на неизкупени държавно гарантирани облигации и държавни облигации възлиза съответно на 9,9 млрд. евро и 1 024 млн. евро (96). Бъдещо подпомагане за осигуряване на ликвидност по линия на схемата за подпомагане на гръцките банки също би представлявало помощ.
7.1.1.2. Държавна рекапитализация, предоставена по мярката за рекапитализация (мярка A)
(211)
В решението си от 19 ноември 2008 г. относно схемата за подпомагане на гръцките банки Комисията вече е установила, че рекапитализациите, които ще се предоставят по включената в схемата за подпомагане на гръцките банки мярка за рекапитализация, представляват помощ. Банката е получила 750 млн. евро под формата на привилегировани акции, което представлява 2,1 % от рисково претеглените активи на Банката (97).
7.1.2. Наличие на помощ в гарантираната от държавата СПОЛ (мярка L2)
(212)
В точка 51 от Съобщението относно банковия сектор от 2008 г. Комисията пояснява, че предоставянето на средства от централните банки за финансови институции не представлява помощ, ако са изпълнени четири кумулативни условия, свързани с платежоспособността на финансовата институция, обезпечеността на механизма, лихвения процент, начислен на финансовата институция, и липсата на насрещна гаранция от държавата. Тъй като предоставената на Банката гарантирана от държавата СПОЛ не съответства на тези четири кумулативни условия, по-специално тъй като е гарантирана от държавата и се отпуска успоредно с други мерки за подпомагане, не може да се направи изводът, че гарантираната от държавата СПОЛ не представлява държавна помощ.
(213)
Гарантираната от държавата СПОЛ отговаря на изискванията, определени в член 107, параграф 1 от Договора. Първо, тъй като тази мярка включва държавна гаранция в полза на Банката на Гърция, всяка евентуална загуба ще е за сметка на държавата. Следователно мярката включва държавни ресурси. СПОЛ дава възможност на банките да получат финансиране в момент, в който нямат достъп до пазара за финансиране на едро и до редовни операции за рефинансиране от Евросистемата. Следователно гарантираната от държавата СПОЛ предоставя предимство на Банката. Понеже СПОЛ е ограничена до банковия сектор, мярката е селективна. Поради това, че гарантираната от държавата СПОЛ дава възможност на Банката да продължи да осъществява своята дейност на пазара и да избегне неизпълнение и необходимостта да напусне пазара, тя нарушава конкуренцията. Тъй като Банката осъществява дейност в други държави членки и тъй като финансови институции от други държави членки осъществяват дейност или потенциално биха били заинтересовани от осъществяването на дейност в Гърция, предоставеното на Банката предимство засяга търговията между държавите членки.
(214)
Въз основа на посоченото по-горе Комисията счита, че гарантираната от държавата СПОЛ (мярка L2) представлява държавна помощ. Размерът на гарантираната от държавата СПОЛ се е променял с течение на времето. Към 31 декември 2012 г. нейният размер е бил около 31,4 млрд. евро. След рязък спад през 2013 г., към края на същата година тя възлиза едва на 750 млн. евро.
7.1.3. Наличие на помощ в мерките, предоставени чрез HFSF
7.1.3.1. Първа мостова рекапитализация (мярка B1)
(215)
В раздел 5.1 от решението за откриване по отношение на Piraeus Комисията вече е определила, че първата мостова рекапитализация представлява държавна помощ. Полученият капитал е бил в размер на 4,7 млрд. евро.
7.1.3.2. Втора мостова рекапитализация (мярка B2)
(216)
Мярка B2 е била осъществена с ресурси на HFSF, което, както е обяснено в съображение 65 от решението за откриване по отношение на Piraeus, включва държавни ресурси.
(217)
Що се отнася до наличието на предимство, мярка B2 е довела до увеличаване на капиталовото съотношение на Банката до равнище, което ѝ е дало възможност да продължи да функционира на пазара и да има достъп до финансиране от Евросистемата. Освен това възнаграждението за мярка B2 се е състояло от начислените лихви по дълговите ценни книжа на EFSF и допълнителна такса от 1 %. Тъй като посоченото възнаграждение очевидно е по-ниско от възнаграждението по сходни капиталови инструменти на пазара, Банката определено не би могла да набере този капитал при същите условия на пазара. Следователно мярка B2 е предоставила предимство с държавни ресурси на Банката. Тъй като мярката е била предоставена само на Банката, по своя характер тя е селективна.
(218)
Позицията на Банката е била засилена в резултат на мярка B2, тъй като са ѝ били предоставени необходимите финансови ресурси, за да продължи да изпълнява капиталовите изисквания, което е довело до нарушения на конкуренцията. Тъй като Банката осъществява дейност на банковите пазари в други държави членки и тъй като финансови институции от други държави членки осъществяват дейност или потенциално биха били заинтересовани от осъществяването на дейност в Гърция, мярка B2 засяга търговията между държавите членки.
(219)
Комисията счита, че мярка B2 представлява държавна помощ. Националните органи са изпратили уведомление за нея като за държавна помощ. Полученият капитал е бил в размер на 1 553 млн. евро.
7.1.3.3. Писмо за поемане на ангажимент (мярка B3)
(220)
С мярка B3 HFSF е поел ангажимент да предостави допълнителния капитал, необходим за завършването на рекапитализацията на Банката, до размера, изискван от Банката на Гърция в рамките на стрес теста от 2012 г. HFSF получава средствата си от държавата. Следователно с писмото се поема ангажимент за отпускането на държавни ресурси. Обстоятелствата, при които HFSF може да предоставя подпомагане на финансови институции, са точно определени и ограничени от закона. Съответно използването на тези държавни ресурси е присъщо на държавата. HFSF е поел ангажимент да предостави допълнителен капитал в размер до 1 082 млн. евро.
(221)
Писмото за поемане на ангажимент е предоставило предимство на Банката, тъй като чрез него вложителите са получили увереност, че Банката ще може да набере цялата сума на необходимия ѝ капитал, т.е. HFSF е щял да предостави капитала, ако Банката не успее да го набере на пазара. Този ангажимент е улеснил така също набирането на частен капитал на пазара, тъй като инвеститорите са се уверили, че ако Банката не може да намери част от капитала на пазара, HFSF ще го предостави. Никой частен инвеститор не би се съгласил да поеме ангажимент, преди да са известни условията на рекапитализацията, а към въпросния момент Банката не е имала достъп до капиталовите пазари. Предимството е селективно, тъй като не е предоставено на всички банки, извършващи дейност в Гърция.
(222)
Тъй като Банката осъществява дейност в други държави членки и тъй като финансови институции от други държави членки осъществяват дейност или потенциално биха били заинтересовани от осъществяването на дейност в Гърция, мярка В3 има вероятност да засегне също търговията между държавите членки и да наруши конкуренцията.
(223)
Следователно мярка B3 представлява помощ и гръцките органи са изпратили уведомление за нея като за държавна помощ.
7.1.3.4. Участие на HFSF в рекапитализацията от пролетта на 2013 г. за покриване на капиталовите нужди на стрес теста от 2013 г. (мярка В4)
(224)
Участието на HFSF в рекапитализацията от пролетта на 2013 г., която има за цел да бъдат покрити капиталовите нужди, набелязани по време на стрес теста от 2012 г. (мярка В4), се изразява в частичното преобразуване на първата и втората мостова рекапитализация (мерки В1 и В2) в постоянна рекапитализация в размер на 5 891 млн. евро под формата на обикновени акции. Тъй като мярка B4 представлява частично преобразуване на вече предоставена помощ, тя отново включва държавни ресурси, но не увеличава номиналния размер на помощта. За определена номинална стойност на помощта обаче тя увеличава предимството за Банката (а оттам и нарушенията на конкуренцията), тъй като представлява постоянна рекапитализация, а не временна рекапитализация, както в случая на мерки B1 и B2.
(225)
Комисията отбелязва, че такова подпомагане не е било предоставено на всички банки, осъществяващи дейност в Гърция. Що се отнася до нарушенията на конкуренцията и последиците за търговията, Комисията отбелязва например, че помощта е дала възможност на Банката да продължи да осъществява дейността си в други държави членки. Ликвидацията на Банката би довела до прекратяване на нейните дейности в чужбина чрез ликвидиране на въпросните дейности или тяхната продажба. Освен това някои банки от други държави членки са осъществявали дейност в Гърция. Следователно мярката нарушава конкуренцията и засяга търговията между държавите членки. Поради това Комисията счита, че мярка B4 представлява държавна помощ.
7.1.3.5. Заключение относно мерки B1, B2, B3 и B4
(226)
Мерки B1, B2, B3 и B4 представляват държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора. Размерът на държавната помощ, включена в мерки B1, B2, B3 и B4, е 7 335 млн. евро. Както е посочено в точка 7.1.3.3, тъй като Банката е привлякла частен капитал в размер на 1 444 млн. евро при рекапитализацията от пролетта на 2013 г., само част от първата и втората мостова рекапитализация (мерки В1 и В2) е била преобразувана в постоянна рекапитализация (мярка В4). Допълнителният капитал в размер на 1 082 млн. евро (мярка В3), за който HFSF е поел ангажимент, не е бил необходим и поради тази причина не е изплатен. Следователно размерът на изплатената държавна подкрепа е бил равен само на сбора от първата и втората мостова рекапитализация, т.е. 6 253 млн. евро, и част от тази помощ е била върната в рамките на шест месеца при рекапитализацията от пролетта на 2013 г. (мярка В4), тъй като частното участие е превишило размера на сумата, за която е бил поет ангажимент.
(227)
В точка 31 от Съобщението относно преструктурирането е посочено, че освен абсолютния размер на помощта Комисията трябва да вземе предвид помощта „във връзка с рисково претеглените активи на Банката“. Мерки B1, B2 и B3 са били предоставени в рамките на период от една година - от месец април 2012 г. до месец май 2013 г. През този период рисково претеглените активи на Банката са нараснали значително след поредицата от придобивания. Следователно възниква въпросът кое ниво на рисково претеглените активи следва да се използва, и по-конкретно дали държавната помощ следва да бъде оценявана спрямо рисково претеглените активи, съществували към началото на периода или към края на периода. Целта на мерки B1, B2 и B3 е да бъде покрита капиталова нужда, която е била установена от Банката на Гърция през месец март 2012 г. (стрес теста от 2012 г.). С други думи, капиталовите нужди, към които са насочени тези мерки за държавна подкрепа, са съществували още през март 2012 г. Ето защо Комисията счита, че размерът на помощта, включена в мерки В1, В2 и В3, следва да бъде сравняван с рисково претеглените активи на Банката към 31 март 2012 г. Комисията напомня също така, че след месец март 2012 г. и до рекапитализацията от пролетта на 2013 г. Банката на Гърция не е взела предвид придобиванията, извършени от гръцките банки, за да коригира, било то в посока нагоре или надолу, техните капиталови нужди. Този фактор допълнително показва, че мерки B1, B2 и B3 са били мерки за помощ, свързани с периметъра на Банката във вида му към 31 март 2012 г.
(228)
Отпуснатата помощ на Банката възлиза на сбора от първата и втората мостова рекапитализация (мерки В1 и В2) и поетия ангажимент на HFSF (мярка В3), т.е. 7 335 млн. евро или 21,5 % от рисково претеглените активи на Банката към 31 март 2012 г.
(229)
Изплатената помощ на Банката възлиза на сбора от първата и втората мостова рекапитализация (мерки В1 и В2), а именно 6 253 млн. евро или 18,4 % от рисково претеглените активи на Банката към 31 март 2012 г.
(230)
Тъй като Банката е успяла да привлече частен капитал, размерът на сумата, влята окончателно от HFSF в Банката под формата на обикновени акции, е възлязъл на 5 891 млн. евро, което представлява 17,3 % от рисково претеглените активи на Банката към 31 март 2012 г.
7.1.4. Заключение относно наличието и общия размер на получената помощ от Банката
(231)
Мерки A, B1, B2, B3, B4, L1 and L2 представляват държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора. Тези мерки са обобщени в таблица 11.
Таблица 11
Преглед на общия размер на помощта, получена от Банката
Реф.
Мярка
Вид на мярката
Размер на помощта
Помощ/Рисково претеглени активи
A
Привилегировани акции
Капиталова подкрепа
750 млн. евро
2,1 %
B1
B2
B3
Първа мостова рекапитализация
Втора мостова рекапитализация
Писмо за поемане на ангажимент
Капиталова подкрепа
4 700 млн. евро
1 553 млн. евро
1 082 млн. евро
13,8 %
4,5 %
3,2 %
Общ размер на капиталовата помощ, отпусната на Банката A + B1 + B2 + B3
8 085 млн. евро
23,7 %
Общ размер на капиталовата помощ, отпусната на Банката A + B1 + B2
7 003 млн. евро
21,6 %
B4
Рекапитализация
Капиталова подкрепа
5 891 млн. евро
17,3 %
Общ размер на капиталовата помощ, изплатена на Банката, минус помощта, върната в рамките на 6 месеца
6 641 млн. евро
19,4 %
Реф.
Мярка
Вид на мярката
Номинален размер на помощта
L1
Подпомагане за осигуряване на ликвидност
Гаранция
Облигационен заем
Гаранции: 9,9 млрд. евро
Облигационни заеми: 1,3 млрд. евро
L2
Гарантирана от държавата СПОЛ
Финансиране и гаранция
31,4 млрд. евро
Общ размер на помощта за осигуряване на ликвидност, предоставена на Банката
42,6 млрд. евро
7.2. ПРАВНО ОСНОВАНИЕ НА ОЦЕНКАТА НА СЪВМЕСТИМОСТТА
(232)
Както е посочено в съображение 183, правното основание за оценката на мерките за помощ следва да бъде член 107, параграф 3, буква б) от Договора (98).
(233)
По време на финансовата криза Комисията разработи критерии за съвместимост за различните видове мерки за помощ. Принципите за оценка на мерките за помощ бяха посочени за пръв път в Съобщението относно банковия сектор от 2008 г.
(234)
Насоки относно мерките за рекапитализация са дадени в Съобщението относно рекапитализацията и в Съобщението относно удължаването от 2011 г.
(235)
В Съобщението относно преструктурирането е определен възприетият от Комисията подход по отношение на оценката на планове за преструктуриране, по-специално необходимостта да се възвърне жизнеспособността, да се гарантира надлежното участие на получателя на помощта и да се ограничат нарушенията на конкуренцията.
(236)
Тази рамка беше допълнена от Съобщението относно банковия сектор от 2013 г., като се прилага за мерки за помощ, за които е изпратено уведомление или които са предоставени без предварително одобрение от Комисията след 31 юли 2013 г.
7.2.1. Правно основание на оценката на съвместимостта на подпомагането за осигуряване на ликвидност на Банката (мярка L1)
(237)
Подпомагането за осигуряване на ликвидност, което вече е било получено от Банката, е било одобрено окончателно чрез поредица от решения за разрешаване на мерките по схемата за подпомагане на гръцките банки и измененията и удълженията на тази схема (99). Всяка бъдещо подпомагане за осигуряване на ликвидност за Банката ще трябва да бъде предоставено по надлежно одобрена от Комисията схема. Комисията ще трябва да даде разрешение по отношение на условията на въпросното подпомагане преди предоставянето му и следователно не е необходимо тези условия да се оценяват по-нататък в настоящото решение.
7.2.2. Правно основание на оценката на съвместимостта на привилегированите акции (мярка A)
(238)
Предоставената през 2009 г. рекапитализация под формата на привилегировани акции (мярка A) е била осигурена по мярката за рекапитализация в рамките на схемата за подпомагане на гръцките банки, одобрена през 2008 г. по силата на Съобщението относно банковия сектор от 2008 г. Следователно не е необходимо да ѝ се прави нова оценка по Съобщението относно банковия сектор от 2008 г. и тя трябва да бъде оценена единствено в съответствие със Съобщението относно преструктурирането.
7.2.3. Правно основание на оценката на съвместимостта на гарантираната от държавата СПОЛ (мярка L2)
(239)
Съвместимостта на гарантираната от държавата СПОЛ (мярка L2) първо следва да бъде оценена въз основа на Съобщението относно банковия сектор от 2008 г. и Съобщението относно удължаването от 2011 г. Всяка гарантирана от държавата СПОЛ, предоставена без предварително одобрение от Комисията след 31 юли 2013 г., попада в приложното поле на Съобщението относно банковия сектор от 2013 г.
7.2.4. Правно основание на оценката на съвместимостта на рекапитализациите от HFSF (мерки B1, B2, B3 и B4)
(240)
Съвместимостта на рекапитализациите от HFSF (мерки B1, B2, B3 и B4), по-специално по отношение на възнаграждението, първо следва да бъде оценена в съответствие със Съобщението относно банковия сектор от 2008 г., Съобщението относно рекапитализацията и Съобщението относно удължаването от 2011 г. В решението за откриване по отношение на Piraeus Комисията изрази съмнения относно съвместимостта на мярка B1 със споменатите съобщения. Тъй като тези мерки са били осъществени преди 1 август 2013 г., те не попадат в приложното поле на Съобщението относно банковия сектор от 2013 г. Съвместимостта на рекапитализациите от HFSF (мерки B1, B2, B3 и B4) следва да бъде оценена така също в съответствие със Съобщението относно преструктурирането.
7.3. СЪОТВЕТСТВИЕ НА МЯРКА L2 СЪС СЪОБЩЕНИЕТО ОТНОСНО БАНКОВИЯ СЕКТОР ОТ 2008 г., СЪОБЩЕНИЕТО ОТНОСНО РЕКАПИТАЛИЗАЦИЯТА И СЪОБЩЕНИЕТО ОТНОСНО УДЪЛЖАВАНЕТО ОТ 2011 г.
(241)
Помощта е съвместима с член 107, параграф 3, буква б) от Договора, ако отговаря на общите критерии за съвместимост: целесъобразност, необходимост и пропорционалност.
(242)
Тъй като гръцките банки не са имали достъп до пазарите на едро и са станали изцяло зависими от финансирането от централната банка, както е посочено в съображение (37), и тъй като Банката не е могла да заеме достатъчно средства посредством стандартни операции за рефинансиране, Банката е разчитала на гарантирана от държавата СПОЛ, за да получи достатъчна ликвидност, което да я предпази от неизпълнение. Комисията счита, че мярка L2 представлява целесъобразен механизъм за преодоляване на сериозните затруднения, които биха били причинени от неизпълнението на Банката.
(243)
Тъй като гарантираната от държавата СПОЛ води до относително високи разходи за финансиране за Банката, тя има достатъчен стимул да избягва да разчита на този източник на финансиране за развитието на своите дейности. Банката е трябвало да плаща лихва, по-висока с […] базисни пункта, отколкото по стандартните операции за рефинансиране от Евросистемата. Освен това Банката е трябвало да плати на държавата гаранционна такса в размер на […] базисни пункта. В резултат на това общите разходи за гарантираната от държавата СПОЛ за Банката са много по-високи от нормалните разходи за рефинансиране от ЕЦБ. По-специално, разликата между първите и вторите е по-голяма от гаранционната такса, която се изисква в съответствие със Съобщението относно удължаването от 2011 г. Това означава, че общото възнаграждение, което се изисква от държавата, може да се счита за достатъчно. Що се отнася до размера на гарантираната от държавата СПОЛ, той редовно се преразглежда от Банката на Гърция и от ЕЦБ въз основа на действителните нужди на Банката. Те следят отблизо използването на СПОЛ, за да гарантират ограничаването ѝ до необходимия минимум. Следователно мярка L2 не осигурява на Банката прекомерно голяма ликвидност, която би могла да се използва за финансиране на дейности, нарушаващи конкуренцията. Помощта по тази мярка е ограничена до минималния необходим размер.
(244)
Подобно наблюдение отблизо на използването на гарантираната от държавата СПОЛ и редовната проверка дали използването ѝ е ограничено до минимум гарантират също така, че ликвидността е пропорционална и не води до ненужно нарушаване на конкуренцията. Комисията отбелязва също, че Гърция е поела ангажимент Банката да изпълни план за преструктуриране, с който да се намали зависимостта ѝ от финансиране от централната банка, и да спазва ограниченията по отношение на дейността, анализирани в раздел 7.6. Тези фактори гарантират, че зависимостта от подпомагане за осигуряване на ликвидност ще приключи възможно най-скоро и че тази помощ е пропорционална.
(245)
Следователно мярка L2 съответства на Съобщението относно банковия сектор от 2008 г. и на Съобщението относно удължаването от 2011 г. Тъй като със Съобщението относно банковия сектор от 2013 г. не са въведени допълнителни изисквания по отношение на гаранциите, мярка L2 отговаря също така на Съобщението относно банковия сектор от 2013 г.
7.4. СЪОТВЕТСТВИЕ НА МЕРКИ B1, B2, B3 И B4 СЪС СЪОБЩЕНИЕТО ОТНОСНО БАНКОВИЯ СЕКТОР ОТ 2008 г., СЪОБЩЕНИЕТО ОТНОСНО РЕКАПИТАЛИЗАЦИЯТА, СЪОБЩЕНИЕТО ОТНОСНО УДЪЛЖАВАНЕТО ОТ 2011 г. И СЪОБЩЕНИЕТО ОТНОСНО БАНКОВИЯ СЕКТОР ОТ 2013 г.
(246)
Както е посочено в съображение 241 и в съответствие с точка 15 от Съобщението относно банковия сектор от 2008 г., помощта е съвместима с член 107, параграф 3, буква б) от Договора, ако отговаря на общите критерии за съвместимост (100): целесъобразност, необходимост и пропорционалност.
(247)
В Съобщението относно рекапитализацията и Съобщението относно удължаването от 2011 г. са определени допълнителни насоки относно равнището на изискваното възнаграждение за вливания на капитал от държавата.
7.4.1. Целесъобразност на мерките
(248)
Комисията счита, че рекапитализациите от HFSF (мерки B1, B2, B3 и B4) са целесъобразни, защото позволяват на Банката да спази капиталовите изисквания. Без рекапитализациите от HFSF Банката нямаше да може да продължи да осъществява своите дейности и би загубила достъп до операциите за рефинансиране на ЕЦБ.
(249)
В това отношение в решението за откриване по отношение на Piraeus Комисията отбеляза, че Банката е една от най-големите банкови институции в Гърция както от гледна точка на отпускането на кредити, така и на приемането на депозити. В това си качество Банката е от системно значение за Гърция. Следователно неизпълнението на Банката би създало сериозни затруднения в гръцката икономика. Предвид преобладаващите по това време обстоятелства, финансовите институции в Гърция са имали затруднения в достъпа до финансиране. Липсата на финансиране е ограничила тяхната възможност да предоставят кредити на гръцката икономика. В този контекст затрудненията на икономиката биха били допълнително влошени от неизпълнението на Банката. Освен това, мерки B1, B2, B3 и B4 са били наложени в значителна степен поради програмата за PSI - едно крайно извънредно и непредвидимо обстоятелство - а не в резултат на погрешно управление или прекомерно поемане на рискове от Банката. Следователно мерките са насочени главно към справянето с последиците от програмата за PSI и допринасят за запазване на финансовата стабилност в Гърция.
(250)
В решението за откриване по отношение на Piraeus Комисията изрази съмнения относно това дали незабавно са били предприети всички възможни мерки, за да се избегне вероятността в бъдеще Банката отново да има нужда от помощ. Както е посочено в съображения 140 и 141 от настоящото решение, Гърция е поела ангажимент да осъществи редица действия, свързани с корпоративното управление и търговските дейности на Банката. Както е описано в съображения 115, 116 и 117, Банката е преструктурирала също дейността си в значителна степен, като е намалила много от разходите си. Следователно съмненията на Комисията бяха разсеяни.
(251)
В решението за откриване по отношение на Piraeus Комисията изрази съмнения също така дали са били предвидени достатъчни предпазни мерки, в случай че Банката попадне под контрола на държавата или в случай че частните акционери запазят контрола си, като същевременно по-голямата част от акциите са собственост на държавата. Описаните в съображения 140 и 141 от настоящото решение поети задължения гарантират, че кредитните дейности на Банката ще се осъществяват на търговска основа и ежедневната ѝ дейност ще бъде предпазена от държавна намеса. Договорената между HFSF и Банката рамка на взаимоотношенията също гарантира защита на интересите на държавата като основен акционер от прекомерно поемане на рискове от страна на ръководството на Банката.
(252)
Следователно мерки B1, B2, B3 и B4 гарантират запазването на финансовата стабилност в Гърция. Предприети са били важни действия, за да бъдат сведени до минимум бъдещите загуби и за да се гарантира, че дейностите на Банката няма да бъдат застрашени вследствие на неудачно управление. Въз основа на това Комисията определя, че мерки B1, B2, B3 и B4 са целесъобразни.
7.4.2. Необходимост - ограничаване на помощта до минимум
(253)
В съответствие със Съобщението относно банковия сектор от 2008 г., от гледна точка на своя размер и форма мярката за помощ трябва да е необходима за постигането на своята цел. Това означава, че вливането на капитал трябва да бъде в минималния необходим размер за постигането на целта.
(254)
Размерът на капиталовата подкрепа е бил изчислен от Банката на Гърция в рамките на стрес теста от 2012 г., за да се гарантира, че съотношението на базовия капитал от първи ред на Банката ще остане над определено равнище през периода 2012-2014 г., което е отразено в таблица 3. Ето защо с мерки В1, В2, В3 и В4 на Банката не се осигурява прекомерно голям капитал. Както е обяснено в съображение 250, били са предприети действия за намаляване на риска Банката да има нужда от допълнителна помощ в бъдеще.
(255)
Що се отнася до възнаграждението за първата и втората мостова рекапитализация (мерки B1 и B2), Комисията напомня, че то е било предоставено съответно през месец май 2012 г. и през месец декември 2012 г. и е било осъществено чрез непарични вноски под формата на дългови ценни книжа на EFSF. От датата на изплащането на тези дългови ценни книжа на EFSF до датата на рекапитализацията от пролетта на 2013 г. HFSF е получил като възнаграждение начислената лихва по дълговите ценни книжа на EFSF плюс такса от 1 % (101). Както е подчертано в решението за откриване по отношение на Piraeus, това възнаграждение е по-ниско от диапазона 7 % - 9 %, посочен в Съобщението относно рекапитализацията. Периодът с ниско възнаграждение обаче е бил ограничен до една година за мярка B1 и пет месеца за мярка B2 (т.е. до преобразуването на мостовата рекапитализация в стандартна рекапитализация в обикновени акции, а именно мярка B4). Макар че първата и втората мостова рекапитализация не са довели до намаляване на дяловото участие на съществуващите акционери, рекапитализацията от пролетта на 2013 г., която се е изразявала в частично преобразуване на първата и втората мостова рекапитализация, сериозно е намалила дяловото участие на въпросните акционери, тъй като делът им в собствения капитал на Банката е спаднал до 2,3 %. Това е сложило край на необичайната ситуация, настъпила от датата на първата мостова рекапитализация. Следователно изразените в решението за откриване по отношение на Piraeus съмнения са разсеяни.
(256)
Второ, предвид необичайния източник на затрудненията на Банката, където загубите са следствие главно от опрощаване на дългове в полза на държавата (програмата за PSI и обратното изкупуване на дългове, което осигурява значително предимство за държавата, т.е намаляване на дълговете) и от последиците от продължителната рецесия на националната икономика, Комисията може да приеме подобно временно отклонение от стандартните изисквания за възнаграждение, определени в Съобщението относно рекапитализацията (102).
(257)
По отношение на мярка В3, тя е представлявала ангажимент за предоставянето на капитал в рамките на бъдещо увеличение на капитала. Този ангажимент, поет през декември 2012 г., е могъл да бъде изпълнен при действително капиталово вливане през май-юни 2013 г., едва пет месеца по-късно, когато Банката е увеличила капитала си. Тъй като Банката е привлякла частни инвеститори, не се е наложило HFSF да влее капитала, за който е бил поел ангажимент. Предвид краткия период, през който е съществувал ангажиментът за предоставяне на капитал, и поради причините, изложени в съображение 256, фактът, че за този ангажимент не е платено възнаграждение, е приемлив.
(258)
Що се отнася до мярка B4, в съответствие с точка 8 от Съобщението относно удължаването от 2011 г., вливанията на капитал следва да се впишат при достатъчна отстъпка от цената на акция (след корекция по отношение на „ефекта на разреждане“), за да се даде разумна гаранция за подходящо възнаграждение за държавата. Въпреки че в рамките на мярка В4 не е била предвидена значителна отстъпка от цената на акция, коригирана по отношение на ефекта на разреждане, всъщност не е било възможно да се постигне значителна отстъпка от теоретичната цена на минали права (103). Преди рекапитализацията от пролетта на 2013 г. пазарната капитализация на Банката е била едва няколко стотин милиона евро. При такива обстоятелства възниква въпросът дали съществуващите акционери е трябвало да бъдат напълно отстранени. Комисията отбелязва, че емисионната цена е била определена с 50 % отстъпка от средната пазарна цена през петдесетте дни, предшестващи определянето на емисионната цена. Комисията отбелязва също така, че е било налице значително намаляване на дяловото участие на старите акционери, тъй като след рекапитализацията от пролетта на 2013 г. те са притежавали едва 2,3 % дялово участие в Банката. Следователно, прилагането на допълнителна отстъпка от пазарната цена би оказало слабо въздействие върху възнаграждението на HFSF. С оглед на специфичната ситуация на гръцките банки, обяснена в съображение 256, и предвид факта, че необходимостта от помощ произтича в голяма степен от опрощаването на дългове в полза на държавата, Комисията счита, че емисионната цена на акциите, записани от държавата, е била достатъчно ниска.
(259)
HFSF също така е емитирал гаранции и е предоставил по една гаранция за всяка нова акция, записана от частен инвеститор, участвал в рекапитализацията от пролетта на 2013 г. HFSF епредоставил тези гаранции безвъзмездно. Както бе обяснено в съображение 106, във всяка гаранция е заложено правото на закупуване на 4,48 акции от HFSF през определени периоди от време по цени на упражняване. Цената на упражняване е равна на цената на записване от HFSF, увеличена с годишен и кумулативен марж (4 % за първата година, 5 % за втората година, 6 % за третата година, 7 % за четвъртата година и 8 % на годишна основа за останалите шест месеца). Таванът на полученото от HFSF възнаграждение за притежаваните от него акции де факто е бил на тези равнища. Това възнаграждение е по-ниско от диапазона 7 % - 9 %, посочен в Съобщението относно рекапитализацията. Тъй като обаче тези гаранции са били решаващ фактор за успеха на емисията на права и на емисията за частни инвестиции, направени от Банката в рамките на рекапитализацията от пролетта на 2013 г., Комисията счита, че тези гаранции са позволили на Банката да намали размера на помощта с 1 444 млн. евро. Действително, поради ниския коефициент на капиталова адекватност на Банката преди рекапитализацията и високата несигурност, която преобладава към този момент, наличните тогава симулации са показали, че без гаранциите частните инвеститори е нямало да постигнат достатъчна възвращаемост и е нямало да участват. Поради причините, обяснени в съображения 249 и 256, тъй като HFSF е щял да получи минимално положително възнаграждение при евентуално упражняване на гаранциите и понеже целта на МИФП е била да се привлекат някои частни инвеститори, за да бъде запазено частното управление в някои банки и да се избегнат ситуациите, в които целият банков сектор се контролира от HFSF, Комисията може да приеме това отклонение от стандартните изисквания за възнаграждение, определени в Съобщението относно рекапитализацията. Това приемане се основава и на факта, че в изменения през март 2014 г. закон за HFSF не е предвидена никаква корекция на гаранциите в случай на непреференциално увеличение на акционерния капитал и че в случай на емисия на права може да се коригира единствено цената на упражняване на гаранциите и корекцията е възможна единствено впоследствие и само до сумата на постъпленията, реализирани от продажбата на права на предпочтително изкупуване на HFSF. Нещо повече, ангажиментът, поет от Гърция, да потърси одобрението на Комисията, преди каквото и да било обратно изкупуване на гаранциите, емитирани от HFSF, ще позволи на Комисията да направи необходимото евентуалното бъдещо обратно изкупуване да не намали допълнително възнаграждението на HFSF и да увеличи възнаграждението на притежателите на гаранциите.
(260)
Колкото до факта, че акциите на HFSF са без право на глас, Комисията припомня, че необходимостта от помощ не произтича главно от поемането на прекомерни рискове. Освен това МИФП е имал за цел да бъде запазено частното управление в някои банки. Нещо повече, рамката на взаимоотношенията и автоматичното повторно въвеждане на правата на гласуване в случай на неизпълнение на плана за преструктуриране са предпазна мярка срещу бъдещо поемане на прекомерни рискове от страна на частните управители. Накрая, PSI и обратното изкупуване от декември 2012 г. са един вид възнаграждение за държавата, тъй като нейният дълг към Банката е намалял с няколко милиарда евро. Поради всички тези причини Комисията може да приеме, че HFSF получава акции без право на глас. Ето защо заключението на Комисията е, че мярка В4 е била необходима.
(261)
В заключение мерки B1, B2, B3 и B4 са необходими като помощ за оздравяване от гледна точка както на техния размер, така и на тяхната форма.
7.4.3. Пропорционалност - мерки за ограничаване на разпространението на отрицателните последици
(262)
Банката е получила държавна помощ в много голям размер. Поради това тази ситуация може да доведе до сериозни нарушения на конкуренцията. Гръцките органи обаче са поели задължение да осъществят редица мерки, целящи намаляването на разпространението на отрицателните последици. По-специално, поето е задължение да продължи осъществяването на дейностите на Банката на търговска база, както е обяснено в съображения 136 и 137. Гърция се е ангажирала също със забрана на придобиванията и с редица намаления на задълженията, както е описано в съображения 138, 139 и 143. Ограниченията на нарушенията на конкуренцията ще бъдат оценени допълнително в раздел 7.6.
(263)
В Банката е било назначено контролиращо доверено лице, което да следи за правилното изпълнение на поетите задължения във връзка с корпоративното управление и търговските дейности. С това ще се избегнат каквито и да било вредни промени в търговската практика на Банката и ще бъде намалено потенциалното разпространение на отрицателните последици.
(264)
Накрая, на 25 юни 2014 г. на Комисията беше представен нов всеобхватен план за преструктуриране. Този план за преструктуриране ще бъде оценен в раздел 7.6.
(265)
В заключение може да се посочи, че изразените в решението за откриване по отношение на Piraeus съмнения са разсеяни. Мерки B1, B2, B3 и B4 са пропорционални с оглед на точка 15 от Съобщението относно банковия сектор от 2008 г.
7.4.4. Заключение относно съответствието на рекапитализациите от HFSF със Съобщението относно банковия сектор от 2008 г., Съобщението относно рекапитализацията и Съобщението относно удължаването от 2011 г.
(266)
Във връзка с посоченото по-горе заключението на Комисията е, че рекапитализациите от HFSF (мерки B1, B2, B3 и B4) са целесъобразни, необходими и пропорционални предвид точка 15 от Съобщението относно банковия сектор от 2008 г., Съобщението относно рекапитализацията и Съобщението относно удължаването от 2011 г.. Следователно мерки B1, B2, B3 и B4 съответстват на Съобщението относно банковия сектор от 2008 г., Съобщението относно рекапитализацията и Съобщението относно удължаването от 2011 г.
7.5. СЪОТВЕТСТВИЕ НА ПРИДОБИВАНИЯТА НА ПРЕХВЪРЛЕНИТЕ ДЕЙНОСТИ НА ATE, GENIKI, ПРЕХВЪРЛЕНИТЕ КИПЪРСКИ ДЕЙНОСТИ И MBG СЪС СЪОБЩЕНИЕТО ОТНОСНО ПРЕСТРУКТУРИРАНЕТО
(267)
В точка 23 от Съобщението относно преструктурирането е обяснено, че придобиванията на предприятия от подпомогнати банки не могат да бъдат финансирани чрез държавна помощ, освен ако това е от основно значение за възстановяването на жизнеспособността на предприятието. Освен това, в точки 40 и 41 от Съобщението относно преструктурирането се посочва, че банките не следва да използват държавна помощ за придобиване на конкурентни дружества, освен ако придобиването е част от процес на консолидация, необходим за възстановяване на финансовата стабилност или за осигуряване на ефективна конкуренция. В допълнение, придобиванията могат да застрашат или да усложнят възстановяването на жизнеспособността. Следователно Комисията трябва да прецени дали извършените от Банката придобивания могат да бъдат определени за съответстващи на Съобщението относно преструктурирането.
7.5.1. Съответствие на придобиването на прехвърлените дейности на ATE със Съобщението относно преструктурирането
7.5.1.1. Въздействие на придобиването на прехвърлените дейности на ATE върху жизнеспособността на Банката в дългосрочен план
(268)
Придобиването на прехвърлените дейности на ATE донесе на Банката голяма съвкупност от депозити и много по-малко количество нетни кредити (104). Следователно то допринесе за значителното намаляване на извънредно високото съотношение на кредитите към депозитите в Банката.
(269)
Освен това, придобиването даде възможност за значителни синергии, например по отношение на разходите - чрез намаляване на клоновете, на служителите и чрез интегриране на ИТ, по отношение на финансирането и по отношение на приходите.
(270)
Ето защо се счита, че придобиването е оказало много благотворно въздействие за възстановяването на жизнеспособността на Банката в дългосрочен план.
7.5.1.2. Въздействие на придобиването на прехвърлените дейности на ATE върху размера на помощта, от която е имала нужда Банката
(271)
В съответствие с точка 23 от Съобщението относно преструктурирането помощта за преструктуриране не следва да се използва за придобиването на други дружества, а само за покриване на разходите по преструктурирането, които са необходими за възстановяването на жизнеспособността на Банката.
(272)
Заплатената от Банката сума за придобиването на прехвърлените дейности на АТЕ беше определена на 0,6 % от стойността на прехвърлените депозити и възлизаше приблизително на 95 млн. евро. Тази сума се равняваше на 0,02 % от общите активи на Банката към момента на придобиването. Следователно тази сума може да се счита за малка, но не за незначителна.
(273)
Придобиването на прехвърлените дейности на ATE подобри драстично силно затруднената позиция на ликвидност на Банката и я направи много по-жизненоспособна. Комисията припомня, че […]. Следователно може да се приеме, че придобиването с ниската заплатена за него цена е от съществено значение за възстановяването на дългосрочната жизнеспособност на Банката и попада в рамките на изключението по точка 23 от Съобщението относно преструктурирането.
7.5.1.3. Нарушаване на конкуренцията вследствие на придобиването на прехвърлените дейности на ATE
(274)
В съответствие с точки 39 и 40 от Съобщението относно преструктурирането държавната помощ не следва да бъде използвана в ущърб на неподпомогнати дружества, и по-специално за придобиването на конкурентни дружества. В точка 41 от Съобщението относно преструктурирането е посочено също, че придобиванията могат да бъдат разрешени, когато са част от процес на консолидация, необходим за възстановяване на финансовата стабилност или за осигуряване на ефективна конкуренция. При такива обстоятелства процесът на придобиване следва да бъде справедлив и придобиването да гарантира условия на ефективна конкуренция на съответния пазар.
(275)
ATE не беше счетена за жизнеспособна сама по себе си от Банката на Гърция при направения от последната преглед на жизнеспособността на всички гръцки банки в началото на 2012 г. Освен това, Банката на Гърция анализира различни алтернативи за ATE (например ликвидация) и стигна до заключението, че продажбата на прехвърлените дейности на ATE е най-благоприятният вариант, тъй като ще ограничи риска от изпълнението и ще намали до минимум разходите за Гърция. Следователно сделката може да се счита за част от процес на консолидация, необходим за възстановяване на финансовата стабилност, като описания в точка 41 от Съобщението относно преструктурирането.
(276)
Освен това, нито един участник в търга, който не получава подкрепа, не е представил оферта за придобиването на прехвърлените дейности на ATE.
(277)
Накрая, тъй като придобиването на прехвърлените дейности на ATE е било разрешено от Гръцкия орган за защита на конкуренцията (105), може да се приеме, че резултатът от процеса на продажба не застрашава ефективната конкуренция в Гърция.
(278)
Ето защо придобиването на прехвърлените дейности на ATE е в съответствие с раздел 4 от Съобщението относно преструктурирането.
7.5.1.4. Заключение относно придобиването на прехвърлените дейности на ATE
(279)
Заключението е, че с оглед на уникалната по рода си ситуация на гръцките банки и специфичните особености, свързани с придобиването на прехвърлените дейности на ATE, въпросното придобиване е в съответствие с изискванията, определени в Съобщението относно преструктурирането.
7.5.2. Съответствие на придобиването на Geniki със Съобщението относно преструктурирането
7.5.2.1. Въздействие на придобиването на Geniki върху жизнеспособността на Банката в дългосрочен план
(280)
От гледна точка на доходността на дейността, придобиването на Geniki ще подобри възвръщането на жизнеспособността на Банката в дългосрочен план. Според анализа, представен от Банката към момента на това придобиване, сливането на две банки в рамките на един и същи географски пазар ще създаде синергии, например по отношение на спестяването на разходи чрез намаляване на служителите и затваряне на клонове. Банката ще придобие клиентите и вложителите на Geniki и следователно значително ще намали разходите за своята издръжка.
(281)
От гледна точка на позицията на ликвидност, както е посочено в съображение 65, Geniki е имала повече депозити, отколкото нетни кредити. Следователно придобиването е увеличило ликвидността на Банката и е спомогнало за намаляването на съотношението на кредитите към депозитите. Освен това, Geniki е била адекватно капитализирана, преди да бъде придобита от Банката. Ето защо, няма вероятност придобиването да генерира каквито и да било бъдещи капиталови нужди за Банката.
(282)
Поради това се счита, че придобиването е оказало положително въздействие за възстановяването на жизнеспособността на Банката в дългосрочен план.
7.5.2.2. Въздействие на придобиването на Geniki върху размера на помощта, от която е имала нужда Банката
(283)
В съответствие с точка 23 от Съобщението относно преструктурирането помощта за преструктуриране не следва да се използва за придобиването на други дружества, а само за покриване на разходите по преструктурирането, които са необходими за възстановяването на жизнеспособността на Банката. В този случай, макар че придобиването е оказало положително въздействие върху жизнеспособността на банката, то не е от съществено значение за нейната жизнеспособност по смисъла на точка 23 от Съобщението относно преструктурирането.
(284)
Банката обаче е платила само 1 млн. евро за закупуването на Geniki, което се счита за много малка сума. Освен това, Geniki е била адекватно капитализирана и, като условие за сключване на сделката, Société Générale е вляла значителен капитал в Банката (106).
(285)
Комисията стига до заключение, че с оглед на особеностите на сделката (придобиване на много ниска цена на напълно капитализирана банка и вливане на капитал от страна на продавача в Банката) придобиването не генерира допълнителна капиталова нужда за Банката и поради това придобиването на Geniki по изключение не противоречи на принципа, че помощта следва да бъде ограничена до необходимия минимум.
7.5.2.3. Нарушаване на конкуренцията вследствие на придобиването на Geniki
(286)
Както е посочено в съображение 274, в съответствие с точки 39 и 40 от Съобщението относно преструктурирането, държавната помощ не следва да бъде използвана в ущърб на неподпомогнати дружества, и по-специално за придобиването на конкурентни дружества, освен при специфични обстоятелства.
(287)
Geniki не беше счетена за жизнеспособна сама по себе си от Банката на Гърция при направения от последната преглед на жизнеспособността на всички гръцки банки в началото на 2012 г. Geniki носеше големи загуби на Société Générale, която по тази причина поиска да я продаде или евентуално да я остави да фалира, в случай че не може да се осъществи продажба. Следователно сделката може да се счита за част от процес на консолидация, необходим за възстановяване на финансовата стабилност, като описания в точка 41 от Съобщението относно преструктурирането.
(288)
Освен това, нито един участник в търга, който не получава подкрепа, не е представил валидна оферта за придобиването на Geniki. Следователно Банката не е изместила никой участник в търга, който не получава подкрепа.
(289)
В допълнение, тъй като въпросното придобиване е било разрешено от Гръцкия орган за защита на конкуренцията (107), може да се приеме, че резултатът от процеса на продажба не застрашава ефективната конкуренция в Гърция.
(290)
Накрая, покупната цена е била много ниска. Следователно не може да се счита, че Банката е получила държавна помощ за финансиране на придобиването. С оглед на тези елементи може да се направи заключение, че придобиването на Geniki попада в рамките на изключението по точка 41 от Съобщението относно преструктурирането.
7.5.2.4. Заключение относно придобиването на Geniki
(291)
Заключението е, че с оглед на уникалната по рода си ситуация на гръцките банки и специфичните особености, свързани с придобиването на Geniki, въпросното придобиване е в съответствие с изискванията, определени в Съобщението относно преструктурирането.
7.5.3. Съответствие на придобиването на прехвърлените кипърски дейности със Съобщението относно преструктурирането
7.5.3.1. Въздействие на придобиването на прехвърлените кипърски дейности върху жизнеспособността на Банката в дългосрочен план
(292)
Придобиването на прехвърлените кипърски дейности повишава жизнеспособността на Банката в дългосрочен план.
(293)
Според анализа, представен от Банката към момента на придобиването, сделката ще доведе до значителни синергии, например по отношение на разходите, чрез спестявания по линия на административните процедури и служителите и значително подобрение на разходите за депозити. След придобиването Банката е интегрирала напълно гръцките дейности на трите кипърски банки, променила е търговското наименование на всички клонове на въпросните три банки и е осъществила добър напредък в оптимизирането на мрежата.
(294)
Провизиите по кредитните портфейли на гръцките дейности на трите кипърски банки бяха в голям размер. Действително Банката придоби тези кредити на цена, по-ниска от номиналната им стойност: покупната цена беше занижена, за да бъдат отразени бъдещите загуби, изчислени от PIMCO в рамките на стрес тест. По този начин рискът от загуби по кредити, надвишаващи вече заложените в ниската покупна цена, е ограничен.
(295)
Банката придоби и голяма съвкупност от депозити - почти толкова голяма, колкото придобитите нетни кредити. Следователно тя е укрепила позицията си на ликвидност.
(296)
Поради това придобиването е оказало положително въздействие за възстановяването на жизнеспособността на Банката в дългосрочен план.
7.5.3.2. Въздействие на придобиването на прехвърлените кипърски дейности върху размера на помощта, от която е имала нужда Банката
(297)
В съответствие с точка 23 от Съобщението относно преструктурирането помощта за преструктуриране не следва да се използва за придобиването на други дружества, а само за покриване на разходите по преструктурирането, които са необходими за възстановяването на жизнеспособността на Банката.
(298)
Съгласно анализа в раздел 7.3 помощта е била необходима за покриването на капиталовите нужди на купувача на прехвърлените кипърски дейности, тъй като тяхното придобиване би допринесло за поддържането на финансовата стабилност в Гърция. Крайната изплатена от Банката цена за придобиването на прехвърлените кипърски дейности е била много по-ниска от балансовата стойност на придобития портфейл. Тя е била по-ниска дори от стойността на кредитите след коригирането на последната в посока надолу, за да бъдат отразени бъдещите загуби по кредитите, изчислени от PIMCO в рамките на стрес тест. Следователно цената на придобиването би могла да се приеме за отрицателна. Това заключение се подкрепя и от факта, че при придобиването на прехвърлените кипърски дейности Банката е добавила в баланса си голяма сума по перо „отрицателна репутация“, което е довело до увеличаване на капитала ѝ.
(299)
Обаче ако въпреки това се приеме, че Банката е платила положителна цена, Комисията отбелязва, че като предварително условие за осъществяване на придобиването HFSF е поела задължение към купувача да влее стойността, съответстваща на покупната цена, в капитала. HFSF е изпълнила това задължение в рамките на рекапитализацията от пролетта на 2013 г. Това вливане на капитал представлява помощ за прехвърлените кипърски дейности, а не за Банката, както е обяснено в раздел 6.2.1. Поради това придобиването не е създало нужда от допълнителна държавна помощ за Банката.
(300)
Заключението е, че предвид необичайните условия (ниска покупна цена и поето от HFSF задължение за вливане на покупната цена в капитала с цел увеличаването му) придобиването на прехвърлените кипърски дейности по изключение не противоречи на принципа, че помощта следва да е ограничена до необходимия минимум.
7.5.3.3. Нарушаване на конкуренцията вследствие на придобиването на прехвърлените кипърски дейности
(301)
Както е посочено в съображение 274, в съответствие с точки 39 и 40 от Съобщението относно преструктурирането, държавната помощ не следва да бъде използвана в ущърб на неподпомогнати дружества, и по-специално за придобиването на конкурентни дружества, освен при специфични обстоятелства.
(302)
Продажбата на гръцките дейности на кипърските банки е имала за цел да се запази стабилността на гръцката банкова система и да се гарантира, че кипърските банки ще могат да продадат тези дейности, преди те да загубят каквато и да било част от стойността си. Следователно сделката може да се счита за част от процес на консолидация, необходим за възстановяване на финансовата стабилност, като описания в точка 41 от Съобщението относно преструктурирането.
(303)
Освен това, нито един участник в търга, който не получава подкрепа, не е представил валидна оферта за придобиването на трите кипърски банки. Процесът на продажба е бил открит, прозрачен и недискриминационен.
(304)
Накрая, тъй като въпросното придобиване е било разрешено от Гръцкия орган за защита на конкуренцията (108), може да се приеме, че резултатът от процеса на продажба не застрашава ефективната конкуренция в Гърция.
(305)
С оглед на тези елементи може да се направи заключението, че придобиването на прехвърлените кипърски дейности попада в рамките на изключението по точка 41 от Съобщението относно преструктурирането.
7.5.3.4. Заключение относно придобиването на прехвърлените кипърски дейности
(306)
В заключение се счита, че с оглед на уникалната по рода си ситуация на гръцките банки и специфичните особености, свързани с придобиването на прехвърлените кипърски дейности, въпросното придобиване е съвместимо с изискванията, определени в Съобщението относно преструктурирането.
7.5.4. Съответствие на придобиването на MBG със Съобщението относно преструктурирането
7.5.4.1. Въздействие на придобиването на MBG върху жизнеспособността на Банката в дългосрочен план
(307)
Придобиването на напълно рекапитализираната MBG повишава жизнеспособността на Банката в дългосрочен план.
(308)
Според анализа, представен от Банката към момента на придобиването, сделката ще доведе до значителни синергии, например по отношение на разходите - чрез намаляване на клоновете, служителите и на разходите по депозитите, както и по отношение на приходите. Междувременно Банката напълно интегрира MBG.
(309)
Освен това, тъй като MBG е била адекватно капитализирана, преди да бъде придобита от Банката и тъй като Банката е заплатила покупна цена от 1 млн. евро, няма вероятност придобиването да генерира каквито и да било бъдещи капиталови нужди за Банката. Наред с това, купувачът е поел задължение, като част от сделката, да влее в Банката капитал на стойност 400 млн. евро. Това задължение е било изпълнено в рамките на рекапитализацията от пролетта на 2013 г., по време на която BCP е вляла в Банката 400 млн. евро.
(310)
В заключение се счита, че придобиването е оказало положително въздействие за възстановяването на жизнеспособността на Банката в дългосрочен план и че покупната цена за MBG е била достатъчно ниска, за да не попречи на това помощта да бъде ограничена до необходимия минимум.
7.5.4.2. Въздействие на придобиването на MBG върху размера на помощта, от която е имала нужда Банката
(311)
В съответствие с точка 23 от Съобщението относно преструктурирането помощта за преструктуриране не следва да се използва за придобиването на други дружества, а само за покриване на разходите по преструктурирането, които са необходими за възстановяването на жизнеспособността на Банката. В този случай, макар че придобиването е оказало положително въздействие върху жизнеспособността на банката, то не е от съществено значение за нейната жизнеспособност по смисъла на точка 23 от Съобщението относно преструктурирането.
(312)
Банката обаче е платила само 1 млн. евро за закупуването на MBG, което се счита за много малка сума. Освен това, MBG е била адекватно капитализирана от BCP и, като условие за сключване на сделката, BCP е вляла в Банката капитал в размер на 400 млн. евро (109).
(313)
В заключение се счита, че с оглед на особеностите на сделката (придобиване на много ниска цена на напълно капитализирана банка и вливане на капитал от страна на продавача в Банката) придобиването на MBG не генерира допълнителни капиталови нужди за Банката и поради това то по изключение не противоречи на изискването, че помощта следва да бъде ограничена до минимум.
7.5.4.3. Нарушаване на конкуренцията вследствие на придобиването на MBG
(314)
Както е посочено в съображение 274, в съответствие с точки 39 и 40 от Съобщението относно преструктурирането, държавната помощ не следва да бъде използвана в ущърб на неподпомогнати дружества, и по-специално за придобиването на конкурентни дружества, освен при специфични обстоятелства.
(315)
MBG не беше счетена за жизнеспособна сама по себе си от Банката на Гърция при направения от последната преглед на жизнеспособността на всички гръцки банки в началото на 2012 г. MBG е носела големи загуби на BCP, която по тази причина е поискала да я продаде или евентуално да я остави да фалира, в случай че не може да се осъществи продажба. Продажбата на MBG е била освен това част от плана за преструктуриране на BCP (110). Следователно сделката може да се счита за част от процес на консолидация, необходим за възстановяване на финансовата стабилност, като описания в точка 41 от Съобщението относно преструктурирането.
(316)
Освен това, нито един участник в търга, който не получава подкрепа, не е представил валидна оферта за придобиването на MBG.
(317)
С оглед на тези елементи може да се заключи, че придобиването на MBG попада в рамките на изключението по точка 41 от Съобщението относно преструктурирането.
7.5.4.4. Заключение относно придобиването на MBG
(318)
В заключение се счита, че с оглед на уникалната по рода си ситуация на гръцките банки и специфичните особености, свързани с придобиването на MBG, въпросното придобиване е съвместимо с изискванията, определени в Съобщението относно преструктурирането.
7.6. СЪОТВЕТСТВИЕ НА МЕРКИТЕ A, B1, B2, B3 И B4 СЪС СЪОБЩЕНИЕТО ОТНОСНО ПРЕСТРУКТУРИРАНЕТО
7.6.1. Източници на затруднения и последици във връзка с оценката според Съобщението относно преструктурирането
(319)
Както е посочено в раздели 2.1.1 и 2.1.2, затрудненията, пред които е изправена Банката, са следствие главно от кризата с гръцкия държавен дълг и дълбоката рецесия в Гърция и Южна Европа. Що се отнася до първия фактор, гръцкото правителство е изгубило достъп до финансовите пазари и в крайна сметка е трябвало да договори споразумение със своите вътрешни и международни кредитори (програма за PSI), което е довело до процентното намаление на вземанията от държавата с 53,3 %. Освен това, 31,5 % от вземанията са били обменени за нови гръцки държавни облигации с по-ниски лихвени проценти и по-продължителен срок на падежа. Държавата е изкупила обратно тези нови гръцки държавни облигации от гръцките банки през декември 2012 г. на цена между 30,2 % и 40,1 % от тяхната номинална стойност, което е довело до реализирането на допълнителна загуба за гръцките банки. Освен въздействието върху нейната капиталова позиция, оказано от програмата за PSI и обратното изкупуване на дълга, Банката е претърпяла също така значителен отлив на депозити между 2010 г. и средата на 2012 г. поради риска, че Гърция може да излезе от еврозоната вследствие на неустойчивия си публичен дълг и икономическата рецесия.
(320)
Предоставената на Банката помощ, т.е. сумата по мерки B1, B2, B3 и B4 или 7 335 млн. евро, надвишава стойността на загубите, записани вследствие на програмата за PSI (5 911 млн. евро).
(321)
Голяма част от капиталовите нужди произтичат от стандартната експозиция на финансова институция по отношение на държавния риск на собствената ѝ държава. Този факт е отбелязан също в съображения 63 и 74 от решението за откриване по отношение на Piraeus. В резултат на това не е имало толкова голяма нужда Банката да разглежда въпроси, свързани с моралния риск, в своя план за преструктуриране, колкото при други подпомагани финансови институции, които са поемали прекомерно големи рискове. Тъй като мерките за помощ не са толкова нарушаващи, предприетите мерки за ограничаване на нарушенията на конкуренцията следва съответно да бъдат смекчени по пропорционален начин. Тъй като програмата за PSI и обратното изкупуване на дълга представляват опрощаване на дългове в полза на държавата, възнаграждението на държавата за рекапитализирането на банките може да е по-ниско. Комисията отбелязва обаче, че експозицията на Банката по отношение на гръцкия държавен риск е била по-голяма, отколкото тази на другите големи гръцки банки (111). В резултат на това не всички загуби, свързани с гръцки държавни облигации, могат да бъдат отдадени на стандартната експозиция на финансова институция по отношение на държавния риск на собствената ѝ държава.
(322)
Вторият източник на загуби за Банката са загубите по нейните кредити за гръцките домакинства и фирми. Комисията счита, че тези загуби се дължат главно на изключително сериозното и продължително свиване на БВП, в резултат на рецесията, с приблизително 25 % за период от пет години, а не на практики на Банката, свързани с рисково кредитиране. В резултат на това предоставената помощ за покриването на тези загуби не създава морален риск, какъвто е случаят, когато помощта предпазва дадена Банката от последиците от нейните рискови практики в миналото. Следователно помощта предизвиква по-малки нарушения (112).
(323)
Част от капиталовите нужди и загубите по кредити на Банката обаче са реализирани от някои международни дъщерни предприятия. Проведените през 2012 г. стрес тестове с цел определяне на капиталовите нужди на Банката са показали, че прогнозите за загуби по чуждестранните кредити са в размер на 1 314 млн. евро според базовия сценарий и 1 624 млн. евро според неблагоприятния сценарий. Няколко от тези чуждестранни предприятия са били на загуба през последните години. Загубите от международните дейности са били на стойност 244 млн. евро преди данъците през 2012 г. (113). Чуждестранните активи също допринесоха за намаляването на ликвидността.
(324)
Следователно може да се направи заключението, че значителна част от загубите и нуждата от помощ попадат в обхвата на точка 14 от Съобщението относно удължаването от 2011 г., което дава възможност на Комисията да смекчи своите изисквания. По същия начин, част от нуждата от помощ произтича от изключително дълбоката рецесия в Гърция, а не от рисково кредитиране. Тази помощ не създава морален риск и следователно не води до толкова големи нарушения.
(325)
Накрая, част от нуждата от помощ идва от поемането на рискове от самата Банка, по-специално свързани с притежаването в голям размер на държавен дълг и с чуждестранните ѝ дъщерни предприятия.
7.6.2. Жизнеспособност
(326)
Планът за преструктуриране трябва да гарантира, че финансовата институция може да възстанови своята жизнеспособност в дългосрочен план до края на периода на преструктуриране (раздел 2 от Съобщението относно преструктурирането). В разглеждания случай периодът на преструктуриране е определен като периода между датата на приемане на настоящото решение и 31 декември 2018 г.
(327)
В съответствие с точки 9, 10 и 11 от Съобщението относно преструктурирането гръцките органи са представили цялостен и подробен план за преструктуриране, който дава пълна информация за бизнес модела на Банката. В плана са посочени също така причините за затрудненията, с които се е сблъскала Банката, както и предприетите мерки за справяне с всички срещнати от нея проблеми, свързани с жизнеспособността. По-специално в плана за преструктуриране е описана избраната стратегия за запазване на оперативната ефективност на Банката и за справяне с високото равнище на необслужваните кредити, уязвимите ѝ позиции на ликвидност и капиталови позиции, както и чуждестранните ѝ предприятия, които през последните години са разчитали на дружеството майка за финансирането и капитала си.
7.6.2.1. Гръцки банкови дейности
(328)
Що се отнася до ликвидността (114) и зависимостта на Банката от финансиране от Евросистемата, в плана за преструктуриране е предвиден ограничен растеж на счетоводния баланс в Гърция, докато базата на депозитите отново следва да започне да се разраства. Зависимостта от гарантираната от държавата СПОЛ, която вече е намаляла, ще продължи да се понижава, което също ще помогне на Банката да намали разходите си за финансиране.
(329)
С посоченото в съображение 137 поето задължение, свързано със съотношението на кредитите към депозитите, се гарантира, че структурата на счетоводния баланс на Банката ще бъде устойчива към края на периода на преструктуриране. Продажбата на ценни книжа и други странични дейности ще укрепи също позицията на ликвидност на Банката. Поради все още затруднената позиция на ликвидност на Банката Комисията може да приеме искането на гръцките органи да им бъде разрешено да предоставят средства за осигуряване на ликвидност на Банката по мерките за гаранции и за държавни облигационни заеми в рамките на схемата за подпомагане на гръцките банки и гарантираната от държавата СПОЛ.
(330)
С оглед намаляване на разходите за финансиране Гърция също така е поела задължение Банката да продължи да намалява лихвените проценти, които плаща по депозити в Гърция, както е описано в съображение 137 Осъществяването на подобно намаляване на разходите по депозити ще изиграе ключова роля за подобряване на доходността на Банката преди включването на провизии.
(331)
От началото на кризата Банката е реализирала големи придобивания, които драстично увеличиха нейния размер и база на депозити. Банката успешно интегрира придобитите предприятия в изключително кратък срок. Понастоящем Банката се опитва да осъществи всички възможни синергии в резултат на тези придобивания. Тя започна да рационализира своята търговска мрежа в Гърция посредством намаляване на броя на клоновете и на служителите (115). До 2017 г. общите разходи на Банката в Гърция ще са намалели с още […]% спрямо 2013 г. За да постигне тази цел, Гърция е поела задължение Банката да намали клоновете и служителите си в Гърция съответно на […] и […] към 31 декември 2017 г., при максималната сума на разходите в Гърция от […] млрд. евро. Очакваното съотношение на разходите към приходите ще бъде под […] % в края на периода на преструктуриране. Комисията счита, че с плана за преструктуриране се запазва ефективността на Бнката в новата пазарна среда.
(332)
Една от най-важните области е управлението на необслужваните кредити, тъй като те са били в размер на 36 % от портфейла на Банката към 31 декември 2013 г. (116). Банката планира да засили кредитната си политика (ограничения, покритие на обезпечението) и да се съсредоточи върху основната дейност, за да ограничи до минимум загубите си. Гърция е поела също задължение Банката да изпълни високите стандарти по отношение на кредитната си политика, за да овладее рисковете и да увеличи до максимум стойността за Банката на всеки етап от кредитния процес, включително преструктурирането на кредитите, както е описано в съображение 141.
7.6.2.2. Корпоративно управление
(333)
Друг аспект, който заслужава внимание, е управлението на Банката, предвид това, че HFSF притежава по-голямата част от акциите на Банката след рекапитализацията от пролетта на 2013 г., но има ограничени права на гласуване. Освен това, някои от частните инвеститори, които контролират Банката, притежават и гаранции и следователно ще получат максимална полза, в случай че цените на акциите се покачат през периода на преструктуриране. Тъй като тази ситуация може да създаде морален риск, през 2013 г. Банката и HFSF договориха специална рамка за отношенията си. С това споразумение се защитава ежедневната дейност на Банката от всякаква намеса от страна на основните ѝ акционери, като в същото време се гарантира, че HFSF ще може да следи изпълнението на плана за преструктуриране и да възпира поемането на прекомерни рискове от страна на ръководството на Банката посредством подходящи процедури за консултиране. Банката е поела и задължение да следи отблизо експозицията си по отношение на свързани кредитополучатели. Комисията отбелязва с одобрение факта, че HFSF автоматично възстановява своите права на гласуване, ако Банката не изпълни плана си за преструктуриране.
7.6.2.3. Международни дейности
(334)
В миналото някои от международните дейности на Банката са довели до постепенното намаляване на нейния капитал и ликвидност, както е обяснено в съображение 323.
(335)
Според плана за преструктуриране се очаква Банката да продължи пренасочването си към своя вътрешен пазар. Банката вече е продала дъщерното си предприятие в САЩ. Тя е започнала също да рационализира другите дъщерни предприятия, да укрепва процеса на гарантиране на кредити и да намалява недостига от финансиране на дъщерните си предприятия. Тя планира по-нататъшна рационализация на мрежата си в запазените дъщерни предприятия, както е описано в съображение 130.
(336)
Следователно общата сума на чуждестранните активи ще намалее в бъдеще. Към края на периода на преструктуриране те ще са в размер на […] част от общия счетоводен баланс на Банката.
(337)
Следователно Комисията е убедена, че Банката ще успее в достатъчна степен да преструктурира и намали размера на тези чуждестранни предприятия, за да се избегне излагането ѝ в бъдеще на допълнителни капиталови нужди и недостиг на ликвидност. Описаното в съображение 138 задължение Банката да се въздържа от вливането на капитал в големи размери в международните си дъщерни предприятия допринася също за това да се гарантира, че чуждестранните дъщерни предприятия няма да представляват заплаха за капиталовата позиция или позицията на ликвидност на Банката.
7.6.2.4. Заключение относно жизнеспособността
(338)
Описаният в раздел 2.4 базов сценарий показва, че към края на периода на преструктуриране Банката ще може да реализира възвръщаемост, даваща ѝ възможност да покрива всички свои разходи и да осигури подходяща възвръщаемост на собствения капитал, като се вземе предвид нейният рисков профил. Същевременно капиталовата позиция на Банката се очаква да остане на задоволително ниво.
(339)
Накрая, Комисията отбелязва неблагоприятния сценарий, описан в представения от гръцките органи план за преструктуриране на Банката. Неблагоприятният сценарий е базиран на набор от допускания, които са били съгласувани с HFSF. При него е отчетена по-продължителна и по-дълбока рецесия, както и по-голяма дефлация на цените на недвижимите имоти. Планът за преструктуриране показва, че Банката може да устои на разумно напрежение, тъй като - дори при неблагоприятния сценарий - тя ще продължи да реализира печалба и ще остане добре капитализирана към края на периода на преструктуриране.
(340)
Размерът на допълнителния капитал, който беше набран през 2014 г., а именно 1 750 млн. евро, е достатъчен за справяне при базовия сценарий със стрес теста от 2013 г. през периода на преструктуриране и за изплащане на привилегированите акции, което Банката направи през май 2014 г. (117) […] Комисията напомня, че в оценката на капиталовите нужди при базовия сценарий Банката на Гърция вече е направила някои корекции, които са довели до увеличаване на прогнозните капиталови нужди в сравнение с изчислените от Банката капиталови нужди в собствения ѝ базов сценарий. Поради това Комисията счита, че изчислените от Банката на Гърция базови капиталови нужди съответстват на определена степен на напрежение. За да направи заключението, че Банката е жизнеспособна, Комисията не изисква Банката предварително да разполага с достатъчно капитал, за да покрие капиталовите нужди при неблагоприятния сценарий, които са изчислени от Банката на Гърция, тъй като така изчислените нужди съответстват на високо равнище на напрежение и тъй като набраният през март 2014 г. капитал показва, че Банката е възвърнала достъпа си до капиталовите пазари.
(341)
Друг положителен факт е, че Банката няма да извършва допълнителни инвестиции в неинвестиционни ценни книжа, което спомага за запазването на нейната капиталова позиция и позиция на ликвидност.
(342)
Поради това заключението е, че комбинацията от вече извършеното преструктуриране и предложеното допълнително преструктуриране е достатъчна за възстановяването на жизнеспособността на Банката в дългосрочен план.
7.6.3. Собствен принос и споделяне на тежестта
(343)
Както е посочено в раздел 3 от Съобщението относно преструктурирането, банките и техните акционери трябва да участват в преструктурирането във възможно най-голяма степен, за да се гарантира, че помощта е ограничена до необходимия минимум. Следователно банките следва да използват свои собствени ресурси за финансиране на преструктурирането, например чрез продажбата на активи, докато акционерите трябва по възможност да поемат загубите на банката.
7.6.3.1. Собствен принос на Банката: продажби и съкращаване на разходите
(344)
Банката вече е продала някои малки чуждестранни предприятия (в САЩ) и е намалила задлъжнялостта по част от портфейла си, за да укрепи капиталовата си адекватност и позицията си на ликвидност. В плана за преструктуриране се предвижда намаляване на задлъжнялостта по отношение на чуждестранните ѝ дейности, както е описано в съображения 125-129. Като се има предвид вече извършеното намаляване на задлъжнялостта и предприетите продажби и след приключването на задълженията, свързани с намаляването на задлъжнялостта и продажбата на чуждестранните предприятия, Банката в значителна степен ще е намалила своето географско присъствие в […]. Намаляването на международните активи на Банката също ще намали значително условния риск от необходимост от помощ в бъдеще. Следователно то допринася за намаляването на размера на помощта до минимум.
(345)
С цел да ограничи капиталовите си нужди Банката няма да използва капитал за подпомагане или за разширяване на чуждестранните си дъщерни предприятия, както е описано в съображение 138. Също така, Гърция е поела задължения да гарантира, че Банката няма да осъществява скъпоструващи придобивания.
(346)
Банката се е ангажирала също така с мащабна програма за намаляване на разходите, както е посочено в раздел 2.4.2. Разходите ѝ ще се понижават допълнително до 2017 г. […] В момента служителите ѝ се намаляват и заплатите се понижават. Гърция е поела задължение и да ограничи възнаграждението на управителите на Банката […].
7.6.3.2. Споделяне на тежестта от старите акционери и нов капитал, набран на пазара
(347)
Участието на старите акционери на Банката намаля с извършеното през 2009 г. емитиране на права (118) и след това с рекапитализацията на HFSF (мярка B4) и набирането на частен капитал през 2013 г. и март 2014 г. Например притежаваният от акционерите на Банката дял, който по онова време включваше и инвеститорите, които са влели средства през 2009 г., намаля от 100 % преди рекапитализацията от пролетта на 2013 г. на едва 2,3 % след тази рекапитализация. Освен това, Банката не е плащала никакви дивиденти в парични средства от 2008 г. насам. Освен споделянето на тежестта от старите акционери, от началото на кризата през 2008 г. Банката набра значително количество частен капитал, а именно 807 млн. евро през 2009 г., 1 444 млн. евро през 2013 г. и 1 750 млн. евро през 2014 г.
7.6.3.3. Споделяне на тежестта от притежателите на подчинен дълг
(348)
Притежателите на хибриден и на подчинен дълг на Банката са допринесли за разходите за преструктурирането ѝ. Банката е извършила няколко операции за управление на пасивите, за да генерира капитал, както е описано в съображение 134.
(349)
Все още неизплатените инструменти са обект на забраната за изплащане на купони, посочена в съображение 143. Следователно Комисията счита, че е осигурено адекватно споделяне на тежестта от страна на притежателите на хибриден и на подчинен дълг на Банката и че са изпълнени изискванията на Съобщението относно преструктурирането в това отношение.
7.6.3.4. Заключение относно собствения принос и споделянето на тежестта
(350)
В сравнение с получената обща рекапитализация от държавата, собственият принос и споделянето на тежестта, особено под формата на продажба на активи и намаляване на кредитния портфейл, са много по-ниски от нивата, които Комисията обикновено би приела за достатъчни. Намаляването засяга само чуждестранни дейности, които представляват ограничена част от дейността на Банката (119), а в рамките на преструктурирането не се предвижда никакво намаляване на размера на кредитните и депозитните портфейли в Гърция, които вместо това са се увеличили драстично през последната година в резултат на придобиванията. Комисията обаче взема под внимание разгледаните в раздел 7.6.1 елементи, и по-конкретно фактите, че получената помощ частично отговаря на условията за освобождаване, изложени в точка 14 от Съобщението относно удължаването от 2011 г., според които Комисията може да приеме по-ниски нива на собствен принос и споделяне на тежестта. Комисията също отбелязва като положителен факта, че Банката е набрала 1 444 млн. евро на пазара през май 2013 г. и 1 750 млн. евро през март 2014 г., […]. Освен това, капиталът през март 2014 г. е бил набран при цена на акция, равна на цената на акция, при която HFSF е записала акции в рамките на рекапитализацията от пролетта на 2013 г. (мярка B4). Следователно високата емисионна цена е ограничила ефекта на разреждане за HFSF. Банката също така е изплатила привилегированите акции (мярка A). Предвид всички тези елементи може да се счита, че планът за преструктуриране предвижда достатъчно мерки по отношение на собствения принос и споделянето на тежестта, за да се ограничи помощта до необходимия минимум.
7.6.4. Мерки за ограничаване на нарушенията на конкуренцията
(351)
В Съобщението относно преструктурирането се изисква планът за преструктуриране да предлага мерки за ограничаване на нарушенията на конкуренцията и за гарантиране на конкурентоспособността на банковия сектор. Освен това, тези мерки следва да отстраняват също така моралния риск и да гарантират, че държавната помощ не се използва за финансиране на антиконкурентни практики.
(352)
В точка 31 от Съобщението относно преструктурирането е посочено, че при оценяването на размера на помощта и произтичащите нарушения на конкуренцията Комисията трябва да вземе предвид както абсолютния, така и относителния размер на получената държавна помощ, както и степента на споделянето на тежестта и позицията на финансовата институция на пазара след преструктурирането. В това отношение Комисията напомня, че Банката е получила капиталова подкрепа от държавата в размер на 23,7 % от нейните рисково претеглени активи (120). Наред с това през 2010 г. Банката е получила гаранции за осигуряване на ликвидност в размер на 9,9 млрд. евро и държавни облигационни заеми в размер на 1,3 млрд. евро, които заедно представляват почти 25 % от счетоводния баланс на Банката. Освен това, Банката е получила гарантирана от държавата СПОЛ. Поради това, с оглед на големия размер на помощта, са необходими мерки за ограничаване на евентуалните нарушения на конкуренцията. Освен това, пазарният дял на Банката в Гърция е голям. Придобиването на прехвърлените дейности на ATE, Geniki, MBG и прехвърлените кипърски дейности увеличи пазарните дялове на Банката. След тези придобивания пазарният дял на Банката от депозитите в Гърция достигна до 29 % в края на 2013 г., докато пазарните ѝ дялове от жилищните ипотеки, потребителските кредити и корпоративните кредити бяха съответно 25 %, 22 % и 35 % (в сравнение със съответно 10 %, 8 %, 8 % и 14 % през 2011 г.) (121).
(353)
Комисията припомня, че затрудненията на Банката се дължат до голяма степен на външни сътресения като кризата с гръцкия държавен дълг и продължителната рецесия, които причиниха срив в гръцката икономика от 2008 г. насам, както вече беше отбелязано в съображение 74 от решението за откриване по отношение на Piraeus. Следователно е намалена необходимостта от разглеждане на въпроси, свързани с моралния риск. Както е посочено в раздел 7.6.1 от настоящото решение, предвид тези фактори нарушенията на конкуренцията вследствие на мерките за помощ не са толкова големи, което важи и за необходимостта от мерки за ограничаването на такива нарушения. Поради тези причини Комисията по изключение може да приеме, въпреки големия размер на помощта и големите пазарни дялове, че в плана за преструктуриране не е предвидено намаляване на размера на счетоводния баланс и кредитите в Гърция. Би било проблематично обаче, ако най-подпомаганата от четирите големи гръцки банки, която също се разрасна най-много в резултат на придобивания през последните години, продължи да расте в периода на преструктуриране с по-бързи от пазарните темпове и евентуално измести по-малко подпомаганите банки. Поради това Комисията приветства ангажимента Банката да не се разраства с по-бързи от пазарните темпове.
(354)
Комисията обаче отбелязва, че рекапитализациите от държавата са дали възможност на Банката да продължи да осъществява банковите си дейности на чуждестранни пазари.
(355)
Комисията посочва, че в допълнение към вече извършеното намаляване на задлъжнялостта и преструктуриране, Банката ще продължи преструктурирането и ще намали още повече своите чуждестранни активи до 30 юни 2018 г. (122). Освен това, Банката е поела задължение да не използва помощта за финансиране на разрастването на тези дейности. Следователно помощта няма да се използва за нарушаване на конкуренцията на тези чуждестранни пазари.
(356)
Гърция е поела също така задължение Банката да не осъществява скъпоструващи придобивания, като следи тя да не използва получената държавна помощ, за да придобива нови предприятия. Тази забрана допринася за това да се гарантира, че помощта ще се използва единствено за подпомагане на възстановяването на жизнеспособността на банковите дейности в Гърция, а не например за разрастване на чуждестранните пазари.
(357)
Задължението за намаляване на неустойчиво високите нива на лихвата, плащана по гръцките депозити, също гарантира, че помощта няма да се използва за финансиране на неустойчиви стратегии за привличане на депозити, които нарушават конкуренцията на гръцкия пазар. Аналогично, задължението за въвеждане на строги насоки по отношение на ценообразуването на нови кредити, базирано на надлежна оценка на кредитния риск, ще възпрепятства Банката да нарушава конкуренцията на гръцкия пазар чрез нецелесъобразни стратегии за ценообразуване на потребителските кредити.
(358)
Като се има предвид специфичната ситуация, описана в раздел 7.6.1, и предвидените в плана за преструктуриране мерки, Комисията счита, че са налице достатъчни предпазни мерки за ограничаване на нарушенията на конкуренцията.
7.6.5. Мониторинг
(359)
В съответствие с раздел 5 от Съобщението относно преструктурирането са необходими редовни доклади, за да може Комисията да следи за надлежното изпълнение на плана за преструктуриране. Както е посочено в поетите от Гърция задължения (123), гръцките органи ще гарантират, че до края на периода на преструктуриране, а именно 31 декември 2018 г., контролиращото доверено лице, което е назначено от Банката с одобрението на Комисията, ще следи за спазването на поетите от гръцките органи задължения във връзка с преструктурирането на дейностите в Гърция и в чужбина и във връзка с корпоративното управление и търговските дейности. Следователно Комисията счита, че е осигурен надлежен мониторинг на изпълнението на плана за преструктуриране.
7.6.6. Заключение относно съответствието на мерките A, B1, B2, B3 и B4 със Съобщението относно преструктурирането
(360)
Комисията счита, че планът за преструктуриране, разглеждан заедно с поетите задължения в приложението към настоящото решение, гарантира възстановяването на жизнеспособността на Банката в дългосрочен план, достатъчен е от гледна точка на споделяне на тежестта и собствен принос, целесъобразен е, за да бъдат компенсирани последиците от нарушенията на конкуренцията вследствие на разглежданите в настоящото решение мерки за помощ, и е пропорционален. Планът за преструктуриране и поетите задължения, представени на Комисията, изпълняват критериите на Съобщението относно преструктурирането.
8. ЗАКЛЮЧЕНИЕ
(361)
Комисията изразява съжаление, че гръцките органи неправомерно са привели в действие мерки за помощ B2, B3 и B4 в нарушение на член 108, параграф 3 от Договора, тъй като въпросните мерки са били осъществени преди изпращането на официално уведомление. При все това може да се приеме, че тези мерки, както и другите анализирани в настоящото решение мерки, са съвместими с вътрешния пазар,
ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
Член 1
1. Следните мерки, които са осъществени от гръцките органи, представляват държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора:
а)
спешна помощ за осигуряване на ликвидност, предоставена на Piraeus Bank S.A. от Банката на Гърция и гарантирана от Гърция (мярка L2);
б)
втора мостова рекапитализация в размер на 1 553 млн. евро, предоставена от гръцкия фонд за финансова стабилност („HFSF“) на Piraeus Bank S.A. през месец декември 2012 г. (мярка B2);
в)
писмо за поемане на ангажимент в размер на 1 082 млн. евро, предоставено от HFSF на Piraeus Bank S.A. на 20 декември 2012 г. (мярка B3);
г)
рекапитализация в размер на 5 891 млн. евро, предоставена от HFSF на Piraeus Bank S.A. през пролетта на 2013 г. (мярка B4); и
д)
рекапитализация в размер на 524 млн. евро, предоставена от HFSF на Piraeus Bank S.A. през пролетта на 2013 г. (мярка C).
2. Като се има предвид планът за преструктуриране на Piraeus Bank Group, която включва Piraeus Bank S.A. и всички нейни дъщерни предприятия и клонове, представен на 25 юни 2014 г., и поетите на тази дата задължения от страна на Гърция, следната държавна помощ е съвместима с вътрешния пазар:
а)
вливане на капитал в размер на 750 млн. евро, предоставен от Гърция на Piraeus Bank S.A. през месец май 2009 г. и месец декември 2011 г. по схемата за рекапитализация (мярка A);
б)
спешна помощ за осигуряване на ликвидност, предоставена на Piraeus Bank S.A. от Банката на Гърция и гарантирана от Гърция след месец юли 2011 г., в размер на 30,4 млрд. евро към 31 декември 2012 г. (мярка L2);
в)
първа мостова рекапитализация в размер на 4,7 млрд. евро, предоставена от HFSF на Piraeus Bank S.A. през месец май 2012 г. (мярка B1);
г)
втора мостова рекапитализация в размер на 1 553 млн. евро, предоставена от HFSF на Piraeus Bank S.A. през месец декември 2012 г. (мярка B2);
д)
писмо за поемане на ангажимент в размер на 1 082 млн. евро, предоставено от HFSF на Piraeus Bank S.A. на 20 декември 2012 г. (мярка B3);
е)
рекапитализация в размер на 5 891 млн. евро, предоставена от HFSF на Piraeus Bank S.A. през пролетта на 2013 г. (мярка B4); и
ж)
рекапитализация в размер на 524 млн. евро, предоставена от HFSF на Piraeus Bank S.A. през пролетта на 2013 г. (мярка C).
Член 2
Адресат на настоящото решение е Република Гърция.
Съставено в Брюксел на 23 юли 2014 година.
KOMISIJOS SPRENDIMAS (ES) 2015/455
2014 m. liepos 23 d.
dėl valstybės pagalbos SA.34826 (2012/C), SA.36005 (2013/NN) kurią Graikija suteikė „Piraeus Bank Group“ ir kuri susijusi su banko „Piraeus Bank S.A.“ rekapitalizavimu ir restruktūrizavimu
(pranešta dokumentu Nr. C(2014) 5217)
(Tekstas autentiškas tik anglų kalba)
(Tekstas svarbus EEE)
EUROPOS KOMISIJA,
atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 108 straipsnio 2 dalies pirmą pastraipą,
atsižvelgdama į Europos ekonominės erdvės susitarimą, ypač į jo 62 straipsnio 1 dalies a punktą,
pakvietusi valstybes nares ir kitas suinteresuotąsias šalis pateikti savo pastabas pagal tas nuostatas (1),
kadangi:
1. PROCEDŪRA
1.1. PROCEDŪRA, SUSIJUSI SU BANKU „PIRAEUS BANK“
(1)
2008 m. lapkričio 19 d. sprendimu Komisija patvirtino schemą „Paramos priemonės kredito įstaigoms Graikijoje“ (toliau - Graikijos bankams skirta paramos schema), kuria siekiama užtikrinti Graikijos finansų sistemos stabilumą. Pagal Graikijos bankams skirtą paramos schemą pagalba gali būti teikiama pagal tris ją sudarančias priemones: rekapitalizavimo priemonę, garantijų priemonę ir paskolų, padengtų Vyriausybės obligacijomis, priemonę (2). 2009 m. gegužės mėn. Graikija rekapitalizavo banką „Piraeus Bank“ (toliau - bankas (3)) pagal rekapitalizavimo priemonę.
(2)
2008 m. lapkričio 19 d. sprendimo 14 konstatuojamojoje dalyje nurodyta, kad Komisijai bus pranešta apie pagalbos pagal rekapitalizavimo priemonę gavėjų restruktūrizavimo planą.
(3)
2010 m. liepos 23 d. Graikijos valdžios institucijos pateikė restruktūrizavimo planą Komisijai. Komisija tą planą ir vėlesnes atnaujintas jo versijas, taip pat Graikijos valdžios institucijų pateiktą papildomą informaciją užregistravo kaip bylą SA.30342 (PN 26/2010), vėliau - kaip bylą SA.32787 (2011/PN).
(4)
Bankui pagal Graikijos bankams skirtą paramos schemą kelis kartus buvo suteiktos valstybės garantijos ir paskolos, padengtos Vyriausybės obligacijomis (4). Jam taip pat buvo skirta valstybės garantuojama skubi parama likvidumui padidinti.
(5)
2012 m. balandžio 20 d. Graikijos finansinio stabilumo fondas (toliau - HFSF) pateikė bankui raštą, kuriuo įsipareigojo dalyvauti didinant, kaip planuota, banko akcinį kapitalą. 2012 m. gegužės 28 d. HFSF bankui suteikė 4 700 mln. EUR dydžio tarpinio rekapitalizavimo priemonę (toliau - pirmasis tarpinis rekapitalizavimas).
(6)
2012 m. gegužės 10 d. Graikijos valdžios institucijos oficialiai pranešė Komisijai apie įsipareigojimo raštą, kurį HFSF pateikė bankui. Kadangi priemonė jau buvo įvykdyta, Komisija ją užregistravo kaip pagalbą, apie kurią nebuvo pranešta (byla SA.34826 (2012/NN)).
(7)
2012 m. liepos 27 d. sprendimu Komisija pradėjo oficialią tyrimo procedūrą dėl pirmojo tarpinio rekapitalizavimo (toliau - sprendimas pradėti procedūrą dėl „Piraeus“) (5).
(8)
2012 m. gruodžio mėn. HFSF bankui suteikė 1 553 mln. EUR dydžio antrąją tarpinio rekapitalizavimo priemonę (toliau - antrasis tarpinis rekapitalizavimas). 2012 m. gruodžio 21 d. HFSF bankui taip pat pateikė raštą, kuriuo įsipareigojo dalyvauti (iš viso iki 1 082 mln. EUR) didinant banko akcinį kapitalą ir konvertuojamųjų kapitalo priemonių, kurias ketinama išleisti, emisijoje (6). Graikijos valdžios institucijos Komisijai apie tas priemones pranešė 2012 m. gruodžio 20 d. (7)
(9)
2012 m. rugsėjo mėn. bankas pranešė apie savo ketinimą įsigyti „Geniki“ iš „Société Générale S.A.“ (toliau - „Société Générale“). Dėl „Geniki“ įsigijimo Komisija rugsėjo ir spalio mėn. surengė daug telekonferencijų ir keitėsi elektroniniais laiškais su Graikijos valdžios institucijų ir banko atstovais.
(10)
2012 m. spalio 19 d. bankas su „Société Générale“ pasirašė akcijų pirkimo susitarimą dėl visos „Société Générale“ turimos „Geniki“ akcijų dalies (99,08 %).
(11)
2012 m. gruodžio 12 d. Komisijos tarnybos Graikijai nusiuntė raštą, kuriame pateikiamas preliminarus „Geniki“ įsigijimo vertinimas.
(12)
2013 m. vasario 26 d. bankas informavo Komisiją apie savo ketinimą įsigyti „Millennium Bank Greece S.A.“ (toliau - MBG). Dėl MBG įsigijimo Komisija surengė keletą telekonferencijų ir keitėsi elektroniniais laiškais su Graikijos valdžios institucijomis ir banku.
(13)
2013 m. kovo 25 d. Komisijos tarnybos Graikijai nusiuntė raštą, kuriame pateikiamas preliminarus MBG įsigijimo vertinimas.
(14)
2013 m. balandžio 22 d. bankas paskelbė, kad sudarė susitarimą su „Millennium Banco Comercial Portugues“ (toliau - BCP) dėl viso MBG akcinio kapitalo įsigijimo ir BCP dalyvavimo didinant, kaip numatyta, „Piraeus“ kapitalą.
(15)
2013 m. birželio 3 d. HFSF iš dalies (iš viso 5 891 mln. EUR) konvertavo pirmąją ir antrąją tarpinio rekapitalizavimo priemones į nuosavą kapitalą. HFSF taip pat bankui skyrė papildomą 1 094 mln. EUR sumą, kaip buvo įsipareigota tuo metu, kai bankas įsigijo gerąją „Agricultural Bank of Greece“ (toliau - ATE) dalį ir trijų Kipro bankų filialus Graikijoje (žr. 1.2 skirsnį). Be to, privatūs investuotojai skyrė 1 444 mln. EUR. Visa rekapitalizavimo suma sudarė 8 429 mln. EUR; tas rekapitalizavimas vadinamas 2013 m. pavasario rekapitalizavimu.
(16)
2013 m. gruodžio 19 d. Graikijos valdžios institucijos pateikė Komisijai informaciją apie 2013 m. pavasario rekapitalizavimo sąlygas.
(17)
2014 m. birželio 25 d. Graikijos valdžios institucijos pateikė Komisijai galutinį banko restruktūrizavimo planą (toliau - restruktūrizavimo planas). Tą pačią dieną Graikijos valdžios institucijos pateikė informaciją apie valstybės garantuojamą skubią paramą likvidumui padidinti. Jos nurodė, kad ketina ir toliau teikti bankui tokią paramą likvidumui padidinti, taip pat valstybės garantijas skolos priemonėms ir paskolas, padengtas Vyriausybės obligacijomis, pagal Graikijos bankams skirtą paramos schemą.
(18)
Administracinio proceso metu Komisija surengė daug susitikimų, telekonferencijų ir keitėsi elektroniniais laiškais su Graikijos valdžios institucijų ir banko atstovais.
(19)
Graikija sutinka, kad išimties tvarka šis sprendimas būtų priimtas tik anglų kalba.
1.2. PROCEDŪRA, SUSIJUSI SU ĮSIGYTOMIS ĮMONĖMIS
1.2.1. Procedūra, susijusi su ATE
(20)
2011 m. balandžio mėn. Graikija ATE skyrė 1 445 mln. EUR injekciją (sumą, kuri apėmė iš pradžių pagal Graikijos rekapitalizavimo schemą skirtus 675 mln. EUR). Be to, ATE gavo 6 103 mln. EUR dydžio paramą likvidumui padidinti. 2011 m. gegužės 23 d. sprendimu Komisija patvirtino tas priemones remdamasi ATE restruktūrizavimo planu (toliau - sprendimas dėl ATE restruktūrizavimo) (8).
(21)
2011 m. gruodžio 29 d. Graikija dalyvavo 290 mln. EUR dydžio ATE kapitalo teisių emisijoje.
(22)
2012 m. kovo 22 d. Graikija pateikė Graikijos banko ataskaitą, kurioje pasiūlyta ATE pertvarkyti taikant tam tikros ATE turto ir įsipareigojimų dalies (toliau - perduota ATE veikla) pirkimo ir prisiėmimo procedūrą (9), o likusi turto ir įsipareigojimų dalis būtų pertvarkoma per blogą banką.
(23)
2012 m. liepos mėn. bankas paskelbė apie gerosios likviduojamo ATE dalies perėmimą.
(24)
Tuo metu HFSF įsipareigojo padengti banko kapitalo poreikius, susijusius su įsigytu turtu. 2013 m. sausio 27 d. Graikijos bankas padarė išvadą, kad reguliavimo tikslais dėl perduotos ATE veiklos įsigijimo reikalingas kapitalas sudarė 570 mln. EUR, ir tą kapitalo poreikį padengs HFSF.
(25)
2013 m. gegužės 3 d. sprendimu (10) (toliau - sprendimas dėl ATE likvidavimo) Komisija padarė išvadą, kad perduotos ATE veiklos perdavimo metu suteiktos paramos priemonės yra valstybės pagalba ne bankui, bet perduotai ATE veiklai. Be to, Komisija padarė išvadą, kad ta pagalba būtų suderinama su vidaus rinka, jeigu banko, kuris dabar yra perėmęs perduotą ATE veiklą, restruktūrizavimo planas leistų atkurti ilgalaikį banko gyvybingumą.
(26)
Vykdant 2013 m. pavasario rekapitalizavimą, 2013 m. birželio mėn. HFSF bankui skyrė 570 mln. EUR injekciją (11).
1.2.2. Procedūra, susijusi su Kipro banko, „Cyprus Popular Bank“ ir „Hellenic Bank“ (toliau - trys Kipro bankai) veikla Graikijoje
(27)
Po 2013 m. kovo 15 d. įvykusio neeilinio euro grupės posėdžio (12) Kipro valdžios institucijos ir Europos Sąjunga, Tarptautinis valiutos fondas (TVF) ir Europos Centrinis Bankas (ECB) pasiekė politinį susitarimą dėl politikos, kuria grindžiama būsima makroekonominio koregavimo programa. Visų pirma, be kita ko, buvo sutarta, kad trijų Kipro bankų veikla Graikijoje bus perduota kokiam nors Graikijos bankui.
(28)
Bankas ir kiti Graikijos bankai pareiškė susidomėjimą įsigyti trijų Kipro bankų veiklą Graikijoje.
(29)
2013 m. kovo 22 d. HFSF sutiko, kad bankas pateiktų pasiūlymą įsigyti trijų Kipro bankų filialus, indėlius ir paskolas Graikijoje. Banko pasiūlymas pateiktas su sąlyga, kad HFSF suteiks bankui už įsigytos įmonės nuosavą kapitalą sumokėtą kainą atitinkančio dydžio nuosavą kapitalą.
(30)
Graikijos valdžios institucijos ir HFSF nuolat išsamiai informavo Komisijos tarnybas apie proceso eigą ir įsigijimo sąlygas.
(31)
2013 m. kovo 26 d. bankas su kiekvienu iš trijų Kipro bankų pasirašė pardavimo ir perdavimo susitarimus dėl jų Graikijoje vykdomos veiklos (indėlių, paskolų ir filialų tinklo).
(32)
Kaip sutarta 2013 m. kovo mėn., HFSF bankui skyrė 524 mln. EUR kapitalo injekciją (13), kad būtų padengti kapitalo poreikiai, kurie atsirado įsigijus tą turtą.
2. APRAŠYMAS
2.1. BANKAS IR JO PATIRIAMI SUNKUMAI
2.1.1. Bendrosios Graikijos bankų sektoriaus aplinkybės
(33)
Nuo 2008 m. iki 2012 m. Graikijos realusis bendrasis vidaus produktas (BVP) sumažėjo 20 %, kaip parodyta 1 lentelėje. Todėl Graikijos bankai susidūrė su sparčiai augančiu įsipareigojimų, susijusių su Graikijos namų ūkiams ir įmonėms suteiktomis paskolomis, nevykdymo lygiu (14). Tokie pokyčiai turėjo neigiamos įtakos Graikijos bankų turto rezultatams ir dėl to atsirado kapitalo poreikių.
1 lentelė
Realiojo BVP augimas Graikijoje 2008-2013 m.
Graikija
2008
2009
2010
2011
2012
2013
Realiojo BVP augimas, %
-0,2
-3,1
-4,9
-7,1
-7,0
-3,9
Šaltinis:
Eurostatas, paskelbta interneto svetainėje http://epp.eurostat.ec.europa.eu/tgm/table.do?tab=table&init=1&plugin=1&language=en&pcode=tec00115
(34)
Be to, 2012 m. vasario mėn. Graikija įgyvendino privačiojo sektoriaus obligacijų keitimo, žinomo kaip privačiojo sektoriaus dalyvavimas, programą (toliau - PSD programa). Graikijos bankai dalyvavo PSD programoje, pagal kurią Graikijos Vyriausybė mainais už esamas Graikijos Vyriausybės obligacijas (toliau - GVO) esamiems privatiems obligacijų turėtojams siūlė naujus vertybinius popierius (įskaitant naujas GVO, su BVP susietus vertybinius popierius ir Europos finansinio stabilumo fondo (EFSF) išleistus PSD mokėjimo įsipareigojimus) su 53,5 % nominalia diskonto norma ir ilgesniais išpirkimo terminais (15). To obligacijų keitimo rezultatus Graikijos valdžios institucijos paskelbė 2012 m. kovo 9 d. (16) Dėl keitimo obligacijų turėtojai patyrė didelių nuostolių (Graikijos banko skaičiavimais, Graikijos bankų nuostoliai vidutiniškai siekė 78 % senųjų GVO nominaliosios vertės) ir atsirado kapitalo poreikių, kurie atgaline data įrašyti į Graikijos bankų 2011 m. finansines ataskaitas. 2 lentelėje apibendrinami bendri pagrindinių Graikijos bankų nuostoliai, susiję su PSD.
2 lentelė
Bendri pagrindinių Graikijos bankų nuostoliai, susiję su PSD (mln. EUR)
Bankai
GVO nominalioji vertė
Su valstybe susijusių paskolų nominalioji vertė
Bendra nominalioji vertė
GVO nuostolis, susijęs su PSD
Su valstybe susijusių paskolų nuostolis, susijęs su PSD
Visas bendrasis nuostolis, susijęs su PSD
Visas bendrasis nuostolis, susijęs su PSD/bendras 1 lygio nuosavas kapitalas (%)
Visas bendrasis nuostolis, susijęs su PSD/visas turtas (%)
NBG
13 748
1 001
14 749
10 985
751
11 735
161,0
11,0
„Eurobank“
7 001
335
7 336
5 517
264
5 781
164,5
7,5
„Alpha“
3 898
2 145
6 043
3 087
1 699
4 786
105,7
8,1
„Piraeus“
7 063
280
7 343
5 686
225
5 911
226,0
12,0
„ATEbank“
5 164
608
5 772
3 873
456
4 329
1 144
17,1
„Geniki“
384
7
391
287
5
292
78,1
8,9
MBG
185
0
185
137
0
137
29
2,2
Šaltinis:
Graikijos bankas, 2012 m. gruodžio mėn. Graikijos bankų sektoriaus rekapitalizavimo ir restruktūrizavimo ataskaita (angl. Report on the Recapitalisation and the Restructuring of the Greek Banking Sector), p. 14.
(35)
Kadangi dėl PSD programos ir tebesitęsiančio nuosmukio Graikijos bankai susidūrė su dideliu kapitalo trūkumu, pagal 2012 m. kovo 11 d. Graikijos Vyriausybės, Europos Sąjungos, TVF ir ECB sudarytą antrosios Graikijos ekonomikos koregavimo programos Ekonominės ir finansų politikos memorandumą (EFPM) numatytos lėšos tų bankų rekapitalizavimui. Graikijos valdžios institucijų skaičiavimais, pagal tą programą finansuotini bendri bankų rekapitalizavimo poreikiai ir pertvarkymo sąnaudos sudaro 50 mlrd. EUR (17). Ta suma apskaičiuota remiantis Graikijos banko atliktu laikotarpio nuo 2011 m. gruodžio mėn. iki 2014 m. gruodžio mėn. testavimu nepalankiausiomis sąlygomis (toliau - 2012 m. testavimas nepalankiausiomis sąlygomis), pagrįstu bendrovės „Blackrock“ parengta paskolų nuostolių prognoze (18). Lėšos Graikijos bankų rekapitalizavimui skiriamos per HFSF. 3 lentelėje apibendrinami pagrindinių Graikijos bankų kapitalo poreikių, nustatytų atliekant 2012 m. testavimą nepalankiausiomis sąlygomis, skaičiavimai.
3 lentelė
2012 m. testavimas nepalankiausiomis sąlygomis: pagrindinių Graikijos bankų kapitalo poreikiai (mln. EUR)
Bankai
Orientacinis bendras 1 lygio nuosavas kapitalas (2011 m. gruodis)
Visas bendrasis nuostolis, susijęs su PSD (2011 m. gruodis)
Atidėjiniai, susiję su PSD (2011 m. birželis)
Bendrojo kaupiamojo nuostolio projekcijos, susijusios su kredito rizika
Paskolų nuostolių rezervai (2011 m. gruodis)
Vidaus kapitalo formavimas
Siektinas bendras 1 lygio nuosavas kapitalas (2014 m. gruodis)
Kapitalo poreikiai
NBG
7 287
-11 735
1 646
-8 366
5 390
4 681
8 657
9 756
„Eurobank“
3 515
-5 781
830
-8 226
3 514
2 904
2 595
5 839
„Alpha“
4 526
-4 786
673
-8 493
3 115
2 428
2 033
4 571
„Piraeus“
2 615
-5 911
1 005
-6 281
2 565
1 080
2 408
7 335
„ATEbank“
378
-4 329
836
-3 383
2 344
468
1 234
4 920
„Geniki“
374
- 292
70
-1 552
1 309
-40
150
281
MBG
473
- 137
0
- 638
213
-79
230
399
Šaltinis:
Graikijos bankas, 2012 m. gruodžio mėn. Graikijos bankų sektoriaus rekapitalizavimo ir restruktūrizavimo ataskaita (angl. Report on the Recapitalisation and the Restructuring of the Greek Banking Sector), p. 8.
(36)
Remiantis 2012 m. kovo mėn. EFPM, „bankams, pateikiantiems perspektyvius kapitalo didinimo planus, bus suteikta galimybė prašyti valstybės paramos ir ją gauti taip, kad būtų išlaikytos privačiojo sektoriaus paskatos vykdyti kapitalo injekcijas ir taip sumažinta našta mokesčių mokėtojams“ (19). Graikijos bankas nustatė, kad tik keturi didžiausi bankai („Eurobank“, Graikijos nacionalinis bankas, bankas ir „Alpha Bank“) pateikė perspektyvius kapitalo didinimo planus (20). Pirmąją rekapitalizavimo priemonę HFSF jiems suteikė 2012 m. gegužės mėn.
(37)
Dėl nuosmukio ir politinio nestabilumo vidaus indėliai Graikijos bankuose nuo 2009 m. pabaigos iki 2012 m. birželio mėn. iš viso sumažėjo 37 %. Mėgindami išlaikyti indėlius tie bankai turėjo mokėti didesnes palūkanas. Išaugo indėlių sąnaudos, todėl sumažėjo grynoji bankų palūkanų marža. Kadangi Graikijos bankai nebegalėjo naudotis didmeninio finansavimo rinkomis, jie tapo visiškai priklausomi nuo Eurosistemos finansavimo (21), kurio vis didesnę dalį sudarė Graikijos banko teikiama valstybės garantuojama skubi parama likvidumui padidinti.
(38)
2012 m. gruodžio 3 d. Graikija pradėjo naujų GVO, kurias investuotojai gavo pagal PSD programą, išpirkimo programą kainomis, kurios svyravo nuo 30,2 % iki 40,1 % GVO nominaliosios vertės (22). Graikijos bankai dalyvavo toje išpirkimo programoje ir dėl to jų balansuose parodyti dar didesni nuostoliai, nes didžioji PSD programos metu į sąskaitas įtraukto tų naujų GVO buhalterinio nuostolio (t. y. rinkos vertės ir nominaliosios vertės skirtumo) dalis tapo galutinė ir negrįžtama (23).
(39)
2012 m. gruodžio mėn. keturiems didžiausiems Graikijos bankams HFSF suteikė antrąją tarpinio rekapitalizavimo priemonę.
(40)
2013 m. pavasarį tarpinis keturių bankų rekapitalizavimas buvo pakeistas nuolatiniu rekapitalizavimu paprastosiomis akcijomis, o HFSF turima dalis sudarė daugiau kaip 80 % kiekvieno iš keturių bankų akcijų. Bankų, sugebėjusių pritraukti iš anksto nustatytą privataus kapitalo sumą (t. y. banko, „Alpha Bank“ ir Graikijos nacionalinio banko), atveju HFSF gavo akcijas be balsavimo teisės, o privatiems investuotojams buvo suteikti varantai HFSF akcijoms įsigyti.
(41)
2013 m. liepos mėn. Graikijos bankas pavedė konsultantui atlikti visų Graikijos bankų paskolų portfelių vertinimą. Konsultantas parengė visų Graikijos bankų vidaus paskolų portfelių, taip pat užsienio filialų ir patronuojamųjų įmonių paskolų, susijusių su Graikijos rizika, kredito nuostolio projekcijas trejų su puse metų ir paskolos trukmės laikotarpiu. Analizėje pateikiamos kredito nuostolio projekcijos pagal du makroekonominius scenarijus, t. y. pagrindinį scenarijų ir nepalankų scenarijus. Užsienio paskolų portfelių kredito nuostolio projekcijas sudarė Graikijos bankas, padedamas konsultanto.
(42)
Remdamasis konsultanto atliktu kredito nuostolio projekcijų vertinimu, 2013 m. rudenį Graikijos bankas pradėjo naują testavimą nepalankiausiomis sąlygomis (toliau - 2013 m. testavimas nepalankiausiomis sąlygomis) siekdamas įvertinti Graikijos bankų kapitalo pozicijos tvirtumą esant pagrindiniam ir nepalankiam scenarijams. Graikijos bankas, naudodamasis technine kito konsultanto parama, atliko kapitalo poreikių vertinimą.
(43)
Pagrindiniai kapitalo poreikių vertinimo, atlikto vykdant 2013 m. testavimą nepalankiausiomis sąlygomis, elementai buvo šie: i) bankų paskolų portfelių kredito nuostolio projekcijos (24) konsoliduotai Graikijos rizikai ir užsienio rizikai, atėmus esamus paskolų rezervus, ir ii) numatomas bankų veiklos pelningumas laikotarpiu nuo 2013 m. birželio mėn. iki 2016 m. gruodžio mėn., remiantis atsargiu 2013 m. ketvirtąjį ketvirtį Graikijos bankui pateiktų restruktūrizavimo planų koregavimu. 4 lentelėje apibendrinami pagrindinių Graikijos bankų konsoliduotų kapitalo poreikių, nustatytų atliekant 2013 m. testavimą nepalankiausiomis sąlygomis pagal pagrindinį scenarijų, skaičiavimai.
4 lentelė
2013 m. testavimas nepalankiausiomis sąlygomis: konsoliduoti Graikijos bankų kapitalo poreikiai pagal pagrindinį scenarijų (mln. EUR)
Bankai
Orientacinis bendras 1 lygio nuosavas kapitalas (2013 m. birželis) (1)
Paskolų nuostolių rezervai (2013 m. birželis) (2)
Kredito nuostolio projekcijos, susijusios su Graikijos rizika (3)
Kredito nuostolio projekcijos, susijusios su užsienio rizika (25) (4)
Vidaus kapitalo formavimas (5)
Testavimo nepalankiausiomis sąlygomis bendro 1 lygio nuosavo kapitalo pakankamumo koeficientas (2016 m. gruodis) (6)
Kapitalo poreikiai (7)=(6)-(1)-(2)-(3)-(4)-(5)
NBG (26)
4 821
8 134
-8 745
-3 100
1 451
4 743
2 183
„Eurobank“ (27)
2 228
7 000
-9 519
-1 628
2 106
3 133
2 945
„Alpha“
7 380
10 416
-14 720
-2 936
4 047
4 450
262
„Piraeus“
8 294
12 362
-16 132
-2 342
2 658
5 265
425
(44)
2014 m. kovo 6 d. Graikijos bankas paskelbė 2013 m. testavimo nepalankiausiomis sąlygomis rezultatus ir paprašė, kad bankai iki 2014 m. balandžio mėn. vidurio pateiktų kapitalo didinimo planus kapitalo poreikiams pagal pagrindinį scenarijų padengti.
(45)
Nuo 2014 m. kovo mėn. pabaigos iki 2014 m. gegužės mėn. pradžios bankai didino kapitalą.
2.1.2. Pagalbos gavėjas
(46)
Bankas teikia universalias banko paslaugas, daugiausia Graikijoje ir Vidurio, Rytų bei Pietryčių Europoje (Rumunijoje, Bulgarijoje, Serbijoje, Albanijoje, Ukrainoje ir Kipre), taip pat Egipte. Bankas siūlo namų ūkiams ir įmonėms visus bankininkystės ir finansinius produktus ir paslaugas. Jis vykdo mažmeninės, korporacinės ir privačiosios bankininkystės, turto valdymo, iždo ir investicinės bankininkystės veiklą. Bankas įregistruotas Graikijoje, o jo akcijos įtrauktos į Atėnų vertybinių popierių biržos sąrašus. 2012 m. gruodžio 30 d. banke dirbo iš viso 18 597 žmonės (28).
(47)
Bankas dalyvavo PSD programoje, pagal kurią iškeitė GVO ir su valstybe susijusių paskolų, kurių nominalioji vertė - 7,7 mlrd. EUR. Bendri banko su PSD susiję nuostoliai sudarė apie 5 911 mln. EUR prieš apmokestinimą ir visa suma buvo įrašyta į jo 2011 m. sąskaitas (29). 2012 m. gruodžio mėn. vykdytos išpirkimo programos metu bankas pardavė naujas GVO, kurias jis buvo gavęs pagal PSD programą, gerokai žemesne kaina nei nominalioji vertė. Dėl to pardavimo susidarė naujų GVO nuostolių.
(48)
5 lentelėje pateikiami 2010 m. gruodžio mėn., 2011 m. gruodžio mėn., 2012 m. gruodžio mėn. ir 2013 m. gruodžio mėn. pagrindiniai banko duomenys (konsoliduoti duomenys).
5 lentelė
„Piraeus Bank“ pagrindiniai duomenys, 2010 m., 2011 m., 2012 m. ir 2013 m.
Pelnas ir nuostolis
(mln. EUR)
2010
2011
2012 (30)
2013 (31)
Grynosios pajamos iš palūkanų
1 207
1 194
1 047
1 664
Iš viso veiklos pajamų
1 510
1 245
1 921
2 205
Iš viso veiklos išlaidų
(884)
(840)
(931)
(1 680)
Pajamos prieš atidėjinius
625
405
989
525
Vertės sumažėjimo nuostoliai kredito rizikai padengti
(611)
(1 973)
(2 519)
(2 536)
GVO ir paskolų vertės sumažėjimo nuostoliai, atitinkantys PSD reikalavimus
(5 911)
Neigiamas prestižas
351
3 810
Grynasis pelnas (nuostolis)
(21)
(6 618)
(507)
2 546
Atrankiniai apimties duomenys
(mln. EUR)
2010 m. gruodžio 31 d.
2011 m. gruodžio 31 d.
2012 m. gruodžio 31 d. (31)
2013 m. gruodžio 31 d. (32)
Iš viso grynųjų paskolų ir išankstinių mokėjimų klientams
40 150
35 634
44 613
62 366
Indėliai
29 475
21 796
36 971
54 279
Iš viso turto
57 561
49 352
70 408
92 010
Iš viso nuosavo kapitalo (30)
3 273
(1 940)
(2 316)
8 543
(49)
5 lentelė rodo, kad iki 2012 m. vidurio bankas ne tik patyrė didelių nuostolių dėl PSD programos, įtrauktų į 2011 m. sąskaitas (5 911 mln. EUR (33)), bet ir susidūrė su mažėjančiomis pajamomis (įskaitant dėl didesnių indėlių sąnaudų) ir patyrė didelių ir toliau didėjančių paskolų portfelių Graikijoje ir užsienyje vertės sumažėjimo nuostolių. Banko likvidumo poziciją smarkiai paveikė indėlių atsiėmimas. Ta padėtis šiek tiek pagerėjo bankui 2012 m. liepos mėn. pradėjus vykdyti įsigijimus.
(50)
Graikijos bankas, atlikdamas 2013 m. testavimą nepalankiausiomis sąlygomis, banko kapitalo poreikius pagal pagrindinį scenarijų įvertino 465 mln. EUR.
(51)
2014 m. kovo mėn. bankas padidino kapitalą 1 752 mln. EUR, kad padengtų 50 konstatuojamojoje dalyje nurodytus kapitalo poreikius ir grąžintų 940 mln. EUR Graikijos turimomis privilegijuotosiomis akcijomis (34). Kitaip nei 2014 m. balandžio mėn. „Eurobank“ kapitalo didinimo atveju, HFSF neįsipareigojo bankui skirti kapitalo injekciją didinant kapitalą tuo atveju, jei privačių investuotojų paklausa būtų nepakankama. Banko kapitalas buvo padidintas platinant nuosavybės vertybinius popierius, kuriems netaikoma pirmenybės teisė juos įsigyti (t. y. kapitalo didinimas panaikinus akcininkų pirmenybės teises įsigyti vertybinius popierius), tarptautiniams investuotojams ir viešai platinant vertybinius popierius Graikijoje. Nustatyta pasirašymo kaina - 1,7 EUR už akciją.
(52)
Padidinus kapitalą, 2014 m. gegužės 22 d. bankas paskelbė iš Graikijos išpirkęs iš viso 750 mln. EUR vertės privilegijuotųjų akcijų (35).
2.2. BANKO VYKDOMI GRAIKIJOS BANKININKYSTĖS VEIKLOS ĮSIGIJIMAI
2.2.1. ATE įsigijimas
(53)
Graikija įsteigė ATE 1929 m. kaip ne pelno organizaciją. Iki dvidešimtojo amžiaus paskutinio dešimtmečio pradžios ATE buvo specializuota finansų įstaiga, remianti žemės ūkio sektoriaus plėtrą Graikijos valstybės vardu. 2000 m. gruodžio mėn. bendrovė buvo įtraukta į Atėnų vertybinių popierių biržos sąrašus. 2011 m. lapkričio 14 d. Graikija buvo pagrindinė ATE akcininkė, turinti 89,9 % akcijų.
(54)
ATE vykdė visų rūšių bankininkystės (mažmeninės ir korporacinės) veiklą, teikė finansines paslaugas (draudimo veikla ir išperkamosios nuomos veikla), taip pat įsigijo ne finansų sektoriuje veikiančių bendrovių, įskaitant cukraus gamybos pramonę ir pieno produktų gamybos pramonę, didžiąsias akcinio kapitalo dalis.
(55)
2012 m. liepos mėn. ATE savo paslaugas teikė per 468 filialų tinklą, jame dirbo 5 024 žmonės. 2012 m. liepos mėn. visi jo indėliai sudarė 14,9 mlrd. EUR, o bendras turtas - 21,8 mlrd. EUR (36).
(56)
Nuo 2006 m. ATE taip pat teikė paslaugas ne Graikijoje - jam priklausė 74 % „ATE Bank Romania“ akcijų, taip pat 20,3 % „AIKBanka Serbia“ akcinio kapitalo ir 25 % privilegijuotųjų akcijų.
(57)
ATE sunkumai kilo prieš Graikijos valstybės skolos krizę, daugiausia dėl blogos turto kokybės ir tradiciškai mažo pelningumo iki vertės sumažėjimo. Be to, Graikijos valstybės skolos krizė visus Graikijos bankus, įskaitant ATE, paveikė dvejopai: i) Graikijai praradus galimybę naudotis tarptautinėmis skolos vertybinių popierių rinkomis, tai smarkiai paveikė Graikijos bankų likvidumo poziciją ir ii) turto kokybė pablogėjo, o vertė dar labiau sumažėjo.
(58)
2011 m. balandžio mėn. Graikija ATE skyrė 1 445 mln. EUR injekciją (įskaitant iš pradžių pagal Graikijos rekapitalizavimo schemą skirtus 675 mln. EUR). Be to, ATE gavo 6 103 mln. EUR dydžio paramą likvidumui padidinti. Komisija tas priemones patvirtino sprendimu dėl ATE restruktūrizavimo.
(59)
Nepaisant to, 2011 m. antrąjį pusmetį ATE kapitalo padėtis pablogėjo, daugiausia dėl banko dalyvavimo PSD programoje. Kaip parodyta 2 lentelėje, bendri banko su PSD susiję nuostoliai sudarė apie 4 329 mln. EUR prieš apmokestinimą ir visa suma buvo įrašyta į jo 2011 m. sąskaitas. Kaip parodyta 3 lentelėje, apskaičiuoti perduotos ATE veiklos kapitalo poreikiai sudarė 4 920 mln. EUR.
(60)
2012 m. kovo 22 d. Graikija pateikė Graikijos banko ataskaitą, kurioje siūloma ATE pertvarkyti perduodamos ATE veiklos atžvilgiu taikant pirkimo ir prisiėmimo procedūrą, o likusi turto ir įsipareigojimų dalis būtų pertvarkoma per blogą banką. Bankas ir kitas didelis Graikijos bankas pateikė HFSF neįpareigojančius pasiūlymus. 2012 m. liepos 26 d. HFSF direktorių valdyba patvirtino banko pasiūlymą.
(61)
2012 m. liepos 27 d. Graikijos bankas pradėjo perduodamos ATE veiklos perdavimą bankui (37).
(62)
Kadangi perduotą ATE veiklą sudarė už įsipareigojimus mažesnis turtas tikrąja verte, HFSF, vadovaudamasis 2013 m. sausio 28 d. Graikijos banko sprendimu, turėjo padengti perduoto turto ir perduotų įsipareigojimų skirtumą, t. y. finansavimo trūkumą. Remdamasis audito patvirtintais duomenimis, Graikijos bankas padarė išvadą, kad finansavimo trūkumas sudaro 7 471 mln. EUR, ir HFSF suteikė bankui 7 471 mln. EUR vertės Europos finansinio stabilumo fondo obligacijų (toliau - EFSF obligacijos).
(63)
Be to, HFSF įsipareigojo suteikti bankui kapitalo, kad perduota ATE veikla būtų kapitalizuota iki 9 %. Iš pradžių apskaičiuota suma sudarė 500 mln. EUR, tačiau nustatyta galutinė suma buvo 570 mln. EUR. Vykdant 2013 m. pavasario rekapitalizavimą, HFSF skyrė bankui galutinę sumą už paprastąsias akcijas.
(64)
Bankas perduotą ATE veiklą įsigijo už 95 mln. EUR pirkimo kainą.
2.2.2. „Geniki“ įsigijimas
(65)
„Geniki“ įsteigtas 1937 m. „Geniki“ teikė finansines paslaugas mažmeninės, korporacinės bankininkystės sektoriuose ir kapitalo rinkos paslaugas. 2004 m. „Société Générale“ įsigijo daugumą „Geniki“ akcijų. 2012 m. gruodžio 31 d.„Geniki“ valdė 104 filialus, jame dirbo 1 391 darbuotojas (38). Bendras turtas sudarė 2,6 mlrd. EUR, visos grynosios paskolos - 1,9 mlrd. EUR, o indėliai - maždaug 2 mlrd. EUR (39).
(66)
Graikijos valstybės skolos krizė turėjo labai neigiamą poveikį bankų sektoriaus veiklos rezultatams. Be to, dėl jų dalyvavimo PSD programoje sparčiai pablogėjo Graikijos bankų kapitalo padėtis. Kaip parodyta 2 lentelėje, bendri „Geniki“ su PSD susiję nuostoliai sudarė apie 292 mln. EUR prieš apmokestinimą ir visa suma buvo įrašyta į jo 2011 m. sąskaitas. Kaip parodyta 3 lentelėje, „Geniki“ kapitalo poreikių suma, apskaičiuota remiantis Graikijos banko atliktu testavimu nepalankiausiomis sąlygomis, sudarė 281 mln. EUR.
(67)
2012 m. birželio mėn. „Société Générale“ kreipėsi į visus keturis didžiuosius Graikijos bankus mėgindama parduoti „Geniki“. Tik bankas susidomėjo „Geniki“ įsigijimu.
(68)
„Société Générale“ ir banko derybos dėl „Geniki“ pardavimo baigėsi 2012 m. spalio 19 d. pasiektu oficialiu susitarimu, kad: i) „Société Générale“ parduos, o bankas nupirks „Société Générale“ turimą „Geniki“ akcijų dalį (99,08 %) ir ii) „Société Générale“ perleis ir perduos, o bankas įsigys 100 % „Geniki“ akcinio kapitalo avansų, dėl kurių „Société Générale“ nusprendė ir nuspręs ateityje. „Société Générale“ galiausiai sutiko iš anksto sumokėti „Geniki“ maždaug 290 mln. EUR ir pasirašyti banko išleistą maždaug 170 mln. EUR obligaciją. Tuomet bankas įsigijo „Geniki“ už 1 mln. EUR.
(69)
2012 m. gruodžio 14 d. bankas paskelbė, kad „Société Générale“ turimos „Geniki“ dalies įsigijimas užbaigtas.
2.2.3. Trijų Kipro bankų veiklos Graikijoje įsigijimas
(70)
Kipro bankas, „Cyprus Popular Bank“ ir „Hellenic Bank“ įsteigti atitinkamai 1899, 1901 ir 1976 m.
(71)
2013 m. kovo 15 d. įvykus neeiliniam euro grupės posėdžiui buvo pasiektas Europos Sąjungos, TVF ir ECB susitarimas dėl pagrindinių Kipro gelbėjimo plano kriterijų. Graikijos sisteminio stabilumo valdyba (toliau - HSSB) vieningai pasiūlė trijų Kipro bankų filialų turtą ir įsipareigojimus Graikijoje perduoti kokiam nors esamam Graikijos bankui. Visų pirma HSSB nurodė, kad „[…] (40) susitarimu visiškai apsaugomi [trijų Kipro bankų] filialų Graikijoje indėlininkai, ginamas Graikijos viešasis interesas ir užtikrinamas finansinis stabilumas, kartu nesukeliant sunkumų Graikijos valstybės skolai“.
(72)
Graikijos bankui buvo pavesta išsiaiškinti galimą Graikijos bankų susidomėjimą, todėl jis pakvietė pareikšti susidomėjimą. Be to, HFSF sutiko padengti (pirkėjo) kapitalo poreikius, kurie susidarytų įsigijus trijų Kipro bankų filialus Graikijoje.
(73)
6 lentelėje apibendrinama informacija apie trijų Kipro bankų turtą ir įsipareigojimus, kurie galiausiai perduoti bankui (toliau - perduota Kipro bankų veikla).
6 lentelė
Perduota trijų Kipro bankų veikla
Perduota veikla
Turtas
Visos Graikijos paskolos, įskaitant išperkamąją nuomą ir faktoringą
Paskolos laivybos sektoriui ir kitos paskolos, suteiktos ir administruojamos Graikijoje, bet įtrauktos į Kipro paskolų portfelį
Ilgalaikis turtas (išskyrus atidėtųjų mokesčių turtą)
Įsipareigojimai
Visi trijų Kipro bankų Graikijoje priimti indėliai
Šaltinis:
2013 m. balandžio 10 d. sąlygų dokumentas „Graikijoje esančio Kipro bankų turto atskyrimas ir pardavimas“ (angl. Carve out and sale of the Greek assets of Cypriot banks).
(74)
Bankui perduotas turtas sudarė maždaug 18,9 mlrd. EUR, o įsipareigojimai - maždaug 15 mlrd. EUR. Tačiau sandorio šalys sutarė atsižvelgti į PIMCO ataskaitoje Kipro bankams pagal nepalankų scenarijų prognozuojamą nuostolių sumą (41). Pagal PIMCO ataskaitą bankui perduodamo turto vertė sudarė maždaug 16,5 mlrd. EUR. Perduoti įsipareigojimai sudarė maždaug 14,5 mlrd. EUR.
(75)
2013 m. kovo 21 ir 22 d. neįpareigojančius pasiūlymus pateikė tik trys bankai, įskaitant banką.
(76)
2013 m. kovo 22 d. HFSF davė sutikimą, kad bankas įsigytų trijų Kipro bankų veiklą Graikijoje. Už perduotą Kipro bankų veiklą bankas iš viso sumokėjo 524 mln. EUR atlygį. Konkrečiai buvo sutarta, kad bankas sumokės 237 mln. EUR už perduotos Kipro banko veiklos įsigijimą, 258 mln. EUR - už perduotos „Cyprus Popular Bank“ veiklos įsigijimą ir 29 mln. EUR - už perduotos „Hellenic Bank“ veiklos įsigijimą.
(77)
Vykdant 2013 m. pavasario rekapitalizavimą (42), 2013 m. birželio mėn. HFSF bankui skyrė 524 mln. EUR kapitalo injekciją banko sumokėtai pirkimo kainai padengti.
2.2.4. MBG įsigijimas
(78)
MBG įsteigtas 2000 m. 2012 m. gruodžio 31 d. MBG valdė 119 filialų, jame dirbo 1 174 darbuotojai (43).
(79)
2013 m. balandžio 22 d. bankas pasirašė galutinį susitarimą su BCP dėl viso MBG akcinio kapitalo įsigijimo ir BCP dalyvavimo didinant, kaip numatyta, banko kapitalą.
(80)
Pagal tą susitarimą BCP skirs 400 mln. EUR reguliuojamam MBG rekapitalizavimui (iš jų 139 mln. EUR BCP jau sumokėjo 2012 m. gruodžio mėn.) konvertuodamas BCP subordinuotuosius ir pirmaeilius kreditus MBG į nuosavą kapitalą. Be to, visą finansavimą, kurį BCP yra anksčiau suteikęs MBG, pastarasis grąžins dviem dalimis: 650 mln. EUR bus sumokėta sandorio sudarymo dieną, o maždaug 250 mln. EUR suma bus sumokėta per šešis mėnesius nuo sandorio sudarymo. Galiausiai BCP skirs 400 mln. EUR banko rekapitalizavimui vykdydamas neviešą platinimą netaikant pirmenybės teisių įsigyti vertybinius popierius. Tuomet bankas įsigys visiškai rekapitalizuotą MBG už 1 mln. EUR.
(81)
2013 m. birželio 19 d. bankas paskelbė, kad MBG įsigijimas užbaigtas.
2.2.5. Bendro įsigijimų poveikio apžvalga
(82)
7 lentelėje pateikiama vienas po kito įvykdytų įsigijimų poveikio banko dydžiui ir formai Graikijoje apžvalga (nė vienas iš įsigytų subjektų neturėjo užsienio turto, išskyrus perduotą ATE veiklą, apimančią nedidelę turto Rumunijoje dalį). Dėl tų įsigijimų dabar bankas turi didžiausią Graikijos indėlių ir paskolų rinkos dalį.
7 lentelė
Vienas po kito įvykdytų įsigijimų poveikis „Piraeus“ dydžiui Graikijoje
2012 12 31
Tik Graikija
„Piraeus“ atskirai
ATE
„Geniki“
Kipro bankai
MBG
NAUJA GRUPĖ
Bendrosios paskolos
27 727
12 200
3 308
24 194
4 710
72 138
naujos grupės dalis
38 %
17 %
5 %
34 %
7 %
100 %
Grynosios paskolos
24 811
11 527
1 909
19 481
4 236
61 964
naujos grupės dalis
40 %
19 %
3 %
31 %
7 %
100 %
Indėliai
15 412
14 986
2 014
14 427
2 912
49 752
naujos grupės dalis
31 %
30 %
4 %
29 %
6 %
100 %
Darbuotojai
5 926
5 019
1 420
5 268
1 186
18 819
naujos grupės dalis
31 %
27 %
8 %
28 %
6 %
100 %
Filialai
325
460
104
307
120
1 316
naujos grupės dalis
25 %
35 %
8 %
23 %
9 %
100 %
Šaltinis:
2014 m. birželio 10 d.„Piraeus Bank“ pateikti duomenys.
2.3. PAGALBOS PRIEMONĖS
2.3.1. Bankui pagal Graikijos bankams skirtą paramos schemą suteiktos pagalbos priemonės (L1 ir A priemonės)
(83)
Bankas gavo kelių rūšių pagalbą pagal Graikijos bankams skirtą paramos schemą, pagal rekapitalizavimo priemonę, garantijų priemonę ir paskolų, padengtų Vyriausybės obligacijomis, priemonę.
2.3.1.1. Valstybės parama likvidumui padidinti pagal garantijų priemonę ir paskolų, padengtų Vyriausybės obligacijomis, priemonę (L1 priemonė)
(84)
Bankas yra gavęs ir toliau gauna pagalbą pagal garantijų priemonę ir paskolų, padengtų Vyriausybės obligacijomis, priemonę. Ta pagalba šiame sprendime bus aprašoma kaip „L1 priemonė“. 2010 m. bankas išleido iš viso 9,9 mlrd. EUR vertės valstybės garantuojamų obligacijų. Graikija taip pat bankui paskolino 1 289 mln. EUR Vyriausybės obligacijų. 2014 m. kovo mėn. pabaigoje likutinė Vyriausybės obligacijų suma sudarė 1 024 mln. EUR (44).
(85)
2014 m. birželio 25 d. Graikijos valdžios institucijų Komisijai pateiktame banko restruktūrizavimo plane Graikijos valdžios institucijos paprašė leisti restruktūrizavimo laikotarpiu pagal Graikijos bankams skirtą paramos schemą bankui toliau teikti garantijas ir skolinti Vyriausybės obligacijas, jeigu kiltų tokios paramos likvidumui padidinti poreikis, tačiau nemanoma, kad to prireiks.
2.3.1.2. Valstybės rekapitalizavimo priemonė, suteikta pagal Graikijos bankams skirtos paramos schemos rekapitalizavimo priemonę (A priemonė)
(86)
2009 m. gegužės mėn. ir 2011 m. gruodžio mėn. bankas iš Graikijos pagal Graikijos bankams skirtos paramos schemos rekapitalizavimo priemonę gavo atitinkamai 370 mln. EUR ir 380 mln. EUR kapitalo injekcijas, kurių suma - 750 mln. EUR (A priemonė); tai sudarė maždaug 2,1 % pagal riziką įvertinto banko turto (45) tuo metu.
(87)
Rekapitalizavimas atliktas Graikijos pasirašytomis privilegijuotosiomis akcijomis, kurių atkarpa - 10 %, o išpirkimo terminas - penkeri metai.
(88)
Bankas privilegijuotąsias akcijas išpirko 2014 m. gegužės 22 d., kaip aprašyta 52 konstatuojamojoje dalyje.
2.3.2. Valstybės garantuojama skubi parama likvidumui padidinti (L2 priemonė)
(89)
Skubi parama likvidumui padidinti yra išimtinė priemonė, pagal kurią moki finansų įstaiga, susidūrusi su laikinomis likvidumo problemomis, gali gauti Eurosistemos finansavimą, kai tokia operacija nėra bendros pinigų politikos dalis. Finansų įstaigos už skubią paramą likvidumui padidinti mokama palūkanų norma yra […] baziniais punktais didesnė nei palūkanos, kurias ji moka už įprastinį centrinio banko refinansavimą.
(90)
Už skubios paramos likvidumui padidinti programą yra atsakingas Graikijos bankas, tai reiškia, kad bet kokios sąnaudos ir rizika, susijusios su skubios paramos likvidumui padidinti teikimu, tenka Graikijos bankui (46). Graikija suteikė Graikijos bankui valstybės garantiją, kuri taikoma visai Graikijos banko teikiamos skubios paramos likvidumui padidinti sumai. Priėmus Įstatymo Nr. 3943/2011 50 straipsnio 7 dalį, kuria iš dalies pakeista Įstatymo Nr. 2362/1995 65 straipsnio 1 dalis, numatyta, kad finansų ministras gali suteikti Graikijos bankui garantijas valstybės vardu, kad būtų užtikrinti Graikijos banko reikalavimai kredito įstaigoms. Bankai, kuriems teikiama skubi parama likvidumui padidinti, valstybei turi mokėti garantijos mokestį, kuris yra […] baziniai punktai.
(91)
2011 m. gruodžio 31 d. bankas buvo gavęs 11,64 mlrd. EUR valstybės garantuojamos skubios paramos likvidumui padidinti, o 2012 m. gruodžio 31 d. bankas buvo gavęs 31,4 mlrd. EUR valstybės garantuojamos skubios paramos likvidumui padidinti (47). Smarkiai sumažėjus paramos sumai 2013 m., tų metų pabaigoje bankas naudojosi tik 750 mln. EUR valstybės garantuojamos skubios paramos likvidumui padidinti.
2.3.3. Bankui per HFSF suteiktos pagalbos priemonės (B1, B2, B3 ir B4 priemonės)
(92)
Nuo 2012 m. HFSF bankui suteikė keletą kapitalo paramos priemonių. 8 lentelėje pateikiama tų pagalbos priemonių apžvalga.
8 lentelė
Bankui per HFSF suteiktos pagalbos priemonės
1-asis tarpinis rekapitalizavimas - 2012 m. gegužės mėn.
(mln. EUR)
2-asis tarpinis rekapitalizavimas - 2012 m. gruodžio mėn.
(mln. EUR)
Įsipareigojimo raštas - 2012 m. gruodžio mėn.
(mln. EUR)
Dalyvavimas vykdant 2013 m. gegužės mėn. rekapitalizavimą
(mln. EUR) (48)
Priemonė
B1
B2
B3
B4
Suma
(mln. EUR)
4 700
1 553
1 082
5 891
2.3.3.1. Pirmasis tarpinis rekapitalizavimas (B1 priemonė)
(93)
Sprendimo pradėti procedūrą dėl „Piraeus“ 14-33 konstatuojamosiose dalyse išsamiai aprašomas 2012 m. gegužės mėn. pirmasis tarpinis rekapitalizavimas (B1 priemonė). Šiame skirsnyje išdėstyta bendroji informacija apie tą priemonę ir pagrindinės jos ypatybės.
(94)
2012 m. balandžio 20 d. HFSF pateikė bankui raštą, kuriuo įsipareigojo dalyvauti (iki 5 mlrd. EUR) didinant, kaip planuota, banko akcinį kapitalą.
(95)
Pagal B1 priemonę 2012 m. gegužės mėn. HFSF, laikydamasis Įstatyme Nr. 3864/2010, kuriuo įsteigiamas HFSF (toliau - HFSF įstatymas), išdėstytų tarpinio rekapitalizavimo nuostatų, perleido bankui 4,7 mlrd. EUR EFSF obligacijų. Komisija sprendimo pradėti procedūrą dėl „Piraeus“ 53 konstatuojamojoje dalyje nustatė, kad „2012 m. gegužės 28 d. tarpiniu rekapitalizavimu buvo įvykdytas įsipareigojimo raštu prisiimtas įsipareigojimas, taigi teikiama ta pati pagalba“. Ir įsipareigojimo rašte nurodytą sumą, ir pirmojo tarpinio rekapitalizavimo sumą Graikijos bankas apskaičiavo siekdamas užtikrinti, kad 2011 m. gruodžio 31 d., t. y. tarpinio rekapitalizavimo įtraukimo į banko apskaitą atgaline data dieną, bankas pasiektų 8 % bendro kapitalo pakankamumo koeficientą. Kaip matyti iš 3 lentelės, B1 priemone padengta tik dalis visų kapitalo poreikių, nustatytų atliekant 2012 m. testavimą nepalankiausiomis sąlygomis. Bankas turėjo didinti kapitalą atlikdamas būsimą kapitalo padidinimą, o tarpiniu rekapitalizavimu buvo siekiama tik užtikrinti, kad bankas atitiktų reikalavimus ECB finansavimui gauti tol, kol kapitalas bus padidintas.
(96)
Laikotarpiui nuo pirmojo tarpinio rekapitalizavimo dienos iki pirmosios tarpinio rekapitalizavimo priemonės konvertavimo į paprastąsias akcijas ir kitas konvertuojamąsias kapitalo priemones dienos banko ir HFSF sudarytame išankstinio pasirašymo susitarime nustatyta, kad bankas turi mokėti HFSF 1 % EFSF obligacijų nominaliosios vertės metinį mokestį ir kad bet kokios atkarpos išmokos ir sukauptos palūkanos už EFSF obligacijas per tą laikotarpį bus laikomos papildomu HFSF kapitalo įnašu bankui (49).
2.3.3.2. Antrasis tarpinis rekapitalizavimas (B2 priemonė)
(97)
2012 m. rudenį bankas į apskaitą įtraukė dar didesnius nuostolius. Taigi jo kapitalas vėl neatitiko minimalaus kapitalo reikalavimų, kad bankas toliau atitiktų reikalavimus ECB refinansavimui gauti.
(98)
Todėl buvo būtinas antrasis tarpinis rekapitalizavimas. 2012 m. gruodžio 20 d. HFSF įvykdė 1 553 mln. EUR dydžio antrąjį tarpinį rekapitalizavimą (B2 priemonė), ši priemonė taip pat buvo išmokėta perleidžiant bankui EFSF obligacijas.
2.3.3.3. 2012 m. gruodžio 20 d. įsipareigojimo raštas (B3 priemonė)
(99)
Be antrojo tarpinio rekapitalizavimo, 2012 m. gruodžio 20 d. HFSF bankui pateikė raštą, kuriuo įsipareigojo dalyvauti (iš viso iki 1 082 mln. EUR) didinant banko akcinį kapitalą ir konvertuojamųjų priemonių, kurios bus išleistos, emisijoje (B3 priemonė).
(100)
Bendra dviejų tarpinio rekapitalizavimo priemonių (B1 ir B2 priemonės) ir 2012 m. gruodžio mėn. įsipareigotos skirti papildomos sumos (B3 priemonė) suma reiškė, kad HFSF įsipareigojo padengti visus kapitalo poreikius, nustatytus atliekant 2012 m. testavimą nepalankiausiomis sąlygomis (7 335 mln. EUR (50)).
2.3.3.4. HFSF dalyvavimas vykdant 2013 m. pavasario rekapitalizavimą (B4 priemonė) ir dalies pagalbos pagal B1 ir B2 priemones grąžinimas
(101)
2013 m. balandžio 23 d. banko visuotinis akcininkų susirinkimas patvirtino akcinio kapitalo padidinimą 8 429 mln. EUR (51). Ta suma apskaičiuota sudėjus:
i)
7 335 mln. EUR kapitalo poreikiams, nustatytiems atliekant 2012 m. testavimą nepalankiausiomis sąlygomis, padengti; iš tos sumos HFSF pasirašė 5 891 mln. EUR (B4 priemonė), o privatūs investuotojai - 1 444 mln. EUR;
ii)
570 mln. EUR injekciją, kurią HFSF skyrė reguliuojamojo kapitalo poreikiams, atsiradusiems dėl įsigytos „ATE Bank“ veiklos, padengti, kaip įsipareigota 2012 m. liepos mėn.; tą priemonę Komisija įvertino sprendime dėl ATE likvidavimo, kuriame nustatyta, kad ta priemonė nėra valstybės pagalba bankui;
iii)
524 mln. EUR injekciją, kurią HFSF skyrė kapitalo poreikiams, atsiradusiems už trijų Kipro bankų veiklą Graikijoje sumokėjus pirkimo kainą, padengti; ta kapitalo padidinimo dalis yra C priemonė (52).
(102)
Nustatyta naujų akcijų kaina - 1,70 EUR už akciją; tai atitinka 50 % vidutinės pagal apimtį įvertintos akcijų kainos 50 prekybos dienų prieš tos kainos nustatymo dieną.
(103)
2013 m. birželio 3 d. banko direktorių valdyba paskelbė, kad išleido 3 888 268 914 naujų akcijų, kurių nominalioji vertė - 0,30 EUR, o pardavimo kaina - 1,70 EUR už akciją (53). 2013 m. birželio 28 d. bankas paskelbė (54), kad direktorių valdyba patvirtino visos akcinio kapitalo padidinimo sumos, t. y. 8 429 mln. EUR (įskaitant akcijų priedus), sumokėjimą.
(104)
Bendra didinant banko akcinį kapitalą iš privačių investuotojų pritrauktų lėšų suma sudarė 1 444 mln. EUR (55). Ta suma apima BCP dalyvavimą, kaip aprašyta 80 konstatuojamojoje dalyje.
(105)
Todėl HFSF dalyvavo didinant banko akcinį kapitalą prisidėdamas 6 985 mln. EUR.
(106)
Iškart po 2013 m. pavasario rekapitalizavimo HFSF tapo pagrindiniu banko akcininku (81 % akcijų) (56). HFSF išleido varantus ir privatiems investuotojams be jokio atlygio suteikė po varantą už kiekvieną pasirašytą akciją (57). Kiekvienas varantas suteikia teisę nustatytais intervalais ir vykdymo kainomis įsigyti 4,48 HFSF akcijų. Pirmojo vykdymo diena buvo 2014 m. sausio 2 d., po to varantai gali būti vykdomi kas šešis mėnesius iki 2018 m. sausio 2 d. Vykdymo kaina lygi pasirašymo kainai, t. y. 1,70 EUR, prie jos pridėjus metinę palūkanų normą (4 % pirmaisiais metais, 5 % antraisiais metais, 6 % trečiaisiais metais, 7 % ketvirtaisiais metais ir 8 % (apskaičiuota metams) paskutinius šešis mėnesius) (58).
(107)
HFSF įstatyme (su pakeitimais, padarytais 2014 m.) numatyta, kad teisių emisijos atveju gali būti koreguojamos tik varantų vykdymo kainos. Be to, toks koregavimas bus daromas ex post ir tik iki realizuotų HFSF pirmenybės teisių pardavimo pajamų dydžio. Joks koregavimas nenumatytas akcinio kapitalo didinimo netaikant pirmenybės teisių įsigyti vertybinius popierius atveju.
2.3.4. Pagalbos priemonės įsigytoms įmonėms (C priemonė)
2.3.4.1. Pagalbos priemonės ATE
(108)
Kaip nurodyta 58 konstatuojamojoje dalyje, tuo metu, kai buvo priimtas sprendimas dėl ATE restruktūrizavimo, ATE jau buvo suteiktos pagalbos priemonės.
(109)
2011 m. gruodžio mėn. Graikijos valstybė ATE skyrė 290 mln. EUR injekciją.
(110)
Kaip aprašyta 62 ir 63 konstatuojamosiose dalyse, 2012 m. liepos 27 d. pertvarkymas taip pat buvo susijęs su papildoma valstybės parama. HFSF suteikė bankui 7 471 mln. EUR vertės EFSF obligacijų finansavimo trūkumui padengti. HFSF taip pat įsipareigojo rekapitalizuoti banką 570 mln. EUR suma.
(111)
Pagalba, susijusi su pirkimo ir prisiėmimo procedūra, iš viso sudaro 8 041 mln. EUR.
2.3.4.2. Pagalbos priemonės trijų Kipro bankų veiklai Graikijoje (C priemonė)
(112)
Kaip jau nurodyta 77 ir 101 konstatuojamosiose dalyse, tuo metu, kai buvo įsigyta trijų Kipro bankų veikla Graikijoje, HFSF įsipareigojo suteikti bankui 524 mln. EUR kapitalo (C priemonė). Tas įsipareigojimas įvykdytas 2013 m. birželio mėn. (59)
2.4. RESTRUKTŪRIZAVIMO PLANAS
2.4.1. Šalies viduje vykdoma veikla
(113)
Įgyvendindamas restruktūrizavimo planą bankas daugiausia dėmesio skirs savo pagrindinei bankininkystės veiklai Graikijoje.
(114)
Svarbiausias tikslas - atkurti Graikijoje vykdomos banko veiklos pelningumą ir gyvybingumą. Tuo tikslu restruktūrizavimo plane numatyta priemonių, kuriomis siekiama padidinti banko veiklos efektyvumą ir grynąją palūkanų maržą, taip pat priemonių, kuriomis stiprinama jo kapitalo pozicija ir balanso struktūra.
(115)
Kalbant apie veiklos efektyvumą, bankas jau pradėjęs plačią racionalizavimo programą.
(116)
Nuo 2011 m. gruodžio 31 d. iki 2013 m. gruodžio 31 d. bankas sumažino savo fizinį buvimą Graikijoje, t. y. atsižvelgiant į įsigytų įmonių restruktūrizavimą po įsigijimo dienos, iš viso uždaryti 322 filialai. 2014 m. bankas išlaikė nuoseklų tempą ir pirmąjį pusmetį jau uždarė […] filialus.
9 lentelė
Filialų tinklo Graikijoje racionalizavimas 2010-2014 m. I pusm.
Laikotarpis
2011
2012
2013
2014 I pusm.
Bendras filialų skaičius laikotarpio pradžioje arba įsigijimo dieną
360
918
1 316
1 037
iš jų „Piraeus“
(…)
(…)
(…)
(…)
ATE
(…)
(…)
„Geniki“
(…)
(…)
Kipro bankų filialai
(…)
(…)
(…)
MBG
(…)
(…)
(…)
Iš viso laikotarpio pabaigoje
346
889
1 037
899
Iš viso uždaryta filialų per laikotarpį
14
29
279
138
Šaltiniai:
2014 m. birželio 25 d. pateiktas restruktūrizavimo planas, p. 40 ir 125; 2011 ir 2012 m. metinės ataskaitos.
(117)
2011-2013 m. bankas taip pat sumažino bendrą darbuotojų skaičių (bankininkystės ir su bankininkyste nesusijusi veikla Graikijoje) 2 519 darbuotojų. Konkrečiai, 2 114 darbuotojų pasitraukė pagal banko įgyvendinamą savanoriško pasitraukimo sistemą.
10 lentelė
Darbuotojų skaičiaus Graikijoje mažinimas 2010-2013 m.
Laikotarpis
2011
2012
2013
Bendras darbuotojų skaičius laikotarpio pradžioje arba įsigijimo dieną
6 370
12 616
18 628
iš jų „Piraeus“
(…)
(…)
(…)
ATE
(…)
(…)
„Geniki“
(…)
(…)
Kipro bankų filialai
(…)
(…)
(…)
MBG
(…)
(…)
(…)
Iš viso laikotarpio pabaigoje
6 172
12 365
16 558
Darbuotojų skaičiaus sumažinimas
198
251
2 070
Šaltiniai:
2014 m. birželio 25 d. pateiktas restruktūrizavimo planas, p. 40 ir 125; 2011 ir 2012 m. metinės ataskaitos.
(118)
Nuo 2013 m. gruodžio mėn. iki 2017 m. pabaigos bankas planuoja Graikijoje toliau mažinti darbuotojų skaičių (nuo 16 558 iki […] darbuotojų) ir tinklo dydį (nuo 1 037 iki […] filialų) (60). […]
(119)
Didesnis efektyvumas filialų ir darbuotojų požiūriu bendras banko Graikijoje vykdomos veiklos sąnaudas padės sumažinti […] % nuo 1 394 mln. EUR pro forma pagrindu 2013 m. iki […] mln. (61) EUR 2017 m. (62) Todėl numatomas banko Graikijoje vykdomos veiklos sąnaudų ir pajamų santykis restruktūrizavimo laikotarpio pabaigoje turėtų būti mažesnis nei […] %.
(120)
Restruktūrizavimo plane taip pat aprašoma, kaip bankas sumažins savo finansavimo išlaidas; tai būtina siekiant atkurti gyvybingumą. Bankas tikisi, kad dėl stabilesnės aplinkos ir ypač dėl numatomo Graikijos ekonomikos stabilizavimosi ir atsigavimo (tikimasi, kad nuo 2014 m. ekonomika vėl augs) galės mokėti mažesnes palūkanas už indėlius. Numatoma, kad Graikijoje sumažės indėlių palūkanų normų skirtumai (63). Toks skirtumų sumažėjimas iš esmės būtų pasiektas mokant gerokai mažesnes palūkanas už terminuotuosius indėlius. Banko priklausomybė nuo skubios paramos likvidumui padidinti ir didesnio Eurosistemos finansavimo taip pat sumažės nuo daugiau kaip 45 % viso jo turto 2012 m. iki mažiau nei […] % 2017 m. (64)
(121)
Restruktūrizavimo plane numatyta, kad bankas taip pat stiprins savo balansą. Banko grynųjų paskolų ir indėlių santykis Graikijoje sumažės iki […] % 2017 m. (nuo 114 % 2013 m. (65)), o jo kapitalo pakankamumas bus dar didesnis.
(122)
Kitas banko prioritetas - neveiksnių paskolų valdymas. Bankas pagerins savo paskolų teikimo procesus, susijusius tiek su paskolų išdavimu (geresnis užtikrinimas įkaitu ir mažesnės ribos), tiek su neveiksnių paskolų valdymu. […] neveiksnių paskolų lygis sieks beveik […] %, o tada pradės mažėti ir numatoma, kad restruktūrizavimo laikotarpio pabaigoje jis bus apie […] % (66). Rizikos sąnaudos (sumažėjusios vertės paskolų dalis) sumažės nuo beveik 2 mlrd. EUR 2013 m. iki mažiau nei […] mln. EUR 2018 m. (67)
(123)
Didesnis veiklos efektyvumas, padidėjusi grynoji palūkanų marža ir mažėjančios rizikos sąnaudos leis bankui nuo […] būti pelningam Graikijoje. Bankas numato, kad 2018 m. jo pelnas iš šalies viduje vykdomos veiklos viršys […] mlrd. EUR.
2.4.2. Tarptautinė bankininkystės veikla
(124)
Siekdamas padidinti užsienyje vykdomos veiklos pelningumą, tarptautiniame tinkle bankas jau pradėjo įgyvendinti reikšmingo sąnaudų mažinimo programą. Nuo 2011 m. pabaigos iki 2014 m. kovo mėn. darbuotojų skaičius sumažėjo 10 % (nuo 6 634 iki 5 948), o filialų skaičius - 18 % (nuo 499 iki 410) (68). Banko tarptautinio portfelio struktūra taip pat supaprastinta siekiant sumažinti sąnaudų bazę (69).
(125)
Restruktūrizavimo plane pabrėžiama būtinybė sumažinti užsienio patronuojamųjų įmonių priklausomybę nuo jų Graikijos patronuojančiosios įmonės dėl savo finansavimo poreikių ir toliau užtikrinti banko kapitalo poziciją.
(126)
2012 m. rugsėjo mėn. bankas pardavė savo Amerikos patronuojamąją įmonę, kuri sudarė maždaug 0,7 mlrd. EUR turto (13 filialų ir 158 darbuotojai).
(127)
Bankas savo užsienio turto poziciją sumažins iki […] mlrd. EUR 2018 m. birželio mėn. pabaigoje. Tas skaičius reiškia […] % sumažinimą (70), palyginti su 2012 m. pabaiga (71).
(128)
[…] atveju užsienio turto dydis bus sumažintas šiek tiek mažiau - iki […] mlrd. EUR (72). Tuo atveju užsienio turto dydis bus iš viso sumažintas […] %, palyginti su 2012 m. pabaiga.
(129)
Tačiau užuot laikydamasis nurodytos viršutinės bendro turto ribos 2018 m. birželio mėn. pabaigoje, bankas gali nuspręsti parduoti […] (73). Tuo atveju išlaikyta veiklos dalis sudarys ne daugiau kaip […] % visos banko užsienyje vykdomos veiklos 2012 m. pabaigoje.
(130)
Bankas sumažins užsienio patronuojamosioms įmonėms teikiamą bendrą finansavimą.
2.4.3. Privataus kapitalo pritraukimas ir esamų akcininkų bei subordinuotųjų kreditorių įnašas
(131)
Bankas pritraukė didelę kapitalo dalį rinkoje, taip sumažindamas bankui reikalingą valstybės pagalbą.
(132)
Visų pirma, dalį privataus kapitalo bankas pritraukė 2011 m. vykdydamas 807 mln. EUR teisių emisiją (74). Kaip nurodyta 104 konstatuojamojoje dalyje, bankui taip pat pavyko pritraukti kapitalo iš privačių investuotojų vykdant 2013 m. pavasario rekapitalizavimą. Įvykdžius 2013 m. pavasario rekapitalizavimą ankstesnių akcininkų valdoma akcinio kapitalo dalis taip pat smarkiai sumažėjo, nes po 2013 m. pavasario rekapitalizavimo HFSF turėjo 81 % banko akcijų, naujieji investuotojai - 17 % akcijų, o ankstesniems akcininkams liko tik 2 % akcijų. Nuo 2008 m. nemokami jokie dividendai grynaisiais.
(133)
2014 m. balandžio mėn. bankas rinkoje pritraukė 1 750 mln. EUR kapitalo papildomiems kapitalo poreikiams padengti ir Graikijos turimoms privilegijuotosioms akcijoms išpirkti. Naujos akcijos išleistos už 1,7 EUR, t. y. už vykdant 2013 m. pavasario rekapitalizavimą HFSF sumokėtą kainą.
(134)
Be to, bankas padidino kapitalą išpirkdamas savo mišrias ir subordinuotosios skolos priemones žemesne kaina nei nominalioji vertė. 2012 m. kovo mėn. bankas pasiūlė išpirkti tam tikras mišrias ir žemesnio antrojo lygio priemones. Kaina, kuri nustatyta remiantis rinkos verte ir apėmė ne daugiau kaip dešimties procentinių punktų priedą, buvo 37 % nominaliosios vertės už mišrią priemonę ir 50 % nominaliosios vertės už žemesnio antrojo lygio priemonę. Dalyvavimo lygis - atitinkamai 52,8 % ir 18,2 %. 2013 m. gegužės mėn. bankas pradėjo papildomą įsipareigojimų valdymo priemonę norėdamas išpirkti iki 321 mln. EUR neapmokėtų vertybinių popierių. Dalyvavimo lygis - 20 %. Dėl tų išpirkimų susidarė maždaug 120 mln. EUR bendras kapitalo prieaugis (75).
2.5. GRAIKIJOS VALDŽIOS INSTITUCIJŲ ĮSIPAREIGOJIMAI
(135)
2014 m. birželio 25 d. Graikija įsipareigojo, kad bankas ir jo susijusios įmonės įgyvendins tą pačią dieną pateiktą restruktūrizavimo planą, ir prisiėmė tolesnių įsipareigojimų, susijusių su restruktūrizavimo plano įgyvendinimu (toliau - įsipareigojimai). Šiame skirsnyje apibendrinami priede išdėstyti įsipareigojimai.
(136)
Pirmiausia Graikija įsipareigojo, kad bankas restruktūrizuos savo komercinę veiklą Graikijoje, nustatydamas didžiausią filialų ir darbuotojų skaičių Graikijoje 2017 m. gruodžio 31 d., taip pat didžiausią Graikijoje vykdomos veiklos bendrų sąnaudų sumą 2017 m. (76)
(137)
Graikija taip pat įsipareigojo, kad bankas sumažins Graikijoje priimamų indėlių sąnaudas. 2017 m. gruodžio 31 d. bankas atitiks didžiausią grynųjų paskolų ir indėlių santykį (77). […]
(138)
Banko užsienio patronuojamųjų įmonių atžvilgiu Graikija įsipareigojo, kad bankas iki 2018 m. birželio 30 d. sumažins savo finansinį įsiskolinimą, susijusį su užsienio turtu (78). Be to, parama likvidumui padidinti ar kapitalo parama toms patronuojamosioms įmonėms yra griežtai apribota nominalios sumos požiūriu ir teikiama tiksliai apibrėžtomis aplinkybėmis.
(139)
Graikija įsipareigojo, kad bankas parduos tam tikrą vertybinių popierių dalį. Be to, bankas nepirks neinvesticinio reitingo vertybinių popierių, išskyrus tam tikras išimtis (79).
(140)
Graikija prisiėmė keletą įsipareigojimų, susijusių su banko valdymu. Ji įsipareigojo nustatyti banko darbuotojų ir valdytojų atlygio apribojimus (80).
(141)
Graikija taip pat įsipareigojo, kad bankas taikys apdairią paskolų politiką siekdamas užtikrinti, kad sprendimais dėl paskolų suteikimo ir restruktūrizavimo būtų siekiama kuo didesnio banko gyvybingumo ir pelningumo. Bankas laikysis aukštų standartų, susijusių su kredito rizikos stebėsena ir paskolų restruktūrizavimu (81).
(142)
Keletas įsipareigojimų susiję su banko operacijomis su susijusiais skolininkais. Tais įsipareigojimais siekiama užtikrinti, kad bankas, pvz., teikdamas paskolas darbuotojams, valdytojams ir akcininkams, taip pat viešiesiems subjektams, politinėms partijoms ir žiniasklaidos įmonėms ar tokias paskolas restruktūrizuodamas, nenukryptų nuo apdairios bankininkystės praktikos (82).
(143)
Be to, Graikija įsipareigojo, kad bankas laikysis tam tikrų elgesio apribojimų, kaip antai draudimo mokėti atkarpas ir dividendus, draudimo įsigyti ir valstybės paramos reklamos draudimo (83).
(144)
Tuos įsipareigojimus iki 2018 m. gruodžio 31 d. stebės už stebėseną atsakingas patikėtinis.
(145)
Be to, 2014 m. birželio 25 d. pateiktoje informacijoje Graikija nurodė, kad prieš bet kokį banko ar valstybės subjekto, įskaitant HFSF, varantų išpirkimą ji kreipsis į Komisiją pritarimo (84).
3. PAGRINDAS PRADĖTI OFICIALIĄ TYRIMO PROCEDŪRĄ DĖL PIRMOJO TARPINIO REKAPITALIZAVIMO
(146)
2012 m. liepos 27 d. Komisija pradėjo oficialią tyrimo procedūrą siekdama patikrinti, ar HFSF bankui suteikta pirmojo tarpinio rekapitalizavimo priemonė (B1 priemonė) atitinka 2008 m. Bankų komunikato (85) sąlygas dėl tinkamumo, būtinumo ir proporcingumo.
(147)
Dėl priemonės tinkamumo Komisija, atsižvelgdama į tai, kad pagalba buvo suteikta po ankstesnio rekapitalizavimo ir pagalbos likvidumui padidinti, ir į ilgą sanavimo laikotarpį, pareiškė abejojanti, ar bankas ėmėsi visų įmanomų veiksmų tam, kad bankui vėl neprireiktų pagalbos ateityje (86). Be to, Komisijai neaišku, kas kontroliuos banką ateityje, kai pirmąjį tarpinį rekapitalizavimą pakeis nuolatinis rekapitalizavimas (87), nes banko kontrolę gali perimti arba valstybė, arba smulkieji privatūs savininkai, kurie galėtų turėti kontrolę ir naudoti daug skolintų lėšų. Bet kuriuo atveju Komisija nurodė, jog tam, kad pirmąjį tarpinį rekapitalizavimą pripažintų tinkamu, turėtų būti išlaikyta banko valdymo ir ypač jo skolinimo proceso kokybė.
(148)
Dėl pirmojo tarpinio rekapitalizavimo būtinumo Komisija sprendimo pradėti procedūrą dėl „Piraeus“ 70 konstatuojamojoje dalyje abejojo, ar buvo imtasi visų įmanomų priemonių, kad bankui vėl neprireiktų pagalbos ateityje. Be to, tarpinio rekapitalizavimo laikotarpio trukmė buvo neapibrėžta, todėl Komisija negalėjo padaryti išvados, ar ta priemonė pakankama ir atitinka atlygio ir naštos pasidalijimo principus pagal valstybės pagalbos taisykles. Ir dar, tuo metu, kai buvo priimtas sprendimas pradėti procedūrą dėl „Piraeus“, pirmojo tarpinio rekapitalizavimo pakeitimo nuolatiniu rekapitalizavimu sąlygos nebuvo žinomos, todėl Komisija negalėjo jų įvertinti.
(149)
Dėl priemonės proporcingumo Komisija pareiškė abejojanti, ar apsaugos priemonės (valstybės paramos reklamos draudimas, draudimas mokėti atkarpas ir dividendus, pasirinkimo pirkti sandorių draudimas, išpirkimo draudimas, kaip nurodyta sprendimo pradėti procedūrą dėl „Piraeus“ 76 konstatuojamojoje dalyje) yra pakankamos pirmojo tarpinio rekapitalizavimo atveju. Be to, sprendimo pradėti procedūrą dėl „Piraeus“ 77 konstatuojamojoje dalyje Komisija nurodė, kad, nesant taisyklių, pagal kurias HFSF negalėtų koordinuoti keturių didžiausių pagrindinių bankų (t. y. banko, „Eurobank“, NBG ir „Alpha Bank“), ir tinkamų apsaugos priemonių siekiant užtikrinti, kad jie negalėtų dalytis neskelbtina komercine informacija, konkurencija gali būti iškreipta. Todėl Komisija pasiūlė paskirti už stebėseną atsakingą patikėtinį, kuris fiziškai būtų banke.
4. SUINTERESUOTŲJŲ ŠALIŲ PASTABOS DĖL OFICIALIOS TYRIMO PROCEDŪROS DĖL PIRMOJO TARPINIO REKAPITALIZAVIMO
4.1. BANKO PASTABOS
(150)
2012 m. rugpjūčio 30 d. Komisija gavo banko pastabas dėl sprendimo pradėti procedūrą dėl „Piraeus“.
(151)
Dėl priemonių tinkamumo bankas pažymėjo, kad skolos krizė Graikijoje ir euro zonoje - precedento neturinti padėtis. 2009 m. gegužės mėn. atlikta kapitalo injekcija, atitinkanti 1,0 % pagal riziką įvertinto jo turto, buvo tiesioginė reakcija į išimtinius neramumus pasaulio finansų rinkose. 2011 m. pabaigoje Graikijos skirta papildoma 380 mln. EUR kapitalo injekcija sudarė 1,1 % pagal riziką įvertinto banko turto tuo metu; ji buvo skirta kapitalo trūkumui, kuris buvo numatomas dėl gilėjančio nuosmukio, pašalinti. HFSF įvykdytas 4,7 mlrd. EUR dydžio banko rekapitalizavimas buvo pirmoji rekapitalizavimo, kuriuo siekiama padengti kapitalo trūkumą, susidariusį dėl PSD programos ir nustatytą bendrovei „Blackrock“ atlikus paskolų portfelių vertinimą (88), taip pat dėl gilėjančio nuosmukio, dalis.
(152)
Bankas taip pat laikėsi nuomonės, kad Graikijai ir HFSF paskyrus atitinkamai vieną ir du atstovus banko direktorių valdyboje, o vieną HFSF narį paskyrus banko valdybos Rizikos valdymo komiteto nariu, kartu su kitomis priemonėmis, užtikrinta, kad bankas negalėtų prisiimti pernelyg didelės rizikos.
(153)
Dėl priemonių būtinumo bankas teigė, kad sprendimą dėl rekapitalizavimo, kaip tarpinio finansavimo, formos priėmė Graikijos valdžios institucijos ir Europos Sąjunga, TVF bei ECB ir kad tarpinio rekapitalizavimo suma, t. y. 4,7 mlrd. EUR, beveik kompensuotas PSD poveikis. Kalbant apie tarpinio rekapitalizavimo priemonės konvertavimą į nuolatinį kapitalą, po ilgo laikotarpio be Vyriausybės Graikijoje 2012 m. antrąjį ketvirtį, patvirtinus galutinę struktūrą, dėl tos priemonės neišvengiamai sumažėtų esamų akcininkų valdoma akcinio kapitalo dalis ir būtų susitarta dėl tinkamo atlygio (atsižvelgiant į taikomas sąlygas ir priemones).
(154)
Dėl priemonių proporcingumo bankas pažymėjo, kad nuo 2009 m. jis pakoregavo savo skolinimo praktiką ir taiko griežtesnius paskolų teikimo kriterijus, paskolos sutarties nutraukimo prieš terminą sąlygas ir mažesnes paskolų ribas. Nuo 2009 m. pirmojo ketvirčio visus prašymus dėl tam tikrą sumą viršijančių išmokų peržiūrėjo ir patvirtino vykdomojo direktoriaus pavaduotojas ir direktorius (grupės kreditas). Bankas nekeis Graikijos bankui pateiktame verslo plane išdėstytos dabartinės verslo praktikos ir nepažeis dabartinių skolinimo standartų. Tie standartai buvo vieni griežčiausių sektoriuje - tai patvirtina ir labai geri banko rezultatai, pasiekti bendrovės „Blackrock Solutions“ atliekamo vertinimo metu. Tie ketinimai bus užtikrinti Graikijos ir HFSF atstovavimu banko direktorių valdyboje.
(155)
Kalbant apie Komisijos pasiūlymą paskirti už stebėseną atsakingą patikėtinį, banko nuomone, nuodugnią stebėseną jau vykdo kelios trečiosios šalys, kaip antai Graikijos bankas, išorės auditoriai, Graikijos atstovas ir HFSF atstovai.
4.2. KITO GRAIKIJOS BANKO PASTABOS
(156)
2013 m. sausio 3 d. Komisija gavo vieno Graikijos banko pateiktas pastabas dėl sprendimo pradėti procedūrą dėl „Piraeus“. Tas Graikijos bankas teigė, kad HFSF vykdomas Graikijos bankų rekapitalizavimas iš esmės yra sveikintinas žingsnis užtikrinant tvirtesnę ir gyvybingesnę bankų sistemą, ir nepareiškė prieštaravimų dėl banko rekapitalizavimo.
(157)
Tačiau išreikšdamas visišką paramą HFSF vykdomam Graikijos bankų rekapitalizavimui tas Graikijos bankas paaiškino, kad, siekiant sumažinti konkurencijos iškraipymus ir išvengti diskriminacijos, HFSF vykdomo rekapitalizavimo galimybe panašiomis sąlygomis turėtų galėti pasinaudoti visi Graikijoje veikiantys bankai.
5. GRAIKIJOS PASTABOS DĖL OFICIALIOS TYRIMO PROCEDŪROS DĖL PIRMOJO TARPINIO REKAPITALIZAVIMO
(158)
2012 m. rugsėjo 5 d. Graikija pateikė Graikijos banko ir HFSF parengtas pastabas.
5.1. GRAIKIJOS BANKO PASTABOS
(159)
Dėl pirmojo tarpinio rekapitalizavimo tinkamumo Graikijos bankas pažymėjo, kad 18 mlrd. EUR kapitalo suma, kuria 2012 m. gegužės mėn. HFSF rekapitalizavo keturis didžiausius Graikijos bankus, buvo mažesnė nei galutinė suma, kuri reikalinga tam, kad tie bankai palaipsniui pasiektų ir išlaikytų 10 % bendro 1 lygio nuosavo kapitalo pakankamumo koeficientą iki 2012 m. birželio mėn. ir 7 % bendro 1 lygio nuosavo kapitalo pakankamumo koeficientą pagal trejų metų nepalankiausių sąlygų scenarijų. Jis taip pat pažymėjo, kad pirmasis tarpinis rekapitalizavimas yra laikinas, atsižvelgiant į tai, kad rekapitalizavimo procesas bus užbaigtas tiems keturiems bankams padidinus akcinį kapitalą.
(160)
Graikijos bankas taip pat pareiškė, kad didžiausių Graikijos bankų rekapitalizavimas yra ilgesnės trukmės Graikijos bankų sektoriaus restruktūrizavimo dalis. Jis pažymėjo, kad tuo atveju, kai bankas lieka privačiose rankose, vadovybė tikriausiai liks ta pati, tačiau jei bankas priklausytų valstybei (t. y. HFSF), HFSF galėtų paskirti naują vadovybę, kurią bet kokiu atveju vertins Graikijos bankas. Graikijos bankas pažymėjo, kad jis nuolat vertina kiekvieno banko valdymo sistemą, valdymo tinkamumą ir rizikos profilį siekdamas užtikrinti, kad nebūtų prisiimama pernelyg didelė rizika. Jis taip pat nurodė, kad HFSF jau paskyrė atstovus rekapitalizuotų bankų direktorių valdybose.
(161)
Dėl pirmojo tarpinio rekapitalizavimo būtinumo Graikijos bankas pareiškė, kad banko rekapitalizavimas buvo apribotas siekiant užtikrinti, kad bankas atitiktų tuo metu taikomus minimalaus kapitalo reikalavimus (8 %). Jis taip pat nurodė, kad ilgą laikotarpį prieš rekapitalizavimo priemonių taikymą lėmė smarkiai pablogėjusios veiklos sąlygos Graikijoje ir PSD programos poveikis, viso projekto sudėtingumas ir poreikis užtikrinti kuo didesnį privačių investuotojų dalyvavimą didinant akcinį kapitalą.
(162)
Dėl pirmojo tarpinio rekapitalizavimo proporcingumo Graikijos bankas nurodė, kad visapusiškas restruktūrizavimo plano, kuris turi būti pateiktas Komisijai, įgyvendinimas bus užtikrintas tuo, kad HFSF balsavimo teisių sustabdymas bus panaikintas, jei, inter alia, restruktūrizavimo planas bus iš esmės pažeistas. Graikijos bankas taip pat pareiškė, kad banko sunkumai kilo ne dėl banko vadovybės nepakankamai įvertintos rizikos ar agresyvių komercinių veiksmų.
5.2. HFSF PASTABOS
(163)
Dėl pirmojo tarpinio rekapitalizavimo tinkamumo HFSF, aptardamas klausimą dėl galimo valstybės kišimosi tuo atveju, jei valstybė per HFSF suteikia dideles valstybės pagalbos sumas, o HFSF turi visas balsavimo teises, nurodė, kad HFSF lėšomis finansuojami bankai nėra laikomi viešaisiais ar valstybės kontroliuojamais subjektais ir kad jie nebus valstybės kontroliuojami HFSF įvykdžius nuolatinį jų rekapitalizavimą. HFSF nurodė, kad jis yra visiškai nepriklausomas privatinės teisės reglamentuojamas juridinis asmuo, turintis teisę savarankiškai priimti sprendimus. Remiantis HFSF įstatymo 16C straipsnio 2 dalimi, pagal kurią kredito įstaigos, kurioms HFSF suteikė kapitalo paramą, nepriklauso viešajam sektoriui plačiąja prasme, HFSF nėra kontroliuojamas valdžios sektoriaus. HFSF taip pat pabrėžė savo valdymo struktūrą.
(164)
Dėl HFSF kišimosi į banko valdymą HFSF pažymėjo, kad jis gerbs banko savarankiškumą ir nesikiš į kasdienį jo valdymą, nes jo vaidmuo yra apribotas HFSF įstatymo nuostatomis. Jis nurodė, kad nebus jokio valstybės kišimosi ar koordinavimo, o banko sprendimai dėl skolinimo proceso (inter alia, dėl įkaito, kainų nustatymo ir paskolos gavėjų mokymo) bus priimami remiantis komerciniais kriterijais.
(165)
HFSF nurodė, kad HFSF įstatyme ir išankstinio pasirašymo susitarime numatytos tinkamos apsaugos priemonės, kad esami privatūs akcininkai negalėtų prisiimti pernelyg didelės rizikos. Jis nurodė tokius elementus: i) HFSF atstovų paskyrimą nepriklausomais vykdomųjų įgaliojimų neturinčiais banko direktorių valdybos nariais ir jų dalyvavimą komitetuose, ii) HFSF atliekamą išsamų banko patikrinimą ir iii) faktą, kad po galutinio rekapitalizavimo jo balsavimo teisės bus apribotos tik tol, kol bankas laikysis restruktūrizavimo plano sąlygų.
(166)
HFSF nurodė, kad nustatytos tinkamos priemonės siekiant užtikrinti, kad bankai, kurių veikloje dalyvauja HFSF, tarpusavyje nesidalytų neskelbtina komercine informacija. Tos priemonės apima skirtingų HFSF atstovų paskyrimą tuose bankuose, tiems atstovams nustatytus įgaliojimus, kuriais konkrečiai užtikrinama, kad vienas atstovas neperduotų informacijos kitam, ir aiškias vidaus taisykles tiems atstovams neperduoti neskelbtinos komercinės bankų informacijos. Be to, HFSF nurodė, kad jis savo teisėmis bankų atžvilgiu naudojasi taip, kad neužkirstų kelio veiksmingai konkurencijai, jos neribotų, neiškraipytų, reikšmingai nesumažintų ir nevaržytų. Galiausiai HFSF nurodė, kad jo direktorių valdybos nariams ir darbuotojams taikomos griežtos konfidencialumo taisyklės ir patikėtinių pareigos, jie privalo laikytis su HFSF reikalais susijusios profesinės paslapties nuostatų.
6. PAGALBOS, SUSIJUSIOS SU ATE IR TRIJŲ KIPRO BANKŲ VEIKLOS GRAIKIJOJE ĮSIGIJIMU, VERTINIMAS
6.1. PAGALBOS, SUSIJUSIOS SU ATE, VERTINIMAS
(167)
Sprendime dėl ATE restruktūrizavimo Komisija padarė išvadą, kad šio sprendimo 58 ir 108 konstatuojamosiose dalyse aprašytos priemonės yra valstybės pagalba ir kad tos priemonės suderinamos su vidaus rinka.
(168)
Sprendime dėl ATE likvidavimo Komisija padarė išvadą, kad šio sprendimo 109 ir 110 konstatuojamosiose dalyse aprašytos priemonės yra valstybės pagalba perduotai ATE veiklai. Be to, Komisija padarė išvadą, kad pagalba ATE suderinama su vidaus rinka tik jei perduotos ATE veiklos integravimas būtų įgyvendintas pagal planą, o banko, perėmusio perduotą ATE veiklą, restruktūrizavimo planas leistų atkurti ilgalaikį banko gyvybingumą. Ilgalaikio gyvybingumo atkūrimas bus nustatytas 7.6.2 skirsnyje.
(169)
Todėl Komisijai nereikia minėtų priemonių iš naujo vertinti ir ji patvirtina, kad tos priemonės yra suderinamos su vidaus rinka.
6.2. PAGALBOS, SUSIJUSIOS SU TRIJŲ KIPRO BANKŲ VEIKLA GRAIKIJOJE, VERTINIMAS (C PRIEMONĖ)
6.2.1. Pagalbos buvimas ir dydis
(170)
Komisija turi nustatyti, ar C priemonės atveju buvo suteikta valstybės pagalba pagal Sutarties 107 straipsnio 1 dalį. Pagal tą nuostatą valstybės pagalba - tai iš valstybės narės išteklių bet kokia forma suteikta pagalba, kuri, palaikydama tam tikras įmones arba tam tikrų prekių gamybą, iškraipo konkurenciją arba gali ją iškraipyti, kai ji daro įtaką valstybių narių tarpusavio prekybai.
(171)
HFSF įsipareigojimas rekapitalizuoti banką 524 mln. EUR suma buvo prisiimtas 2013 m. kovo mėn. vykstant konkursui dėl perduotos Kipro bankų veiklos įsigijimo. Taigi priemonė suteikta 2013 m. kovo mėn. Faktinis rekapitalizavimas įvykdytas įgyvendinant 2013 m. pavasario rekapitalizavimą (89).
(172)
Banką rekapitalizavo HFSF, t. y. subjektas, kuris yra Graikijos įsteigtas ir finansuojamas bankams remti, taigi pagalba išmokėta naudojantis valstybės ištekliais.
(173)
Kalbant apie valstybės pagalbos gavėją, rekapitalizavimas, kaip paaiškinta 72 konstatuojamojoje dalyje, buvo skirtas kapitalo poreikiams, kurie susidarytų įsigijus perduotą Kipro bankų veiklą, padengti. Be to, rekapitalizavimo priemone galėtų pasinaudoti bet kuris Graikijos bankas, kuris įsigytų perduotą Kipro bankų veiklą. Banko pasiūlyme, pateiktame HFSF tvirtinti, atsižvelgta į HFSF vykdomo rekapitalizavimo galimybę. Tuo metu Graikijos bankai neturėjo pakankamai kapitalo ir nė vienas iš jų nebūtų įsigijęs perduotos Kipro bankų veiklos, jeigu nebūtų pažadėtas rekapitalizavimas. Todėl nors oficialus HFSF suteikto kapitalo gavėjas yra bankas, Komisija mano, kad valstybės pagalba buvo suteikta perduotai Kipro bankų veiklai, nes ta priemone sudaromos sąlygos tą veiklą parduoti vienam iš Graikijos bankų. Jei bankas nebūtų rekapitalizuotas, tos veiklos Graikijos bankas nebūtų įsigijęs. Ta veikla būtų likusi ypatingų sunkumų patiriančiose grupėse (ir „Cyprus Popular Bank“, ir Kipro bankas, atsižvelgiant į didelius jų kapitalo poreikius, buvo pertvarkomi), todėl tikriausiai būtų žlugusi arba bent jau nukentėjusi nuo didelio indėlių atsiėmimo. Kalbant apie pranašumo buvimą, Komisija taip pat pažymi, kad HFSF vykdomas banko rekapitalizavimas neatitinka rinkos ekonomikos investuotojo principo: esant tokiam dideliam netikrumui, įprastomis rinkos sąlygomis veikiantis privatus investuotojas nebūtų įsipareigojęs skirti bankui didelę kapitalo sumą ateityje, iš anksto nežinodamas būsimos injekcijos sąlygų (t. y. emisijos kainos).
(174)
Be to, priemonė yra prima facie atrankioji, nes ji taikoma tik perduotai Kipro bankų veiklai (kiekvieno iš tų bankų veikla sudaro įmonę), o ne bet kuriai kitai įmonei.
(175)
Pagaliau perduota Kipro bankų veikla, t. y. trijų Kipro bankų filialai Graikijoje, konkuruoja su kitais bankais, įskaitant Graikijoje veikiančias ar potencialiai suinteresuotas patekti į Graikijos rinką užsienio bankų patronuojamąsias įmones. Taigi tos veiklos sanavimas iškraipo konkurenciją ir daro poveikį valstybių narių tarpusavio prekybai.
(176)
Todėl Komisija daro išvadą, kad HFSF įvykdytas 524 mln. EUR dydžio banko rekapitalizavimas yra valstybės pagalba pagal Sutarties 107 straipsnio 1 dalį.
Valstybės pagalbos gavėjas
(177)
Kaip jau paaiškinta 173 konstatuojamojoje dalyje, Komisija HFSF išmokėtų EFSF obligacijų gavėju laiko perduotą Kipro bankų veiklą.
(178)
Be to, kaip paaiškinta 71 ir 173 konstatuojamosiose dalyse, perduotą Kipro bankų veiklą, t. y. trijų Kipro bankų filialus Graikijoje, kitas bankas turėjo įsigyti dėl finansinio stabilumo priežasčių, o ypač todėl, kad trijų Kipro bankų padėtis buvo labai sunki. Todėl perduotos Kipro bankų veiklos pardavimas ir tai, ar pardavimas yra valstybės pagalba pirkėjui, t. y. bankui, turėtų būti nagrinėjamas pagal Restruktūrizavimo komunikato (90) skirsnį „Gyvybingumo atkūrimas parduodant banką“.
(179)
To pardavimo tikslais Graikijos bankas nusprendė susisiekti tik su didžiausiais Graikijoje veikiančiais šalies bankais, iš jų neįpareigojančius pasiūlymus pateikė tik bankas ir dar du bankai. Tik bankas pateikė tinkamą įpareigojantį pasiūlymą. Nors buvo susisiekta su ribotu kiekiu pirkėjų, negalima paneigti, kad konkursas buvo viešas, atsižvelgiant į tai, kad buvo pagrįsta nesitikėti oficialių pasiūlymų iš kitų investuotojų. Iš tikrųjų, tuo metu dėl Graikijos bankų sistemos, kuri dėl gilaus ir ilgo nuosmukio patyrė didelių paskolų nuostolių, finansinio nestabilumo Graikijoje esantys užsienio bankai pardavė arba ketino parduoti savo Graikijoje vykdomą veiklą (pvz., „Geniki“, MBG, „Emporiki Bank“). Kitaip tariant, jie traukėsi iš Graikijos rinkos ir neieškojo naujų investavimo galimybių Graikijoje. Be to, pagrįstai galima manyti, kad tokia veikla būtų susidomėjęs tik toks investuotojas, kuris sugebėtų greitai stabilizuoti įsigytą veiklą ir užtikrinti jos gyvybingumą, t. y. didelė bankų grupė. Galiausiai dėl labai trumpo termino, per kurį pardavimo sandoris turėjo būti baigtas - tai lėmė finansų krizė, kurios sąlygomis veikė parduodami bankai - užsienio bankų ar kitokių investuotojų dalyvavimas pardavimo procedūroje buvo mažai tikėtinas, nes prieš pateikdami oficialų pasiūlymą tie investuotojai paprastai būtų norėję atlikti išsamų parduodamo turto patikrinimą.
(180)
Todėl Komisija daro išvadą, kad perduotos Kipro bankų veiklos pardavimo kaina buvo rinkos kaina, o įtarimas dėl pagalbos pirkėjui, t. y. bankui, gali būti atmestas.
6.2.2. Teisinis suderinamumo vertinimo pagrindas
(181)
Pagal Sutarties 107 straipsnio 3 dalies b punktą Komisijai suteikiami įgaliojimai nustatyti, kad pagalba yra suderinama su vidaus rinka, jeigu ji skirta „kurios nors valstybės narės ekonomikos dideliems sutrikimams atitaisyti“.
(182)
Komisija pripažino, kad pasaulio finansų krizė gali sukelti didelių kurios nors valstybės narės ekonomikos sutrikimų ir kad tie sutrikimai gali būti atitaisyti paramos bankams priemonėmis. Tai patvirtinta 2008 m. Bankų komunikate, Kapitalo atkūrimo komunikate ir Restruktūrizavimo komunikate. Komisija ir toliau mano, kad, atsižvelgiant į vėl kilusią įtampą finansų rinkose, reikalavimai valstybės pagalbai patvirtinti pagal Sutarties 107 straipsnio 3 dalies b punktą yra įvykdyti. Komisija šią nuomonę patvirtino priimdama 2011 m. Pratęsimo komunikatą (91) ir 2013 m. Bankų komunikatą (92).
(183)
Graikijos ekonomikos atžvilgiu savo sprendimuose, kuriais patvirtinama ir pratęsiama Graikijos bankams skirta paramos schema, taip pat patvirtindama Graikijos atskiriems bankams suteiktas valstybės pagalbos priemones (93) Komisija pripažino, kad esama didelių Graikijos ekonomikos sutrikimų grėsmės ir kad valstybės parama bankams yra tinkama priemonė tiems sutrikimams atitaisyti. Todėl teisinis pagalbos priemonių vertinimo pagrindas turėtų būti Sutarties 107 straipsnio 3 dalies b punktas.
(184)
Per finansų krizę Komisija nustatė skirtingoms pagalbos priemonių rūšims taikomus suderinamumo kriterijus. Pagalbos priemonių vertinimo principai pirmiausia buvo nustatyti 2008 m. Bankų komunikate.
(185)
Pagal 2008 m. Bankų komunikato 15 punktą siekiant, kad pagalba būtų suderinama su vidaus rinka pagal Sutarties 107 straipsnio 3 dalies b punktą, ji turi atitikti bendruosius suderinamumo kriterijus:
a)
tinkamumo: pagalba turi būti tikslinga, kad ja būtų galima veiksmingai pašalinti didelius ekonomikos sutrikimus. Taip nebūtų, jeigu priemonė būtų netinkama sutrikimams atitaisyti;
b)
būtinumo: savo dydžiu ir forma pagalbos priemonė turi būti būtina tikslui pasiekti. Todėl ji turi būti apribota iki mažiausios sumos, būtinos tikslui pasiekti, o jos forma turi labiausiai tikti sutrikimams atitaisyti;
c)
proporcingumo: turi būti užtikrinta tinkama teigiamo priemonės poveikio ir konkurencijos iškraipymų pusiausvyra, kad iškraipymai būtų apriboti iki minimumo, būtino priemonės tikslams pasiekti.
(186)
Per finansų krizę Komisija nustatė skirtingoms pagalbos priemonių rūšims taikomus suderinamumo kriterijus. Pagalbos priemonių vertinimo principai pirmiausia buvo nustatyti 2008 m. Bankų komunikate.
(187)
Kapitalo atkūrimo komunikate pateikiamos papildomos gairės dėl reikiamo atlygio už valstybės kapitalo injekcijas lygio.
(188)
Galiausiai Restruktūrizavimo komunikate Komisija paaiškino, kaip ji vertins restruktūrizavimo planus. Vertindama banko restruktūrizavimo planą pagal Restruktūrizavimo komunikatą Komisija atsižvelgs į visas 11 lentelėje išvardytas priemones.
6.2.3. C pagalbos priemonės atitiktis 2008 m. Bankų komunikatui ir Kapitalo atkūrimo komunikatui
6.2.3.1. Tinkamumas
(189)
Dėl priemonės, t. y. HFSF įsipareigojimo rekapitalizuoti banką 524 mln. EUR suma, tinkamumo Komisija mano, kad priemonė yra tinkama, nes ji leido trijų Kipro bankų veiklą Graikijoje parduoti bankui.
(190)
Netaikant tos priemonės, nė vienas Graikijos bankas, įskaitant banką, nebūtų norėjęs įsigyti perduotos Kipro bankų veiklos tuo metu, kai joks ne Graikijoje veikiantis bankas nenorėjo patekti į tą rinką. Jeigu perduota Kipro bankų veikla nebūtų buvusi įsigyta, tai veiklai ir ypač Graikijos filialų indėliams būtų kilusi grėsmė. Taigi priemone užtikrinta, kad bus išlaikytas Graikijos finansinis stabilumas. Tuo remdamasi Komisija mano, kad kaip sanavimo pagalba priemonė yra tinkama.
6.2.3.2. Būtinumas
(191)
Pagal 2008 m. Bankų komunikatą savo dydžiu ir forma pagalbos priemonė turi būti būtina priemonės tikslui pasiekti. Tai reiškia, kad, pvz., kapitalo injekcija turi būti apribota iki mažiausios sumos, būtinos tam tikslui pasiekti.
(192)
Tuo metu, kai Graikijos bankams buvo labai sunku gauti kapitalo, priemonė buvo skirta kapitalo poreikiams, kurie susidarytų už perduotos Kipro bankų veiklos įsigijimą sumokėjus pirkimo kainą, padengti, kad toks įsigijimas galėtų įvykti.
(193)
Be to, Komisija teigiamai vertina tai, kad pagalba suteikta kapitalo injekcijos forma vykdant 2013 m. pavasario rekapitalizavimą, nes HFSF gavo tokios pat vertės paprastųjų akcijų, o ne suteikė bankui dotaciją.
(194)
Taigi priemonė yra būtina siekiant apriboti Graikijos bankų sistemos ir visos ekonomikos sutrikimus.
6.2.3.3. Proporcingumas
(195)
Veikla, kuriai suteikta pagalba, buvo parduota po to, kai Graikijos valdžios institucijos paskelbė konkursą. Be to, įsigyta veikla buvo greitai integruota į banką. Pagalba nesudarė sąlygų tam, kad veikla, kuriai suteikta pagalba, būtų toliau vykdoma kaip savarankiška konkuruojanti veikla rinkoje.
(196)
Pagalbos suma buvo palyginti maža, nes ji atitinka maždaug 3 % visų perduotos Kipro bankų veiklos grynųjų paskolų (arba maždaug 3 % pagal riziką įvertinto turto) (94).
(197)
Todėl Komisija mano, jog priemonė sumanyta taip, kad būtų sumažintas netinkamas konkurencijos iškraipymas.
6.2.3.4. Išvada dėl atitikties 2008 m. Bankų komunikatui ir Kapitalo atkūrimo komunikatui
(198)
Remiantis 189-197 konstatuojamosiose dalyse pateikta analize daroma išvada, kad HFSF įvykdytas 524 mln. EUR dydžio banko rekapitalizavimas buvo tinkamas, būtinas siekiant apriboti Graikijos bankų sistemos ir visos ekonomikos sutrikimus ir sumanytas taip, kad būtų sumažintas netinkamas konkurencijos iškraipymas, taip pat atitinka 2008 m. Bankų komunikatą ir Kapitalo atkūrimo komunikatą.
6.2.4. Pagalbos priemonės atitiktis Restruktūrizavimo komunikatui
(199)
Kaip paaiškinta 178 konstatuojamojoje dalyje, perduotos Kipro bankų veiklos pardavimui taikomas Restruktūrizavimo komunikato skirsnis „Gyvybingumo atkūrimas parduodant banką“. Pagal Restruktūrizavimo komunikato 17 punktą sunkumų patiriančio banko pardavimo kitai finansų įstaigai atveju turi būti laikomasi reikalavimų, susijusių su gyvybingumu, nuosavu įnašu ir konkurencijos iškraipymo ribojimu).
6.2.4.1. Ilgalaikio perduotos Kipro bankų veiklos gyvybingumo atkūrimas ją parduodant
(200)
Restruktūrizavimo komunikato 17 punkte paaiškinama, kad sunkumų patiriančio banko pardavimas kitai finansų įstaigai gali padėti atkurti ilgalaikį gyvybingumą ir pasitikėjimą rinka, jei perkantysis subjektas yra gyvybingas ir geba perimti sunkumų patiriantį banką.
(201)
Bankas sėkmingai integravo perduotą Kipro bankų veiklą. Kaip nurodyta 7.6 skirsnyje, remiantis restruktūrizavimo planu bankas gali būti laikomas gyvybingu subjektu. Todėl tai, kad Kipro bankų veikla perduota bankui, leidžia atkurti ilgalaikį tos veiklos gyvybingumą.
6.2.4.2. Nuosavas įnašas ir naštos pasidalijimas
(202)
Dėl trijų Kipro bankų akcininkų įnašo restruktūrizavimo išlaidoms padengti Komisija pažymi, kad trys Kipro bankai perduotą Kipro bankų veiklą pardavė ne pagal balansinę vertę, bet pagal vertę, patikslintą atsižvelgiant į PIMCO ataskaitą. Be to, net ir patikslinus vertę, trys Kipro bankai bankui perdavė daugiau turto nei įsipareigojimų. Todėl pasiektas pakankamas akcininkų dalijimasis našta, nes perduotos Kipro bankų veiklos vertės nuostolius padengė jos pardavėjai.
6.2.4.3. Konkurencijos iškraipymą ribojančios priemonės
(203)
Dėl konkurencijos iškraipymą ribojančių priemonių Restruktūrizavimo komunikato 30 punkte nustatyta, kad „Komisija, vertindama tokių priemonių poreikį, atskaitos tašku laiko banko veiklos, kurią atitinkamas bankas vykdys užbaigus patikimą restruktūrizavimo planą, dydį, mastą ir apimtį. … Tokių priemonių pobūdis ir pavidalas priklausys nuo dviejų kriterijų: pirma, nuo pagalbos sumos, sąlygų ir aplinkybių, kuriomis suteikta pagalba, ir antra, nuo rinkos ar rinkų, kurioje (-se) pagalbą gaunantis bankas veiks, ypatybių“.
(204)
Kaip aprašyta 196 konstatuojamojoje dalyje, pagalbos suma atitinka maždaug 3 % pagal riziką įvertinto perduotos Kipro bankų veiklos turto. Todėl Komisija mano, kad ji palyginti maža, atsižvelgiant į tai, kad ta suma leido parduoti perduotą Kipro bankų veiklą ir, kaip paaiškinta 190 konstatuojamojoje dalyje, užtikrinti, kad būtų išlaikytas Graikijos finansinis stabilumas.
(205)
Po perduotos Kipro bankų veiklos pardavimo filialai Graikijoje nustojo veikę kaip savarankiški konkurentai, nes jie buvo visiškai integruoti į banką.
(206)
Komisija daro išvadą, kad atsižvelgiant į tai, jog perduotai Kipro bankų veiklai suteikta palyginti maža pagalbos suma ir ta veikla nebus toliau vykdoma kaip savarankiška konkuruojanti veikla, nėra jokio netinkamo konkurencijos iškraipymo.
6.2.4.4. Išvada dėl atitikties Restruktūrizavimo komunikatui
(207)
Remiantis 199-206 konstatuojamosiose dalyse pateikta analize daroma išvada, kad perduotos Kipro bankų veiklos pardavimu ir jos integravimu į banką užtikrinamas ilgalaikis jos gyvybingumas, pagalba yra apribota iki mažiausios būtinos sumos ir nėra jokio netinkamo konkurencijos iškraipymo.
(208)
Todėl HFSF įvykdytas 524 mln. EUR dydžio banko rekapitalizavimas turėtų būti pripažintas suderinamu su vidaus rinka.
7. BANKUI SUTEIKTOS PAGALBOS VERTINIMAS
7.1. PAGALBOS BUVIMAS IR DYDIS
(209)
Komisija turi nustatyti, ar bankui buvo suteikta valstybės pagalba pagal Sutarties 107 straipsnio 1 dalį.
7.1.1. Pagalba priemonių, suteiktų pagal Graikijos bankams skirtą paramos schemą, atveju
7.1.1.1. Valstybės parama likvidumui padidinti, suteikta pagal garantijų ir paskolų, padengtų Vyriausybės obligacijomis, priemones (L1 priemonė)
(210)
Sprendimuose, kuriais patvirtinama ir pratęsiama Graikijos bankams skirta paramos schema (95), Komisija jau nustatė, kad pagal tą schemą suteikta parama likvidumui padidinti yra valstybės pagalba. 2011 m. bankas išleido iš viso 9,9 mlrd. EUR vertės valstybės garantuojamų obligacijų. Graikija taip pat bankui paskolino 1 289 mln. EUR Vyriausybės obligacijų. 2014 m. kovo mėn. pabaigoje likutinė valstybės garantuojamų obligacijų ir Vyriausybės obligacijų suma sudarė atitinkamai 9,9 mlrd. EUR ir 1 024 mln. EUR (96). Pagal Graikijos bankams skirtą paramos schemą teikiama būsima parama likvidumui padidinti taip pat būtų laikoma valstybės pagalba.
7.1.1.2. Valstybės rekapitalizavimo priemonė, suteikta pagal Graikijos bankams skirtos paramos schemos rekapitalizavimo priemonę (A priemonė)
(211)
2008 m. lapkričio 19 d. sprendime dėl Graikijos bankams skirtos paramos schemos Komisija jau nustatė, kad pagal tos schemos rekapitalizavimo priemonę vykdomas rekapitalizavimas yra valstybės pagalba. Bankas gavo 750 mln. EUR privilegijuotosiomis akcijomis, tai sudaro 2,1 % pagal riziką įvertinto banko turto (97).
7.1.2. Pagalba valstybės garantuojamos skubios paramos likvidumui padidinti atveju (L2 priemonė)
(212)
2008 m. Bankų komunikato 51 punkte Komisija paaiškino, kad finansų įstaigoms skirtos centrinių bankų lėšos nėra valstybės pagalba, jeigu įvykdomos visos keturios sąlygos, susijusios su finansų įstaigos mokumu, priemonės užtikrinimu įkaitu, finansų įstaigai taikomomis palūkanomis ir priešpriešinės valstybės garantijos netaikymu. Kadangi bankui suteikta valstybės garantuojama skubi parama likvidumui padidinti visų tų keturių sąlygų neatitinka, visų pirma todėl, kad yra valstybės garantuojama ir suteikta kartu su kitomis paramos priemonėmis, negalima daryti išvados, kad valstybės garantuojama skubi parama likvidumui padidinti nėra valstybės pagalba.
(213)
Valstybės garantuojama skubi parama likvidumui padidinti atitinka Sutarties 107 straipsnio 1 dalyje nustatytus reikalavimus. Pirma, kadangi ta priemonė apima Graikijos bankui skirtą valstybės garantiją, visus nuostolius padengs valstybė. Todėl priemonė susijusi su valstybės ištekliais. Skubi parama likvidumui padidinti leidžia bankams gauti finansavimą tuo metu, kai jie neturi galimybės naudotis didmeninio finansavimo rinka ir įprastinėmis Eurosistemos refinansavimo operacijomis. Todėl valstybės garantuojama skubia parama likvidumui padidinti bankui suteikiamas pranašumas. Valstybės garantuojama skubi parama likvidumui padidinti yra teikiama tik bankų sektoriui, todėl priemonė yra atrankioji. Dėl to, kad valstybės garantuojama skubi parama likvidumui padidinti leidžia bankui toliau veikti rinkoje, kartu užtikrinant, kad bankas vykdytų įsipareigojimus ir jam nereikėtų pasitraukti iš rinkos, ji iškraipo konkurenciją. Kadangi bankas veikia kitose valstybėse narėse, o kitų valstybių narių finansų įstaigos veikia arba būtų potencialiai suinteresuotos veikti Graikijoje, bankui suteiktas pranašumas daro poveikį valstybių narių tarpusavio prekybai.
(214)
Remdamasi tuo, kas išdėstyta pirmiau, Komisija mano, kad valstybės garantuojama skubi parama likvidumui padidinti (L2 priemonė) yra valstybės pagalba. Valstybės garantuojamos skubios paramos likvidumui padidinti suma laikui bėgant kito. 2012 m. gruodžio 31 d. ji buvo maždaug 31,4 mlrd. EUR. Smarkiai sumažėjus paramos sumai 2013 m., tų metų pabaigoje ji sudarė tik 750 mln. EUR.
7.1.3. Pagalba priemonių, suteiktų per HFSF, atveju
7.1.3.1. Pirmasis tarpinis rekapitalizavimas (B1 priemonė)
(215)
Sprendimo pradėti procedūrą dėl „Piraeus“ 5.1 skirsnyje Komisija jau padarė išvadą, kad pirmasis tarpinis rekapitalizavimas yra valstybės pagalba. Gautas kapitalas sudarė 4,7 mlrd. EUR.
7.1.3.2. Antrasis tarpinis rekapitalizavimas (B2 priemonė)
(216)
B2 priemonė buvo įgyvendinta naudojantis HFSF ištekliais, taigi, kaip paaiškinta sprendimo pradėti procedūrą dėl „Piraeus“ 65 konstatuojamojoje dalyje, naudojami valstybės ištekliai.
(217)
Kalbant apie pranašumo buvimą, dėl B2 priemonės banko kapitalo pakankamumo rodiklis padidėjo tiek, kad bankas gali toliau veikti rinkoje ir naudotis Eurosistemos finansavimu. Be to, atlygį už B2 priemonę sudarė sukauptos palūkanos už EFSF obligacijas ir papildomas 1 % mokestis. Dėl to, kad tas atlygis yra akivaizdžiai mažesnis negu atlygis už panašias kapitalo priemones rinkoje, bankas tikrai nebūtų galėjęs tokiomis sąlygomis pritraukti to kapitalo rinkoje. Taigi B2 priemone bankui suteiktas pranašumas iš valstybės išteklių. Priemone galėjo pasinaudoti tik bankas, todėl ji yra atrankaus pobūdžio.
(218)
Dėl B2 priemonės banko padėtis sustiprėjo, nes bankui buvo suteikti finansiniai ištekliai, kad jis toliau atitiktų kapitalo reikalavimus, taigi buvo iškraipyta konkurencija. Kadangi bankas veikia kitų valstybių narių bankų rinkose, o kitų valstybių narių finansų įstaigos veikia arba būtų potencialiai suinteresuotos veikti Graikijoje, B2 priemonė daro poveikį valstybių narių tarpusavio prekybai.
(219)
Komisija mano, kad B2 priemonė yra valstybės pagalba. Nacionalinės valdžios institucijos pranešė apie ją kaip apie pagalbą. Gautas kapitalas sudarė 1 553 mln. EUR.
7.1.3.3. Įsipareigojimo raštas (B3 priemonė)
(220)
B3 priemone HFSF įsipareigojo suteikti papildomo kapitalo, būtino banko rekapitalizavimui užbaigti, iki sumos, kurios Graikijos bankas prašė atlikdamas 2012 m. testavimą nepalankiausiomis sąlygomis. Savo išteklius HFSF gauna iš valstybės. Todėl raštu įsipareigojama skirti valstybės išteklius. Aplinkybės, kuriomis HFSF gali teikti paramą finansų įstaigoms, yra tiksliai apibrėžtos ir apribotos įstatymais. Atitinkamai tų valstybės išteklių naudojimas priskiriamas valstybei. HFSF įsipareigojo suteikti iki 1 082 mln. EUR papildomo kapitalo.
(221)
Įsipareigojimo raštu bankui suteiktas pranašumas, nes juo indėlininkai užtikrinami, kad bankas sugebės gauti visą reikiamą kapitalo sumą, t. y. HFSF suteiks kapitalą, jei bankui nepavyktų pritraukti kapitalo rinkoje. Tas įsipareigojimas taip pat padėjo rinkoje pritraukti privataus kapitalo, nes investuotojai buvo užtikrinti, kad jei bankas rinkoje negalėtų gauti dalies kapitalo, jį suteiks HFSF. Joks privatus investuotojas nebūtų sutikęs įsipareigoti, kol dar nežinomos rekapitalizavimo sąlygos, ir tuo metu bankas neturėjo galimybės naudotis kapitalo rinkomis. Tas pranašumas yra atrankusis, nes jis nebuvo suteiktas visiems Graikijoje veikiantiems bankams.
(222)
Kadangi bankas veikia kitose valstybėse narėse, o kitų valstybių narių finansų įstaigos veikia arba būtų potencialiai suinteresuotos veikti Graikijoje, B3 priemonė taip pat gali daryti poveikį valstybių narių tarpusavio prekybai ir iškraipyti konkurenciją.
(223)
Todėl B3 priemonė yra valstybės pagalba ir Graikijos valdžios institucijos pranešė apie ją kaip apie valstybės pagalbą.
7.1.3.4. HFSF dalyvavimas vykdant 2013 m. pavasario rekapitalizavimą, siekiant padengti kapitalo poreikius, nustatytus atliekant 2013 m. testavimą nepalankiausiomis sąlygomis (B4 priemonė)
(224)
HFSF dalyvavimas vykdant 2013 m. pavasario rekapitalizavimą, siekiant padengti kapitalo poreikius, nustatytus atliekant 2012 m. testavimą nepalankiausiomis sąlygomis (B4 priemonė) - tai dalies pirmojo ir antrojo tarpinio rekapitalizavimo (B1 ir B2 priemonės) pakeitimas nuolatiniu rekapitalizavimu 5 891 mln. EUR paprastosiomis akcijomis. Kadangi B4 priemonė yra dalies jau suteiktos pagalbos pakeitimas, ji vis dar susijusi su valstybės ištekliais, bet dėl jos nominali pagalbos suma nepadidėja. Tačiau dėl atitinkamos nominalios pagalbos sumos bankui suteikiamas didesnis pranašumas (taigi iškraipoma konkurencija), nes rekapitalizavimas yra nuolatinis, o ne laikinas, kaip B1 ir B2 priemonių atveju.
(225)
Komisija pažymi, kad tokia parama nebuvo suteikta visiems Graikijoje veikiantiems bankams. Dėl konkurencijos iškraipymo ir poveikio prekybai Komisija pažymi, kad, pvz., pagalba leido bankui vykdyti veiklą kitose valstybėse narėse. Banko likvidavimo atveju jo veikla užsienyje būtų nutraukta likviduojant arba parduodant tą veiklą. Be to, Graikijoje veikė tam tikri kitų valstybių narių bankai. Taigi priemonė iškraipo konkurenciją ir daro poveikį valstybių narių tarpusavio prekybai. Todėl Komisija mano, kad B4 priemonė yra valstybės pagalba.
7.1.3.5. Išvada dėl B1, B2, B3 ir B4 priemonių
(226)
B1, B2, B3 ir B4 priemonės yra valstybės pagalba pagal Sutarties 107 straipsnio 1 dalį. Pagal B1, B2, B3 ir B4 priemones suteiktos valstybės pagalbos suma yra 7 335 mln. EUR. Kaip nurodyta 7.1.3.3 skirsnyje, vykdant 2013 m. pavasario rekapitalizavimą bankas pritraukė 1 444 mln. EUR privataus kapitalo, todėl tik dalis pirmojo ir antrojo tarpinio rekapitalizavimo (B1 ir B2 priemonės) buvo pakeista nuolatiniu rekapitalizavimu (B4 priemonė). HFSF įsipareigoto skirti 1 082 mln. EUR papildomo kapitalo (B3 priemonė) neprireikė, todėl ši suma nebuvo išmokėta. Taigi išmokėta valstybės paramos suma - tai pirmosios ir antrosios tarpinio rekapitalizavimo priemonių suma, t. y. 6 253 mln. EUR, ir dalis tos pagalbos buvo grąžinta per 6 mėnesius 2013 m. pavasario rekapitalizavimo laikotarpiu (B4 priemonė), nes privačių investuotojų dalyvavimas viršijo įsipareigojimo sumą.
(227)
Restruktūrizavimo komunikato 31 punkte nurodyta, kad be absoliučios pagalbos sumos Komisija turi atsižvelgti į pagalbą „lyginant su pagal riziką įvertintu banko turtu“. B1, B2 ir B3 priemonės buvo suteiktos per vienų metų laikotarpį, nuo 2012 m. balandžio mėn. iki 2013 m. gegužės mėn. Per tą laikotarpį, įvykdžius keletą įsigijimų, pagal riziką įvertintas banko turtas smarkiai išaugo. Taigi kyla klausimas, koks pagal riziką įvertinto turto lygis turėtų būti naudojamas ir, konkrečiau, ar valstybės pagalba turėtų būti vertinama remiantis pagal riziką įvertintu turtu, kuris buvo laikotarpio pradžioje ar laikotarpio pabaigoje. B1, B2 ir B3 priemonės skirtos padengti 2012 m. kovo mėn. Graikijos banko nustatytą kapitalo poreikį (2012 m. testavimas nepalankiausiomis sąlygomis). Kitaip tariant, kapitalo poreikiai, kuriuos tomis valstybės paramos priemonėmis siekiama padengti, 2012 m. kovo mėn. jau buvo. Todėl Komisija mano, kad pagal B1, B2 ir B3 priemones suteiktos pagalbos suma turėtų būti lyginama su pagal riziką įvertintu banko turtu 2012 m. kovo 31 d. Taip pat primenama, kad Graikijos bankas po 2012 m. kovo mėn., iki 2013 m. pavasario rekapitalizavimo neatsižvelgė į Graikijos bankų įvykdytus įsigijimus, kad pakoreguotų, sumažindamas arba padidindamas, jų kapitalo poreikius. Tas veiksnys taip pat rodo, kad B1, B2 ir B3 priemonės buvo pagalbos priemonės, susijusios su banko apimtimi, buvusia 2012 m. kovo 31 d.
(228)
Bankui suteikta pagalba buvo lygi pirmosios ir antrosios tarpinio rekapitalizavimo priemonių (B1 ir B2 priemonės) ir HFSF įsipareigojimo (B3 priemonė) sumai, t. y. 7 335 mln. EUR arba 21,5 % pagal riziką įvertinto banko turto 2012 m. kovo 31 d.
(229)
Bankui išmokėta pagalba buvo lygi pirmosios ir antrosios tarpinio rekapitalizavimo priemonių (B1 ir B2 priemonės) sumai, t. y. 6 253 mln. EUR arba 18,4 % pagal riziką įvertinto banko turto 2012 m. kovo 31 d.
(230)
Kadangi bankui pavyko pritraukti privataus kapitalo, HFSF bankui galutinai skirta suma paprastosiomis akcijomis sudarė 5 891 mln. EUR, tai sudaro 17,3 % pagal riziką įvertinto banko turto 2012 m. kovo 31 d.
7.1.4. Išvada dėl pagalbos buvimo ir visos banko gautos pagalbos sumos
(231)
A, B1, B2, B3, B4, L1 ir L2 priemonės yra valstybės pagalba pagal Sutarties 107 straipsnio 1 dalį. Tos priemonės apibendrinamos 11 lentelėje.
11 lentelė
Visos banko gautos pagalbos apžvalga
Nuoroda
Priemonė
Priemonės rūšis
Pagalbos suma
Pagalba / pagal riziką įvertintas turtas
A
Privilegijuotosios akcijos
Kapitalo parama
750 mln. EUR
2,1 %
B1
B2
B3
Pirmasis tarpinis rekapitalizavimas
Antrasis tarpinis rekapitalizavimas
Įsipareigojimo raštas
Kapitalo parama
4 700 mln. EUR
1 553 mln. EUR
1 082 mln. EUR
13,8 %
4,5 %
3,2 %
Visa bankui suteiktos kapitalo pagalbos suma A + B1 + B2 + B3
8 085 mln. EUR
23,7 %
Visa bankui išmokėtos pagalbos suma A + B1 + B2
7 003 mln. EUR
21,6 %
B4
Rekapitalizavimas
Kapitalo parama
5 891 mln. EUR
17,3 %
Visa bankui išmokėtos kapitalo pagalbos suma, atėmus pagalbą, grąžintą per 6 mėnesius
6 641 mln. EUR
19,4 %
Nuoroda
Priemonė
Priemonės rūšis
Nominali pagalbos suma
L1
Parama likvidumui padidinti
Garantija
Paskola, padengta obligacijomis
Garantijos: 9,9 mlrd. EUR
Paskolos, padengtos obligacijomis: 1,3 mlrd. EUR
L2
Valstybės garantuojama skubi parama likvidumui padidinti
Finansavimas ir garantija
31,4 mlrd. EUR
Visa bankui suteiktos pagalbos likvidumui padidinti suma
42,6 mlrd. EUR
7.2. TEISINIS SUDERINAMUMO VERTINIMO PAGRINDAS
(232)
Kaip nustatyta 183 konstatuojamojoje dalyje, teisinis pagalbos priemonių vertinimo pagrindas turėtų būti Sutarties 107 straipsnio 3 dalies b punktas (98).
(233)
Per finansų krizę Komisija nustatė skirtingoms pagalbos priemonių rūšims taikomus suderinamumo kriterijus. Pagalbos priemonių vertinimo principai pirmiausia buvo nustatyti 2008 m. Bankų komunikate.
(234)
Gairės dėl rekapitalizavimo priemonių pateikiamos Kapitalo atkūrimo komunikate ir 2011 m. Pratęsimo komunikate.
(235)
Restruktūrizavimo komunikate apibūdinamas požiūris, kurio Komisija laikosi vertindama restruktūrizavimo planus, visų pirma dėl būtinybės atkurti gyvybingumą, užtikrinti tinkamą pagalbos gavėjo įnašą ir riboti konkurencijos iškraipymą.
(236)
Ta sistema buvo papildyta 2013 m. Bankų komunikatu, kuris taikomas pagalbos priemonėms, apie kurias pranešta arba kurios suteiktos be išankstinio Komisijos pritarimo po 2013 m. liepos 31 d.
7.2.1. Teisinis bankui suteiktos paramos likvidumui padidinti (L1 priemonė) suderinamumo vertinimo pagrindas
(237)
Banko jau gauta parama likvidumui padidinti galutinai patvirtinta priėmus kelis sprendimus, kuriais leista taikyti priemones pagal Graikijos bankams skirtą paramos schemą, ir jos pakeitimus bei pratęsimus (99). Bet kokia būsima parama likvidumui padidinti bankui turės būti teikiama pagal tinkamai Komisijos patvirtintą schemą. Prieš suteikiant tokią pagalbą jos sąlygas turės patvirtinti Komisija, todėl šiame sprendime jų išsamiau vertinti nereikia.
7.2.2. Teisinis privilegijuotųjų akcijų (A priemonė) suderinamumo vertinimo pagrindas
(238)
2009 m. rekapitalizavimo privilegijuotosiomis akcijomis priemonė (A priemonė) buvo suteikta pagal Graikijos bankams skirtos paramos schemos rekapitalizavimo priemonę, kuri buvo patvirtinta 2008 m. pagal 2008 m. Bankų komunikatą. Todėl jos nereikia iš naujo vertinti pagal 2008 m. Bankų komunikatą, ją reikia vertinti tik pagal Restruktūrizavimo komunikatą.
7.2.3. Teisinis valstybės garantuojamos skubios paramos likvidumui padidinti (L2 priemonė) suderinamumo vertinimo pagrindas
(239)
Valstybės garantuojamos skubios paramos likvidumui padidinti (L2 priemonė) suderinamumas turėtų būti vertinamas remiantis 2008 m. Bankų komunikatu ir 2011 m. Pratęsimo komunikatu. Po 2013 m. liepos 31 d. be išankstinio Komisijos pritarimo teikiamai valstybės garantuojamai skubiai paramai likvidumui padidinti taikomas 2013 m. Bankų komunikatas.
7.2.4. Teisinis HFSF vykdomo rekapitalizavimo (B1, B2, B3 ir B4 priemonės) suderinamumo vertinimo pagrindas
(240)
HFSF vykdomo rekapitalizavimo (B1, B2, B3 ir B4 priemonės) suderinamumas, ypač dėl atlygio, pirmiausia turėtų būti vertinamas remiantis 2008 m. Bankų komunikatu, Kapitalo atkūrimo komunikatu ir 2011 m. Pratęsimo komunikatu. Sprendime pradėti procedūrą dėl „Piraeus“ Komisija išreiškė abejonių dėl B1 priemonės suderinamumo su tais komunikatais. Kadangi tos priemonės buvo įgyvendintos iki 2013 m. rugpjūčio 1 d., joms 2013 m. Bankų komunikatas netaikomas. HFSF vykdomo rekapitalizavimo (B1, B2, B3 ir B4 priemonės) suderinamumas taip pat turėtų būti vertinamas remiantis Restruktūrizavimo komunikatu.
7.3. L2 PRIEMONĖS ATITIKTIS 2008 M. BANKŲ KOMUNIKATUI, KAPITALO ATKŪRIMO KOMUNIKATUI IR 2011 M. PRATĘSIMO KOMUNIKATUI
(241)
Kad pagalba būtų suderinama su vidaus rinka pagal Sutarties 107 straipsnio 3 dalies b punktą, ji turi atitikti bendruosius suderinamumo kriterijus: tinkamumo, būtinumo ir proporcingumo.
(242)
Kadangi Graikijos bankai nebegalėjo naudotis didmeninėmis rinkomis ir tapo visiškai priklausomi nuo centrinio banko finansavimo, kaip nurodyta 37 konstatuojamojoje dalyje, o bankas negalėjo pasiskolinti pakankamai lėšų naudodamasis įprastinėmis refinansavimo operacijomis, bankas buvo priklausomas nuo valstybės garantuojamos skubios paramos likvidumui padidinti, kad pasiektų pakankamą likvidumą ir galėtų vykdyti savo įsipareigojimus. Komisija mano, kad L2 priemonė yra tinkama priemonė dideliems sutrikimams, kuriuos būtų sukėlęs banko įsipareigojimų nevykdymas, atitaisyti.
(243)
Kadangi dėl valstybės garantuojamos skubios paramos likvidumui padidinti bankui susidaro palyginti didelės finansavimo išlaidos, bankas turi pakankamą paskatą vengti priklausomybės nuo to finansavimo šaltinio savo veiklai plėtoti. Bankas turėjo mokėti […] baziniais punktais didesnes palūkanas nei įprastinių Eurosistemos refinansavimo operacijų atveju. Be to, bankas turėjo mokėti valstybei […] bazinių punktų garantijos mokestį. Todėl visos banko valstybės garantuojamos skubios paramos likvidumui padidinti išlaidos yra daug didesnės nei įprastos ECB refinansavimo išlaidos. Visų pirma, tų išlaidų skirtumas yra didesnis nei 2011 m. Pratęsimo komunikate nustatytas garantijos mokesčio dydis. Todėl visa valstybės taikomo atlygio suma gali būti laikoma pakankama. Kalbant apie valstybės garantuojamos skubios paramos likvidumui padidinti sumą, Graikijos bankas ir ECB ją reguliariai peržiūri atsižvelgdami į faktinius banko poreikius. Jie atidžiai stebi, kaip ji naudojama, ir užtikrina, kad ji būtų apribota iki mažiausios būtinos sumos. Todėl L2 priemone bankui nesuteikiama perteklinio likvidumo, kuriuo galėtų būti naudojamasi konkurenciją iškreipiančiai veiklai finansuoti. Ta priemonė yra apribota iki mažiausios būtinos sumos.
(244)
Taip atidžiai stebint, kaip naudojama valstybės garantuojama skubi parama likvidumui padidinti, ir reguliariai tikrinant, ar jos naudojimas yra apribotas iki minimumo, taip pat užtikrinama, kad tas likvidumas būtų proporcingas ir dėl jo nebūtų netinkamai iškraipoma konkurencija. Komisija taip pat pažymi, jog Graikija įsipareigojo, kad bankas įgyvendins restruktūrizavimo planą, kuriuo siekiama sumažinti priklausomybę nuo centrinio banko finansavimo, ir kad bankas laikysis elgesio apribojimų, kaip nagrinėjama 7.6 skirsnyje. Tais veiksniais užtikrinama, kad priklausomybė nuo paramos likvidumui padidinti kuo greičiau pasibaigs ir kad tokia pagalba bus proporcinga.
(245)
Todėl L2 priemonė atitinka 2008 m. Bankų komunikatą ir 2011 m. Pratęsimo komunikatą. Kadangi 2013 m. Bankų komunikate papildomų reikalavimų dėl garantijų nenustatyta, L2 priemonė taip pat atitinka 2013 m. Bankų komunikatą.
7.4. B1, B2, B3 IR B4 PRIEMONIŲ ATITIKTIS 2008 M. BANKŲ KOMUNIKATUI, KAPITALO ATKŪRIMO KOMUNIKATUI, 2011 M. PRATĘSIMO KOMUNIKATUI IR 2013 M. BANKŲ KOMUNIKATUI
(246)
Kaip nurodyta 241 konstatuojamojoje dalyje, pagal 2008 m. Bankų komunikato 15 punktą siekiant, kad pagalba būtų suderinama su vidaus rinka pagal Sutarties 107 straipsnio 3 dalies b punktą, ji turi atitikti bendruosius suderinamumo kriterijus (100): tinkamumo, būtinumo ir proporcingumo.
(247)
Kapitalo atkūrimo komunikate ir 2011 m. Pratęsimo komunikate pateikiamos papildomos gairės dėl reikiamo atlygio už valstybės kapitalo injekcijas lygio.
7.4.1. Priemonių tinkamumas
(248)
Komisija mano, kad HFSF vykdomos rekapitalizavimo operacijos (B1, B2, B3 ir B4 priemonės) yra tinkamos, nes taikant tas priemones bankas gali laikytis kapitalo reikalavimų. Be HFSF vykdomo rekapitalizavimo bankas nebūtų galėjęs vykdyti veiklos ir būtų netekęs galimybės naudotis ECB refinansavimo operacijomis.
(249)
Šiuo klausimu Komisija sprendime pradėti procedūrą dėl „Piraeus“ pažymėjo, kad bankas yra vienas didžiausių bankų Graikijoje tiek skolinimo, tiek surinktų indėlių požiūriu. Todėl bankas yra sisteminės svarbos bankas Graikijoje. Taigi banko įsipareigojimų nevykdymo atveju būtų kilę didelių Graikijos ekonomikos sutrikimų. Tuo metu buvusiomis aplinkybėmis Graikijos finansų įstaigos susidūrė su sunkumais norėdamos gauti finansavimą. Dėl trūkstamo finansavimo jų galimybė teikti paskolas Graikijos ekonomikai buvo ribota. Tokiomis sąlygomis dėl banko įsipareigojimų nevykdymo ekonomikos sutrikimai būtų buvę dar didesni. Be to, B1, B2, B3 ir B4 priemonės daugiausia buvo taikomos dėl PSD programos, labai neįprasto ir nenuspėjamo atvejo, o ne dėl netinkamo banko valdymo ar pernelyg didelės rizikos prisiėmimo. Taigi priemonės iš esmės skirtos PSD programos sukeltoms problemoms spręsti ir padėti išlaikyti Graikijos finansinį stabilumą.
(250)
Sprendime pradėti procedūrą dėl „Piraeus“ Komisija pareiškė abejojanti, ar buvo nedelsiant imtasi visų įmanomų priemonių, kad bankui vėl neprireiktų pagalbos ateityje. Kaip nurodyta šio sprendimo 140-141 konstatuojamosiose dalyse, Graikija įsipareigojo įgyvendinti keletą veiksmų, susijusių su banko valdymu ir komercine veikla. Kaip aprašyta 115, 116 ir 117 konstatuojamosiose dalyse, bankas taip pat gerokai restruktūrizavo savo veiklą, nemažai sąnaudų mažinimo priemonių jau įgyvendinta. Taigi Komisijos abejonės buvo išsklaidytos.
(251)
Sprendime pradėti procedūrą dėl „Piraeus“ Komisija taip pat pareiškė abejojanti, ar numatytos pakankamos apsaugos priemonės tuo atveju, jeigu banko kontrolę perimtų valstybė arba jeigu kontrolę išlaikytų privatūs akcininkai, o didžioji nuosavybės dalis priklausytų valstybei. Šio sprendimo 140 ir 141 konstatuojamosiose dalyse aprašytais įsipareigojimais užtikrinama, kad banko kredito operacijos bus vykdomos komerciniais pagrindais, o kasdienė veikla bus apsaugota nuo valstybės kišimosi. HFSF ir banko sutarta santykių palaikymo tvarka taip pat užtikrinama, kad valstybės, kaip pagrindinės akcininkės, interesai būtų apsaugoti nuo to, kad banko vadovybė neprisiimtų pernelyg didelės rizikos.
(252)
Taigi B1, B2, B3 ir B4 priemonėmis užtikrinama, kad bus išlaikytas Graikijos finansinis stabilumas. Imtasi reikšmingų veiksmų siekiant sumažinti būsimus nuostolius ir užtikrinti, kad banko veiklai nekiltų pavojaus dėl netinkamo valdymo. Tuo remdamasi Komisija mano, kad B1, B2, B3 ir B4 priemonės yra tinkamos.
7.4.2. Būtinumas - pagalbos apribojimas iki mažiausios sumos
(253)
Pagal 2008 m. Bankų komunikatą savo dydžiu ir forma pagalbos priemonė turi būti būtina tikslui pasiekti. Tai reiškia, kad kapitalo injekcija turi būti apribota iki mažiausios sumos, būtinos tikslui pasiekti.
(254)
Kapitalo paramos sumą Graikijos bankas apskaičiavo atlikdamas 2012 m. testavimą nepalankiausiomis sąlygomis, siekdamas užtikrinti, kad 2012-2014 m. laikotarpiu banko bendro 1 lygio nuosavo kapitalo pakankamumo koeficientas ir toliau būtų didesnis už tam tikrą lygį, kaip parodyta 3 lentelėje. Taigi B1, B2, B3 ir B4 priemonėmis bankui nesuteikiama jokio perteklinio kapitalo. Kaip paaiškinta 250 konstatuojamojoje dalyje, imtasi veiksmų siekiant sumažinti riziką, kad bankui prireiks papildomos pagalbos ateityje.
(255)
Kalbant apie atlygį už pirmąjį ir antrąjį tarpinį rekapitalizavimą (B1 ir B2 priemonės), Komisija primena, kad tos priemonės suteiktos atitinkamai 2012 m. gegužės ir 2012 m. gruodžio mėn. ir išmokėtos natūra, t. y. EFSF obligacijomis. HFSF kaip atlygį nuo EFSF obligacijų išmokėjimo dienos iki 2013 m. pavasario rekapitalizavimo dienos gavo sukauptas palūkanas už EFSF obligacijas ir 1 % dydžio mokestį (101). Kaip pabrėžta sprendime pradėti procedūrą dėl „Piraeus“, tas atlygis yra mažesnis už Kapitalo atkūrimo komunikate nustatytą 7-9 % ribą. Tačiau mažesnis atlygis taikomas ribotą laikotarpį - vienus metus už B1 priemonę ir penkis mėnesius už B2 priemonę (t. y. kol tarpinis rekapitalizavimas bus pakeistas standartiniu rekapitalizavimu paprastosiomis akcijomis (B4 priemonė)). Nors dėl pirmojo ir antrojo tarpinio rekapitalizavimo esamų akcininkų valdoma akcinio kapitalo dalis nesumažėjo, įvykdžius 2013 m. pavasario rekapitalizavimą, t. y. pirmąjį ir antrąjį tarpinį rekapitalizavimą iš dalies pakeitus nuolatiniu rekapitalizavimu, ankstesnių akcininkų valdoma dalis smarkiai sumažėjo - jų turima banko nuosavo kapitalo dalis nukrito iki 2,3 %. Taip pasibaigė nuo pirmojo tarpinio rekapitalizavimo dienos buvusi neįprasta padėtis. Taigi sprendime pradėti procedūrą dėl „Piraeus“ išreikštos abejonės buvo išsklaidytos.
(256)
Antra, atsižvelgiant į netipinę banko sunkumų atsiradimo priežastį, kai nuostoliai susidarė daugiausia dėl skolos atsisakymo valstybės naudai (PSD programos ir skolos išpirkimo, dėl kurių valstybė gauna reikšmingą naudą, t. y. sumažėja skola) ir dėl užsitęsusio šalies ekonomikos nuosmukio padarinių, Komisija gali pritarti tokiam laikinam nuokrypiui nuo Kapitalo atkūrimo komunikate nustatytų standartinio atlygio reikalavimų (102).
(257)
Kalbant apie B3 priemonę, tai buvo įsipareigojimas suteikti kapitalo didinant kapitalą ateityje. Tą 2012 m. gruodžio mėn. prisiimtą įsipareigojimą buvo galima skiriant faktinę kapitalo injekciją 2013 m. gegužės-birželio mėn., t. y. vos po penkių mėnesių, kai bankas ėmėsi didinti kapitalą. Kadangi bankas pritraukė kapitalo iš privačių investuotojų, HFSF nereikėjo skirti kapitalo injekcijos, kaip buvo įsipareigota. Atsižvelgiant į trumpą laikotarpį, kurį tas įsipareigojimas suteikti kapitalo buvo taikomas, ir dėl 256 konstatuojamojoje dalyje išdėstytų priežasčių priimtina, kad už tą įsipareigojimą nemokėta jokio atlygio.
(258)
Kalbant apie B4 priemonę, pagal 2011 m. Pratęsimo komunikato 8 punktą pasirašomų kapitalo injekcijų akcijų kaina turėtų būti pakankamai diskontuota, patikslinus atsižvelgiant į vertės sumažėjimą, kad būtų pakankamai užtikrinta, kad valstybė gautų deramą atlygį. Nors B4 priemonės atveju akcijų kainai nebuvo taikomas reikšmingas diskontas, patikslinus atsižvelgiant į vertės sumažėjimą, faktiškai teorinei kainai be pasirašymo mokesčio (103) buvo neįmanoma taikyti reikšmingą diskontą. Prieš 2013 m. pavasario rekapitalizavimą banko rinkos kapitalizacija buvo tik keli šimtai milijonų eurų. Tokiomis aplinkybėmis kyla klausimas, ar esami akcininkai turėjo netekti visos savo dalies. Komisija pažymi, kad nustatyta emisijos kaina - 50 % diskontuota vidutinė rinkos kaina 50 dienų prieš siūlomos kainos nustatymo dieną. Komisija taip pat pažymi, kad esamų akcininkų valdoma akcinio kapitalo dalis smarkiai sumažėjo, nes po 2013 m. pavasario rekapitalizavimo jie turėjo tik 2,3 % banko akcijų. Todėl papildomo diskonto taikymas rinkos kainai būtų turėjęs nedidelį poveikį HFSF atlygiui. Atsižvelgdama į ypatingą Graikijos bankų padėtį, kaip paaiškinta 256 konstatuojamojoje dalyje, ir į tai, kad pagalbos daugiausia prireikė dėl skolos atsisakymo valstybės naudai, Komisija mano, kad valstybės pasirašytų akcijų emisijos kaina buvo pakankamai maža.
(259)
HFSF taip pat išleido varantus ir po varantą suteikė už kiekvieną naują akciją, kurią pasirašė privatus investuotojas, dalyvaujantis vykdant 2013 m. pavasario rekapitalizavimą. HFSF tuos varantus suteikė be jokio atlygio. Kaip paaiškinta 106 konstatuojamojoje dalyje, kiekvienas varantas suteikia teisę nustatytais intervalais ir vykdymo kainomis įsigyti 4,48 HFSF akcijų. Vykdymo kaina lygi HFSF pasirašymo kainai, prie jos pridėjus metinę kaupiamąją maržą (4 % pirmaisiais metais, 5 % antraisiais metais, 6 % trečiaisiais metais, 7 % ketvirtaisiais metais ir 8 % (apskaičiuota metams) paskutinius šešis mėnesius). HFSF atlygis, gautas už jo turimas akcijas, de facto neviršija tų lygių. Tas atlygis yra mažesnis už Kapitalo atkūrimo komunikate nustatytą 7-9 % ribą. Tačiau tie varantai buvo pagrindinis sėkmingos teisių emisijos ir neviešo platinimo, kuriuos bankas pradėjo įgyvendinti vykdant 2013 m. pavasario rekapitalizavimą, veiksnys, todėl Komisija mano, kad tie varantai leido bankui pagalbos sumą sumažinti 1 444 mln. EUR. Iš tikrųjų, dėl mažo banko kapitalo pakankamumo rodiklio prieš rekapitalizavimą ir dėl vyraujančio didelio netikrumo tuo metu turimi modeliavimo rezultatai parodė, kad be varantų privatūs investuotojai nebūtų gavę pakankamos grąžos ir nebūtų dalyvavę. Dėl 249 ir 256 konstatuojamosiose dalyse paaiškintų priežasčių, taip pat dėl to, kad HFSF gautų tam tikrą minimalų atlygį, jeigu varantai būtų panaudoti, ir kad EFPM buvo siekiama pritraukti privačių investuotojų, kad kai kurie bankai liktų privačiai valdomi, taip išvengiant atvejų, kai visas bankų sektorius būtų kontroliuojamas HFSF, Komisija gali pritarti tokiam nuokrypiui nuo Kapitalo atkūrimo komunikate nustatytų standartinio atlygio reikalavimų. Tas pritarimas taip pat pagrįstas tuo, kad HFSF įstatyme (su pakeitimais, padarytais 2014 m.) nenumatytas joks varantų koregavimas akcinio kapitalo didinimo netaikant pirmenybės teisių įsigyti vertybinius popierius atveju, o teisių emisijos atveju gali būti koreguojama tik varantų vykdymo kaina ir toks koregavimas gali būti daromas tik ex post ir tik iki realizuotų HFSF pirmenybės teisių pardavimo pajamų dydžio. Be to, Graikijos įsipareigojimas, kad prieš bet kokį HFSF išleistų varantų išpirkimą ji kreipsis į Komisiją pritarimo, leis Komisijai užtikrinti, kad dėl jokio galimo būsimo išpirkimo dar labiau nesumažėtų HFSF atlygis ir nepadidėtų varantų turėtojų atlygis.
(260)
Kalbant apie tai, kad HFSF akcijos yra be balsavimo teisės, Komisija primena, kad pagalbos poreikis daugiausia kyla ne dėl pernelyg didelės rizikos prisiėmimo. Be to, EFPM buvo siekiama kai kuriuos bankus išlaikyti privačiai valdomus. Santykių palaikymo tvarka ir automatišku balsavimo teisių susigrąžinimu, jei restruktūrizavimo planas nebūtų įgyvendinamas, užtikrinamos apsaugos priemonės, kad privatūs valdytojai neprisiimtų pernelyg didelės rizikos. Galiausiai PSD programa ir 2012 m. gruodžio mėn. išpirkimas tam tikra prasme yra atlygis valstybei, nes pastarosios skola bankui buvo sumažinta keliais milijardais eurų. Dėl visų tų priežasčių Komisija gali sutikti, kad HFSF gautų akcijas be balsavimo teisės. Todėl Komisija daro išvadą, kad B4 priemonė buvo būtina.
(261)
Taigi kaip sanavimo pagalba B1, B2, B3 ir B4 priemonės savo dydžiu ir forma yra būtinos.
7.4.3. Proporcingumas - priemonės, kuriomis ribojamas neigiamas šalutinis poveikis
(262)
Bankas gavo labai didelę valstybės pagalbą. Taigi dėl tokios padėties gali būti smarkiai iškraipoma konkurencija. Tačiau Graikija įsipareigojo įgyvendinti keletą priemonių, kuriomis siekiama sumažinti neigiamą šalutinį poveikį. Visų pirma įsipareigojimais numatyta, kad banko veikla ir toliau bus vykdoma komerciniais pagrindais, kaip paaiškinta 136 ir 137 konstatuojamosiose dalyse. Graikija taip pat įsipareigojo laikytis draudimo įsigyti ir parduoti tam tikrą turtą, kaip aprašyta 138, 139 ir 143 konstatuojamosiose dalyse. Konkurencijos iškraipymų ribojimai išsamiau bus vertinami 7.6 skirsnyje.
(263)
Banke paskirtas už stebėseną atsakingas patikėtinis, kuris stebės, ar tinkamai vykdomi įsipareigojimai dėl banko valdymo ir komercinės veiklos. Tai padės išvengti bet kokių žalingų banko komercinės praktikos pokyčių ir kartu sumažinti galimą neigiamą šalutinį poveikį.
(264)
Be to, 2014 m. birželio 25 d. Komisijai pateiktas naujas išsamus restruktūrizavimo planas. Tas restruktūrizavimo planas bus vertinamas 7.6 skirsnyje.
(265)
Taigi sprendime pradėti procedūrą dėl „Piraeus“ išreikštos abejonės buvo išsklaidytos. Atsižvelgiant į 2008 m. Bankų komunikato 15 punktą, B1, B2, B3 ir B4 priemonės yra proporcingos.
7.4.4. Išvada dėl HFSF vykdomo rekapitalizavimo atitikties 2008 m. Bankų komunikatui, Kapitalo atkūrimo komunikatui ir 2011 m. Pratęsimo komunikatui
(266)
Taigi daroma išvada, kad HFSF vykdomos rekapitalizavimo operacijos (B1, B2, B3 ir B4 priemonės) yra tinkamos, būtinos ir proporcingos atsižvelgiant į 2008 m. Bankų komunikato 15 punktą, Kapitalo atkūrimo komunikatą ir 2011 m. Pratęsimo komunikatą. Todėl B1, B2, B3 ir B4 priemonės atitinka 2008 m. Bankų komunikatą, Kapitalo atkūrimo komunikatą ir 2011 m. Pratęsimo komunikatą.
7.5. PERDUOTOS ATE VEIKLOS, „GENIKI“, PERDUOTOS KIPRO BANKŲ VEIKLOS IR MBG ĮSIGIJIMO ATITIKTIS RESTRUKTŪRIZAVIMO KOMUNIKATUI
(267)
Restruktūrizavimo komunikato 23 punkte paaiškinama, kad remiamų bankų vykdomas įmonių įsigijimas negali būti finansuojamas naudojant valstybės pagalbą, išskyrus atvejus, kai tai būtina įmonės gyvybingumui atkurti. Restruktūrizavimo komunikato 40 ir 41 punktuose taip pat teigiama, kad bankai neturėtų naudoti valstybės pagalbos konkuruojančioms įmonėms įsigyti, išskyrus atvejus, kai įsigijimas yra konsolidavimo proceso, reikalingo finansiniam stabilumui atkurti arba veiksmingai konkurencijai užtikrinti, dalis. Be to, įsigijimai gali kelti grėsmę gyvybingumo atkūrimui arba jį apsunkinti. Todėl Komisija turi įvertinti, ar banko įvykdyti įsigijimai gali būti suderinami su Restruktūrizavimo komunikatu.
7.5.1. Perduotos ATE veiklos įsigijimo atitiktis Restruktūrizavimo komunikatui
7.5.1.1. Perduotos ATE veiklos įsigijimo poveikis ilgalaikiam banko gyvybingumui
(268)
Įsigijus perduotą ATE veiklą bankui teko daug indėlių ir gerokai mažiau grynųjų paskolų (104). Tai padėjo gerokai sumažinti labai didelį banko paskolų ir indėlių santykį.
(269)
Be to, įsigijimas leido pasiekti didelę sąveiką, kaip antai sąnaudų sąveiką sumažinus filialų, darbuotojų skaičių ir integravus IT sistemas, finansavimo sąveiką ir pajamų sąveiką.
(270)
Todėl įsigijimas turi labai teigiamą poveikį ilgalaikio banko gyvybingumo atkūrimui.
7.5.1.2. Perduotos ATE veiklos įsigijimo poveikis bankui reikalingai pagalbos sumai
(271)
Pagal Restruktūrizavimo komunikato 23 punktą restruktūrizavimo pagalba neturėtų būti naudojama kitoms įmonėms įsigyti, o tiktai restruktūrizavimo išlaidoms, reikalingoms banko gyvybingumui atkurti, padengti.
(272)
Banko už perduotos ATE veiklos įsigijimą sumokėtas atlygis sudarė 0,6 % perduotų indėlių vertės, t. y. maždaug 95 mln. EUR. Tai sudarė 0,02 % viso banko turto įsigijimo metu. Todėl ta suma gali būti laikoma maža, tačiau ne nereikšminga.
(273)
Dėl perduotos ATE veiklos įsigijimo gerokai sustiprėjo labai įtempta banko likvidumo pozicija ir bankas tapo daug gyvybingesnis. Komisija primena, kad […]. Todėl įsigijimas ir maža pirkimo kaina gali būti laikomi būtinais ilgalaikiam banko gyvybingumui atkurti ir jiems taikoma Restruktūrizavimo komunikato 23 punkte numatyta išimtis.
7.5.1.3. Konkurenciją iškreipiantis perduotos ATE veiklos įsigijimo poveikis
(274)
Pagal Restruktūrizavimo komunikato 39 ir 40 punktus valstybės pagalba neturėtų būti naudojama darant žalą pagalbos negaunančioms įmonėms, visų pirma konkuruojančioms įmonėms įsigyti. Restruktūrizavimo komunikato 41 punkte taip pat teigiama, kad įsigijimai gali būti leidžiami, jei tai yra konsolidavimo proceso, reikalingo finansiniam stabilumui atkurti arba veiksmingai konkurencijai užtikrinti, dalis. Tokiomis aplinkybėmis įsigijimo procesas turėtų būti sąžiningas ir įsigijimu turėtų būti užtikrintos veiksmingos konkurencijos atitinkamose rinkose sąlygos.
(275)
2012 m. pradžioje vertindamas visų Graikijos bankų gyvybingumą Graikijos bankas manė, kad ATE, kaip savarankiškas bankas, nebuvo gyvybingas. Be to, Graikijos bankas nagrinėjo įvairias ATE tinkamas galimybes (pvz., likvidavimą) ir padarė išvadą, kad patraukliausia galimybė - parduoti perduotą ATE veiklą, nes taip būtų sumažinta vykdymo rizika ir sumažėtų Graikijos išlaidos. Taigi įsigijimas gali būti laikomas konsolidavimo proceso, reikalingo finansiniam stabilumui atkurti, dalimi, kaip aprašyta Restruktūrizavimo komunikato 41 punkte.
(276)
Be to, pasiūlymo perduotai ATE veiklai įsigyti nepateikė nė vienas pagalbos negaunantis konkurso dalyvis.
(277)
Galiausiai, kadangi perduotos ATE veiklos įsigijimą leido Graikijos konkurencijos tarnyba (105), galima manyti, kad pardavimo proceso rezultatas nekelia grėsmės veiksmingai konkurencijai Graikijoje.
(278)
Todėl perduotos ATE veiklos įsigijimas atitinka Restruktūrizavimo komunikato 4 skirsnį.
7.5.1.4. Išvada dėl perduotos ATE veiklos įsigijimo
(279)
Daroma išvada, kad, atsižvelgiant į nepaprastą Graikijos bankų padėtį ir į perduotos ATE veiklos įsigijimo ypatumus, tas įsigijimas atitinka Restruktūrizavimo komunikate nustatytus reikalavimus.
7.5.2. „Geniki“ įsigijimo atitiktis Restruktūrizavimo komunikatui
7.5.2.1. „Geniki“ įsigijimo poveikis ilgalaikiam banko gyvybingumui
(280)
Veiklos pelningumo požiūriu „Geniki“ įsigijimas padės bankui atkurti ilgalaikį gyvybingumą. Remiantis to įsigijimo metu banko pateikta analize, sujungus du bankus toje pačioje geografinėje rinkoje bus pasiekta sąveika, pvz., sumažintos išlaidos sumažinus darbuotojų skaičių ir uždarius filialus. Bankas įsigys „Geniki“ klientus ir indėlininkus, taip gerokai sumažindamas platinimo sąnaudas.
(281)
Likvidumo pozicijos požiūriu, kaip paaiškinta 65 konstatuojamojoje dalyje, „Geniki“ turėjo daugiau indėlių nei grynųjų paskolų. Taigi dėl įsigijimo banko likvidumas padidėjo, ir tai padėjo bankui sumažinti paskolų ir indėlių santykį. Be to, „Geniki“ prieš bankui jį įsigyjant buvo tinkamai kapitalizuotas. Taigi vargu ar dėl įsigijimo bankui atsiras kapitalo poreikių ateityje.
(282)
Todėl įsigijimas turi teigiamą poveikį ilgalaikio banko gyvybingumo atkūrimui.
7.5.2.2. „Geniki“ įsigijimo poveikis bankui reikalingai pagalbos sumai
(283)
Pagal Restruktūrizavimo komunikato 23 punktą restruktūrizavimo pagalba neturėtų būti naudojama kitoms įmonėms įsigyti, o tiktai restruktūrizavimo išlaidoms, reikalingoms banko gyvybingumui atkurti, padengti. Šiuo atveju, nors įsigijimas turi teigiamą poveikį banko gyvybingumui, jis nėra būtinas banko gyvybingumui pagal Restruktūrizavimo komunikato 23 punktą.
(284)
Tačiau bankas įsigydamas „Geniki“ sumokėjo tik 1 mln. EUR, o tai laikoma labai maža suma. Be to, „Geniki“ buvo tinkamai kapitalizuotas, o „Société Générale“, kaip numatyta pagal sandorio sąlygas, bankui skyrė didelę kapitalo injekciją (106).
(285)
Komisija daro išvadą, kad, atsižvelgiant į sandorio ypatumus (visiškai kapitalizuoto banko įsigijimas už labai mažą kainą ir pardavėjo bankui skirta kapitalo injekcija), dėl įsigijimo bankui nesusidaro jokių papildomų kapitalo poreikių, todėl „Geniki“ įsigijimas išimties tvarka neprieštarauja principui, kad pagalba turėtų būti apribota iki mažiausios būtinos sumos.
7.5.2.3. Konkurenciją iškreipiantis „Geniki“ įsigijimo poveikis
(286)
Kaip nurodyta 274 konstatuojamojoje dalyje, pagal Restruktūrizavimo komunikato 39 ir 40 punktus valstybės pagalba neturėtų būti naudojama darant žalą pagalbos negaunančioms įmonėms, visų pirma konkuruojančioms įmonėms įsigyti, išskyrus tiksliai apibrėžtas aplinkybes.
(287)
2012 m. pradžioje vertindamas visų Graikijos bankų gyvybingumą Graikijos bankas manė, kad „Geniki“, kaip savarankiškas bankas, nebuvo gyvybingas. Dėl „Geniki“„Société Générale“ susidarė didelių nuostolių, todėl pastaroji norėjo jį parduoti, o tuo atveju, jei parduoti būtų neįmanoma, galėjo svarstyti, kaip leisti jam bankrutuoti. Todėl įsigijimas gali būti laikomas konsolidavimo proceso, reikalingo finansiniam stabilumui atkurti, dalimi, kaip aprašyta Restruktūrizavimo komunikato 41 punkte.
(288)
Be to, tinkamo pasiūlymo „Geniki“ įsigyti nepateikė nė vienas pagalbos negaunantis konkurso dalyvis. Taigi bankas neišstūmė jokio pagalbos negaunančio konkurso dalyvio.
(289)
Be to, kadangi įsigijimą leido Graikijos konkurencijos tarnyba (107), galima manyti, kad pardavimo proceso rezultatas nekelia grėsmės veiksmingai konkurencijai Graikijoje.
(290)
Galiausiai pirkimo kaina buvo labai maža. Todėl negali būti manoma, kad bankas naudojo valstybės pagalbą įsigijimui finansuoti. Atsižvelgiant į tuos veiksnius, galima daryti išvadą, kad „Geniki“ įsigijimui taikoma Restruktūrizavimo komunikato 41 punkte numatyta išimtis.
7.5.2.4. Išvada dėl „Geniki“ įsigijimo
(291)
Daroma išvada, kad, atsižvelgiant į nepaprastą Graikijos bankų padėtį ir į „Geniki“ įsigijimo ypatumus, tas įsigijimas atitinka Restruktūrizavimo komunikate nustatytus reikalavimus.
7.5.3. Perduotos Kipro bankų veiklos įsigijimo atitiktis Restruktūrizavimo komunikatui
7.5.3.1. Perduotos Kipro bankų veiklos įsigijimo poveikis ilgalaikiam banko gyvybingumui
(292)
Perduotos Kipro bankų veiklos įsigijimas prisideda prie ilgalaikio banko gyvybingumo.
(293)
Remiantis įsigijimo metu banko pateikta analize, sandoris leis pasiekti didelę sąveiką, kaip antai sąnaudų sąveiką sumažinus administracines ir personalo išlaidas ir gerokai sumažinus indėlių sąnaudas. Nuo to laiko, kai įsigijo trijų Kipro bankų veiklą Graikijoje, bankas ją visiškai integravo, pakeitė visų trijų Kipro bankų filialų pavadinimus ir padarė nemažą pažangą racionalizuodamas tinklą.
(294)
Trijų Kipro bankų veiklos Graikijoje paskolų portfeliams buvo sudaryti tinkami atidėjiniai. Iš tikrųjų, bankas tas paskolas įsigijo gerokai mažesne kaina nei jų nominalioji vertė: pirkimo kaina buvo sumažinta atsižvelgiant į atliekant testavimą nepalankiausiomis sąlygomis PIMCO apskaičiuotus būsimus nuostolius. Todėl rizika, kad paskolų nuostoliai viršys nuostolius, į kuriuos jau atsižvelgta nustatant mažą pirkimo kainą, yra ribota.
(295)
Bankas taip pat įgijo daug indėlių, beveik tiek pat, kiek grynųjų paskolų. Taigi jo likvidumo pozicija sustiprėjo.
(296)
Todėl įsigijimas turi teigiamą poveikį ilgalaikio banko gyvybingumo atkūrimui.
7.5.3.2. Perduotos Kipro bankų veiklos įsigijimo poveikis bankui reikalingai pagalbos sumai
(297)
Pagal Restruktūrizavimo komunikato 23 punktą restruktūrizavimo pagalba neturėtų būti naudojama kitoms įmonėms įsigyti, o tiktai restruktūrizavimo išlaidoms, reikalingoms banko gyvybingumui atkurti, padengti.
(298)
Kaip nagrinėjama 7.3 skirsnyje, pagalba buvo skirta perduotos Kipro bankų veiklos pirkėjo kapitalo poreikiams padengti, nes tuo įsigijimu būtų užtikrinta, kad bus išlaikytas Graikijos finansinis stabilumas. Banko už perduotos Kipro bankų veiklos įsigijimą galiausiai sumokėtas atlygis buvo gerokai mažesnis už įsigyto portfelio balansinę vertę. Jis buvo mažesnis net už paskolų vertę, kuri buvo sumažinta atsižvelgiant į atliekant testavimą nepalankiausiomis sąlygomis PIMCO apskaičiuotus būsimus paskolų nuostolius. Todėl įsigijimo kaina galėtų būti laikoma neigiama. Ta išvada grindžiama tuo, kad bankas, įsigydamas perduotą Kipro bankų veiklą, įtraukė į apskaitą didelį neigiamą prestižą, todėl jo kapitalas padidėjo.
(299)
Tačiau jei vis dėlto būtų laikomasi nuomonės, kad bankas sumokėjo teigiamą kainą, Komisija pažymi, kad HFSF, kaip numatyta pagal išankstines įsigijimo sąlygas, įsipareigojo pirkėjui skirti pirkimo kainos dydžio kapitalo injekciją. HFSF tą įsipareigojimą įvykdė įgyvendinant 2013 m. pavasario rekapitalizavimą. Kaip paaiškinta 6.2.1 skirsnyje, ta kapitalo injekcija - tai pagalba perduotai Kipro bankų veiklai, o ne bankui. Taigi dėl įsigijimo bankui papildomos valstybės pagalbos neprireikė.
(300)
Daroma išvada, kad, atsižvelgiant į netipines sąlygas (maža pirkimo kaina ir HFSF įsipareigojimas didinant kapitalą skirti injekciją pirkimo kainai padengti), perduotos Kipro bankų veiklos įsigijimas išimties tvarka neprieštarauja principui, kad pagalba turėtų būti apribota iki mažiausios būtinos sumos.
7.5.3.3. Konkurenciją iškreipiantis perduotos Kipro bankų veiklos įsigijimo poveikis
(301)
Kaip nurodyta 274 konstatuojamojoje dalyje, pagal Restruktūrizavimo komunikato 39 ir 40 punktus valstybės pagalba neturėtų būti naudojama darant žalą pagalbos negaunančioms įmonėms, visų pirma konkuruojančioms įmonėms įsigyti, išskyrus tiksliai apibrėžtas aplinkybes.
(302)
Parduodant Kipro bankų veiklą Graikijoje buvo siekiama apsaugoti Graikijos bankų sistemos stabilumą ir užtikrinti, kad Kipro bankai galėtų parduoti tas įmones dar prieš sumažėjant jų vertei. Taigi sandoris gali būti laikomas konsolidavimo proceso, reikalingo finansiniam stabilumui atkurti, dalimi, kaip aprašyta Restruktūrizavimo komunikato 41 punkte.
(303)
Be to, tinkamo pasiūlymo trims Kipro bankams įsigyti nepateikė nė vienas pagalbos negaunantis konkurso dalyvis. Pardavimo procesas buvo viešas, skaidrus ir nediskriminacinis.
(304)
Galiausiai, kadangi tą įsigijimą leido Graikijos konkurencijos tarnyba (108), galima manyti, kad pardavimo proceso rezultatas nekelia grėsmės veiksmingai konkurencijai Graikijoje.
(305)
Atsižvelgiant į tuos veiksnius, galima daryti išvadą, kad perduotos Kipro bankų veiklos įsigijimui taikoma Restruktūrizavimo komunikato 41 punkte numatyta išimtis.
7.5.3.4. Išvada dėl perduotos Kipro bankų veiklos įsigijimo
(306)
Daroma išvada, kad, atsižvelgiant į nepaprastą Graikijos bankų padėtį ir į perduotos Kipro bankų veiklos įsigijimo ypatumus, tas įsigijimas atitinka Restruktūrizavimo komunikate nustatytus reikalavimus.
7.5.4. MBG įsigijimo atitiktis Restruktūrizavimo komunikatui
7.5.4.1. MBG įsigijimo poveikis ilgalaikiam banko gyvybingumui
(307)
Visiškai rekapitalizuoto MBG įsigijimas prisideda prie ilgalaikio banko gyvybingumo.
(308)
Remiantis įsigijimo metu banko pateikta analize, sandoris leis pasiekti didelę sąveiką, kaip antai sąnaudų sąveiką sumažinus filialų ir darbuotojų skaičių, indėlių sąnaudas, taip pat pajamų sąveiką. Tuo tarpu bankas visiškai integravo MBG.
(309)
Be to, kadangi MBG prieš bankui jį įsigyjant buvo tinkamai kapitalizuotas, o bankas sumokėjo 1 mln. EUR pirkimo kainą, vargu ar dėl įsigijimo bankui atsiras kapitalo poreikių ateityje. Pagal sandorio sąlygas pardavėjas taip pat įsipareigojo bankui skirti 400 mln. EUR kapitalo injekciją. Tas įsipareigojimas buvo įvykdytas įgyvendinant 2013 m. pavasario rekapitalizavimą, kuomet BCP bankui skyrė 400 mln. EUR injekciją.
(310)
Daroma išvada, kad įsigijimas turi teigiamą poveikį ilgalaikio banko gyvybingumo atkūrimui, o MBG pirkimo kaina buvo tokia maža, kad pagalba galėjo būti apribota iki mažiausios būtinos sumos.
7.5.4.2. MBG įsigijimo poveikis bankui reikalingai pagalbos sumai
(311)
Pagal Restruktūrizavimo komunikato 23 punktą restruktūrizavimo pagalba neturėtų būti naudojama kitoms įmonėms įsigyti, o tiktai restruktūrizavimo išlaidoms, reikalingoms banko gyvybingumui atkurti, padengti. Šiuo atveju, nors įsigijimas turi teigiamą poveikį banko gyvybingumui, jis nėra būtinas banko gyvybingumui pagal Restruktūrizavimo komunikato 23 punktą.
(312)
Tačiau bankas įsigydamas MBG sumokėjo tik 1 mln. EUR, o tai laikoma labai maža suma. Be to, BCP tinkamai kapitalizavo MBG ir, kaip numatyta pagal sandorio sąlygas, bankui skyrė 400 mln. EUR kapitalo injekciją (109).
(313)
Daroma išvada, kad, atsižvelgiant į sandorio ypatumus (visiškai kapitalizuoto banko įsigijimas už labai mažą kainą ir pardavėjo bankui skirta kapitalo injekcija), dėl MBG įsigijimo bankui nesusidaro jokių papildomų kapitalo poreikių, todėl MBG įsigijimas išimties tvarka neprieštarauja reikalavimui apriboti pagalbą iki mažiausios sumos.
7.5.4.3. Konkurenciją iškreipiantis MBG įsigijimo poveikis
(314)
Kaip nurodyta 274 konstatuojamojoje dalyje, pagal Restruktūrizavimo komunikato 39 ir 40 punktus valstybės pagalba neturėtų būti naudojama darant žalą pagalbos negaunančioms įmonėms, visų pirma konkuruojančioms įmonėms įsigyti, išskyrus tiksliai apibrėžtas aplinkybes.
(315)
2012 m. pradžioje vertindamas visų Graikijos bankų gyvybingumą Graikijos bankas manė, kad MBG, kaip savarankiškas bankas, nebuvo gyvybingas. Dėl MBG BCP susidarė didelių nuostolių, todėl pastarasis norėjo jį parduoti, o tuo atveju, jei parduoti būtų neįmanoma, galėjo svarstyti leisti jam bankrutuoti. MBG pardavimas taip pat buvo numatytas BCP restruktūrizavimo plane (110). Todėl įsigijimas gali būti laikomas konsolidavimo proceso, reikalingo finansiniam stabilumui atkurti, dalimi, kaip aprašyta Restruktūrizavimo komunikato 41 punkte.
(316)
Be to, tinkamo pasiūlymo MBG įsigyti nepateikė nė vienas pagalbos negaunantis konkurso dalyvis.
(317)
Atsižvelgiant į tas aplinkybes, galima daryti išvadą, kad MBG įsigijimui taikoma Restruktūrizavimo komunikato 41 punkte numatyta išimtis.
7.5.4.4. Išvada dėl MBG įsigijimo
(318)
Daroma išvada, kad, atsižvelgiant į nepaprastą Graikijos bankų padėtį ir į MBG įsigijimo ypatumus, tas įsigijimas atitinka Restruktūrizavimo komunikate nustatytus reikalavimus.
7.6. A, B1, B2, B3 IR B4 PRIEMONIŲ ATITIKTIS RESTRUKTŪRIZAVIMO KOMUNIKATUI
7.6.1. Sunkumų atsiradimo priežastys ir reikšmė vertinimui pagal Restruktūrizavimo komunikatą
(319)
Kaip nurodyta 2.1.1 ir 2.1.2 skirsniuose, banko patiriami sunkumai daugiausia kilo dėl Graikijos valstybės skolos krizės ir gilaus nuosmukio Graikijoje ir Pietų Europoje. Kalbant apie pirmąjį veiksnį, Graikijos valdžios sektorius prarado galimybę naudotis finansų rinkomis ir galiausiai jam teko derėtis su šalies ir tarptautiniais kreditoriais dėl susitarimo, PSD programos, dėl to reikalavimų valstybei vertė buvo sumažinta 53,3 %. Be to, 31,5 % reikalavimų buvo iškeisti į naujas GVO su mažesnėmis palūkanomis ir ilgesniais išpirkimo terminais. Tas naujas GVO valstybė iš Graikijos bankų išpirko 2012 m. gruodžio mėn. už 30,2-40,1 % jų nominaliosios vertės kainą, dėl to Graikijos bankams susidarė papildomų nuostolių. Be PSD programos ir skolos išpirkimo poveikio jo kapitalo pozicijai bankas taip pat susidūrė su dideliu indėlių atsiėmimu nuo 2010 m. iki 2012 m. vidurio - dėl rizikos, kad Graikija dėl netvarios valstybės skolos ir ekonomikos nuosmukio gali pasitraukti iš euro zonos.
(320)
Bankui suteikta pagalba, t. y. B1, B2, B3 ir B4 priemonių suma, arba 7 335 mln. EUR, viršija įgyvendinus PSD programą į apskaitą įtrauktų nuostolių sumą (5 911 mln. EUR).
(321)
Didelė dalis kapitalo poreikių yra susijusi su įprastine finansų įstaigos rizika dėl buveinės šalies valstybės skolos. Tas faktas taip pat buvo nurodytas sprendimo pradėti procedūrą dėl „Piraeus“ 63 ir 74 konstatuojamosiose dalyse. Todėl bankui mažiau nei kitoms remiamoms finansų įstaigoms, kurios sukaupė pernelyg didelę riziką, savo restruktūrizavimo plane reikia spręsti neatsakingo elgesio rizikos problemas. Tos pagalbos priemonės turi mažesnį iškreipiamąjį poveikį, todėl priemonės, kurių imamasi konkurencijos iškraipymams riboti, turėtų būti proporcingai sušvelnintos. Kadangi PSD programa ir skolos išpirkimas yra skolos atsisakymas valstybės naudai, atlygis valstybei bankų rekapitalizavimo atveju gali būti mažesnis. Tačiau Komisija pažymi, kad bankui dėl Graikijos valstybės skolos kylanti rizika buvo didesnė nei kitiems dideliems Graikijos bankams (111). Todėl ne visi GVO nuostoliai gali būti siejami su įprastine finansų įstaigos rizika dėl buveinės šalies valstybės skolos.
(322)
Kita banko nuostolių atsiradimo priežastis - Graikijos namų ūkiams ir įmonėms suteiktų paskolų nuostoliai. Komisija mano, kad tie nuostoliai daugiausia susidarė dėl nepaprastai didelio ir užsitęsusio BVP sumažėjimo - maždaug 25 % per penkerius metus, o ne dėl rizikingos banko skolinimo praktikos. Taigi dėl pagalbos, suteiktos tiems nuostoliams padengti, nekyla neatsakingo elgesio rizikos; taip būna tuo atveju, kai pagalba bankas yra apsaugomas nuo ankstesnio rizikingo elgesio pasekmių. Todėl pagalba turi mažesnį iškreipiamąjį poveikį (112).
(323)
Tačiau dalis banko kapitalo poreikių ir paskolų nuostolių susidarė dėl kai kurių tarptautinių patronuojamųjų įmonių. Testavimas nepalankiausiomis sąlygomis, atliktas 2012 m. siekiant nustatyti banko kapitalo poreikius, parodė, kad užsienio paskolų kredito nuostolio projekcijos sudarė 1 314 mln. EUR pagal pagrindinį scenarijų ir 1 624 mln. EUR pagal nepalankų scenarijų. Pastaraisiais metais keletas iš tų užsienyje veikiančių įmonių buvo nuostolingos. 2012 m. tarptautinės veiklos nuostoliai sudarė 244 mln. EUR prieš apmokestinimą (113). Dėl užsienio turto likvidumas taip pat smarkiai sumažėjo.
(324)
Taigi galima daryti išvadą, kad 2011 m. Pratęsimo komunikato 14 punktas taikomas didelei nuostolių daliai ir pagalbos poreikiui, todėl Komisija gali sušvelninti reikalavimus. Be to, dalies pagalbos prireikė dėl nepaprastai gilaus nuosmukio Graikijoje, o ne dėl rizikingo skolinimo. Dėl tokios pagalbos nekyla neatsakingo elgesio rizikos, todėl ji turi mažesnį iškreipiamąjį poveikį.
(325)
Be to, dalis pagalbos poreikio susijusi su paties banko rizikavimu, kalbant apie didelę jo turimą valstybės skolos dalį ir jo užsienio patronuojamąsias įmones.
7.6.2. Gyvybingumas
(326)
Restruktūrizavimo planu turi būti užtikrinta, kad iki restruktūrizavimo laikotarpio pabaigos finansų įstaiga sugebės atkurti ilgalaikį gyvybingumą (Restruktūrizavimo komunikato 2 skirsnis). Nagrinėjamu atveju restruktūrizavimo laikotarpis - tai laikotarpis nuo šio sprendimo priėmimo dienos iki 2018 m. gruodžio 31 d.
(327)
Pagal Restruktūrizavimo komunikato 9, 10 ir 11 punktus Graikija pateikė visapusišką ir išsamų restruktūrizavimo planą, kuriame pateikiama išsami informacija apie banko verslo modelį. Be to, plane nurodomos banko patiriamų sunkumų priežastys, taip pat priemonės, kurių imtasi visoms gyvybingumo problemoms, su kuriomis jis susidūrė, spręsti. Visų pirma restruktūrizavimo plane aprašoma pasirinkta strategija banko veiklos efektyvumui išlaikyti ir klausimams, susijusiems su aukštu neveiksnių paskolų lygiu, silpnomis likvidumo ir kapitalo pozicijomis, taip pat užsienyje veikiančiomis įmonėmis, kurios pastaraisiais metais dėl finansavimo ir kapitalo buvo priklausomos nuo savo patronuojančiosios įmonės, spręsti.
7.6.2.1. Graikijoje vykdoma bankininkystės veikla
(328)
Kalbant apie likvidumą (114) ir banko priklausomybę nuo Eurosistemos finansavimo, restruktūrizavimo plane numatomas ribotas balanso augimas Graikijoje, o indėlių bazė vėl turėtų didėti. Jau sumažėjusi priklausomybė nuo valstybės garantuojamos skubios paramos likvidumui padidinti ir toliau mažės, o tai padės bankui sumažinti ir savo finansavimo išlaidas.
(329)
137 konstatuojamojoje dalyje nurodytu įsipareigojimu dėl paskolų ir indėlių santykio užtikrinama, kad restruktūrizavimo laikotarpio pabaigoje banko balanso struktūra bus tvari. Pardavus vertybinius popierius ir kitą nepagrindinę veiklą taip pat sustiprės banko likvidumo pozicija. Kadangi banko likvidumo pozicija vis dar įtempta, Komisija gali pritarti Graikijos valdžios institucijų prašymui leisti padidinti banko likvidumą taikant Graikijos bankams skirtos paramos schemos garantijų ir paskolų, padengtų Vyriausybės obligacijomis, priemones ir valstybės garantuojamą skubią paramą likvidumui padidinti.
(330)
Kad būtų sumažintos finansavimo išlaidos, Graikija taip pat įsipareigojo, kad bankas toliau mažins už indėlius Graikijoje mokamas palūkanas, kaip aprašyta 137 konstatuojamojoje dalyje. Toks indėlių sąnaudų sumažinimas bus svarbus veiksnys didinant banko pelningumą prieš atidėjinių sudarymą.
(331)
Nuo krizės pradžios bankas įsigijo dideles įmonių kapitalo dalis, dėl to smarkiai išaugo jo dydis ir indėlių bazė. Bankas per trumpiausią laiką sėkmingai integravo įsigytą verslą. Įvykdęs tuos įsigijimus, dabar bankas stengiasi pasiekti visą įmanomą sąveiką. Jis pradėjo racionalizuoti savo komercinį tinklą Graikijoje mažindamas filialų ir darbuotojų skaičių (115). Iki 2017 m. banko bendros sąnaudos Graikijoje bus sumažintos dar […] %, palyginti su 2013 m. Kad tas tikslas būtų pasiektas, Graikija įsipareigojo, kad bankas savo filialų ir darbuotojų skaičių Graikijoje sumažins iki atitinkamai […] ir […] 2017 m. gruodžio 31 d., o bendros sąnaudos Graikijoje neviršys […] mlrd. EUR. Numatomas sąnaudų ir pajamų santykis restruktūrizavimo laikotarpio pabaigoje bus mažesnis nei […] %. Komisija mano, kad restruktūrizavimo planu išlaikomas banko efektyvumas naujomis rinkos sąlygomis.
(332)
Kita svarbi sritis - neveiksnių paskolų valdymas, nes 2013 m. gruodžio 31 d. jos sudarė 36 % banko portfelio (116). Siekdamas sumažinti nuostolius, bankas planuoja griežtinti savo paskolų politiką (ribos, užtikrinimas įkaitu) ir daugiausia dėmesio skirti pagrindinei veiklai. Graikija taip pat įsipareigojo, kad bankas, vykdydamas paskolų politiką, laikysis aukštų standartų, siekdamas valdyti riziką ir užtikrinti kuo didesnę vertę bankui kiekviename paskolų teikimo proceso etape, įskaitant paskolų restruktūrizavimą, kaip aprašyta 141 konstatuojamojoje dalyje.
7.6.2.2. Banko valdymas
(333)
Kitas pagrindinis klausimas - banko valdymas, atsižvelgiant į tai, kad po 2013 m. pavasario rekapitalizavimo HFSF turi daugumą banko akcijų, tačiau ribotą balsavimo teisę. Be to, kai kurie banką kontroliuojantys privatūs investuotojai taip pat turi varantų, todėl jie gautų visapusišką naudą, jeigu akcijų kaina restruktūrizavimo laikotarpiu staigiai pakiltų. Kadangi dėl to galėtų kilti neatsakingo elgesio rizika, 2013 m. bankas ir HFSF susitarė dėl specialios santykių palaikymo tvarkos. Tuo susitarimu kasdienė banko veikla apsaugoma nuo bet kokio pagrindinių akcininkų kišimosi, kartu užtikrinant, kad HFSF galėtų stebėti, kaip įgyvendinamas restruktūrizavimo planas, ir neleisti banko vadovybei prisiimti pernelyg didelės rizikos rengiant atitinkamas konsultacijas. Bankas taip pat įsipareigojo atidžiai stebėti savo poziciją susijusiems skolininkams. Komisija teigiamai vertina tai, kad HFSF automatiškai atgautų balsavimo teises, jei bankas neįgyvendintų savo restruktūrizavimo plano.
7.6.2.3. Tarptautinė veikla
(334)
Kaip paaiškinta 323 konstatuojamojoje dalyje, dėl tam tikros tarptautinės banko veiklos praeityje smarkiai sumažėjo banko kapitalas ir likvidumas.
(335)
Restruktūrizavimo plane numatyta, kad bankas toliau persiorientuos į savo šalies rinką. Bankas jau pardavė patronuojamąją įmonę Jungtinėse Amerikos Valstijose. Jis taip pat pradėjo racionalizuoti kitas patronuojamąsias įmones, stiprinti paskolų garantavimo procesą ir mažinti patronuojamųjų įmonių finansavimo trūkumą. Bankas planuoja tolesnį savo tinklo racionalizavimą išlaikytose patronuojamosiose įmonėse, kaip aprašyta 130 konstatuojamojoje dalyje.
(336)
Taigi ateityje bendra užsienio turto suma sumažės. Restruktūrizavimo laikotarpio pabaigoje užsienio turtas sudarys […] dalį viso banko balanso.
(337)
Todėl Komisija mano, kad bankas bus pakankamai restruktūrizavęs tas užsienyje veikiančias įmones ir sumažinęs jų dydį, kad ateityje nepatirtų papildomų kapitalo poreikių ir likvidumo trūkumo. 138 konstatuojamojoje dalyje aprašytas įsipareigojimas neskirti didelių kapitalo injekcijų banko tarptautinėms patronuojamosioms įmonėms taip pat padeda užtikrinti, kad užsienio patronuojamosios įmonės nekels grėsmės banko kapitalo ar likvidumo pozicijai.
7.6.2.4. Išvada dėl gyvybingumo
(338)
Pagal pagrindinį scenarijų, kaip aprašyta 2.4 skirsnyje, restruktūrizavimo laikotarpio pabaigoje bankas sugebės gauti grąžą, kuri leis jam padengti visas savo sąnaudas ir užtikrinti tinkamą nuosavo kapitalo grąžą, atsižvelgiant į jo rizikos profilį. Tuo pat metu banko kapitalo pozicija turėtų išlikti patenkinama.
(339)
Galiausiai Komisija atsižvelgia į Graikijos valdžios institucijų pateiktame banko restruktūrizavimo plane aprašytą nepalankų scenarijų. Tas nepalankus scenarijus grindžiamas su HFSF suderintomis prielaidomis. Šiuo scenarijumi atsižvelgiama į ilgesnį ir gilesnį nuosmukį, taip pat į didesnę nekilnojamojo turto kainų defliaciją. Iš restruktūrizavimo plano matyti, kad bankas gali atlaikyti pakankamai nemažai nepalankiausių sąlygų, nes pagal nepalankų scenarijų bankas restruktūrizavimo laikotarpio pabaigoje išliks pelningas ir turės pakankamai kapitalo.
(340)
2014 m. pritrauktos papildomo kapitalo sumos, t. y. 1 750 mln. EUR, pakanka 2013 m. testavimo nepalankiausiomis sąlygomis pagrindiniam scenarijui restruktūrizavimo laikotarpiu įgyvendinti ir privilegijuotosioms akcijoms išpirkti (bankas tai padarė 2014 m. gegužės mėn. (117)). […] Komisija primena, kad vertindamas kapitalo poreikius pagal pagrindinį scenarijų Graikijos bankas jau padarė keletą pakeitimų, dėl kurių padidėjo numatomi kapitalo poreikiai, palyginti su banko pagal savo pagrindinį scenarijų apskaičiuotais kapitalo poreikiais. Todėl Komisija mano, kad Graikijos banko pagal pagrindinį scenarijų apskaičiuotų kapitalo poreikių atveju atsižvelgiama į tam tikrą nepalankiausių sąlygų lygį. Kad padarytų išvadą, jog bankas yra gyvybingas, Komisija nereikalauja, kad bankas iš anksto turėtų pakankamai kapitalo Graikijos banko pagal testavimo nepalankiausiomis sąlygomis scenarijų apskaičiuotiems kapitalo poreikiams padengti, nes tas apskaičiuotas lygis reiškia aukštą nepalankiausių sąlygų lygį, o 2014 m. kovo mėn. pritrauktas kapitalas rodo, kad bankas vėl turi galimybę naudotis kapitalo rinkomis.
(341)
Be to, aišku, kad bankas papildomai neinvestuos į neinvesticinio reitingo vertybinius popierius; tai padės išlaikyti kapitalo ir likvidumo poziciją.
(342)
Todėl daroma išvada, kad jau įgyvendinto restruktūrizavimo kartu su papildomu siūlomu restruktūrizavimu pakanka ilgalaikiam banko gyvybingumui atkurti.
7.6.3. Nuosavas įnašas ir naštos pasidalijimas
(343)
Kaip nurodyta Restruktūrizavimo komunikato 3 skirsnyje, siekiant užtikrinti, kad pagalba būtų apribota iki mažiausios būtinos sumos, bankai ir jų kapitalo savininkai turi kiek galėdami prisidėti prie restruktūrizavimo. Taigi restruktūrizavimui finansuoti bankai turėtų naudoti savo išteklius, šiuo tikslu, pvz., parduodami turtą, o kapitalo savininkai, jei įmanoma, turėtų padengti banko nuostolius.
7.6.3.1. Banko įnašas: turto pardavimas ir sąnaudų mažinimas
(344)
Siekdamas padidinti kapitalo pakankamumą ir sustiprinti likvidumo poziciją bankas jau pardavė nedideles užsienyje veikiančias įmones (Jungtinėse Amerikos Valstijose) ir sumažino dalies savo portfelio įsiskolinimą. Restruktūrizavimo plane numatytas banko užsienyje vykdomos veiklos įsiskolinimo mažinimas, kaip aprašyta 125-129 konstatuojamosiose dalyse. Atsižvelgiant į jau sumažintą finansinį įsiskolinimą ir parduotą turtą, taip pat įgyvendinus įsipareigojimus, susijusius su užsienyje veikiančių įmonių finansinio įsiskolinimo mažinimu ir pardavimu, bankas bus reikšmingai sumažinęs savo geografinį buvimą […]. Sumažinus banko tarptautinio turto dydį taip pat gerokai sumažės nenumatyta rizika, kad pagalbos prireiks ateityje. Taigi tai padeda sumažinti pagalbą iki mažiausios sumos.
(345)
Siekdamas apriboti kapitalo poreikius bankas nenaudos kapitalo užsienio patronuojamosioms įmonėms remti arba plėsti, kaip aprašyta 138 konstatuojamojoje dalyje. Be to, Graikijos prisiimtais įsipareigojimais užtikrinama, kad bankas nevykdys brangių įsigijimų.
(346)
Bankas taip pat ėmėsi plataus masto sąnaudų mažinimo programos, kaip nurodyta 2.4.2 skirsnyje. Jo sąnaudos toliau mažės iki 2017 m. Mažinamas banko darbuotojų skaičius ir darbo užmokestis. Graikija taip pat įsipareigojo apriboti banko valdytojų atlygį, […].
7.6.3.2. Istorinių akcininkų dalijimasis našta ir rinkoje pritrauktas naujas kapitalas
(347)
Banko istorinių akcininkų valdoma akcinio kapitalo dalis sumažėjo 2009 m. įvykdžius teisių emisiją (118), o vėliau - HFSF įvykdžius rekapitalizavimą (B4 priemonė) ir 2013 m. bei 2014 m. kovo mėn. pritraukus privataus kapitalo. Pavyzdžiui, banko akcininkų (tuo metu jie apėmė investuotojus, kurie investavo pinigų 2009 m.) turima dalis sumažėjo nuo 100 % prieš 2013 m. pavasario rekapitalizavimą iki vos 2,3 % po to rekapitalizavimo. Be to, bankas nuo 2008 m. nemokėjo jokių dividendų grynaisiais. Be to istorinių akcininkų dalijimosi našta, nuo krizės pradžios 2008 m. bankas pritraukė didelę privataus kapitalo sumą, t. y. 807 mln. EUR 2009 m., 1 444 mln. EUR 2013 m. ir 1 750 mln. EUR 2014 m.
7.6.3.3. Subordinuotosios skolos priemonių turėtojų dalijimasis našta
(348)
Banko mišrių ir subordinuotosios skolos priemonių turėtojai prisidėjo prie banko restruktūrizavimo išlaidų. Siekdamas padidinti kapitalą bankas įgyvendino keletą įsipareigojimų valdymo priemonių, kaip aprašyta 134 konstatuojamojoje dalyje.
(349)
Vis dar neapmokėtoms priemonėms taikomas 143 konstatuojamojoje dalyje nurodytas draudimas mokėti atkarpas. Todėl Komisija mano, kad užtikrintas tinkamas banko mišrių ir subordinuotosios skolos priemonių turėtojų dalijimasis našta ir laikomasi atitinkamų Restruktūrizavimo komunikato reikalavimų.
7.6.3.4. Išvada dėl nuosavo įnašo ir naštos pasidalijimo
(350)
Palyginti su visa gauta valstybės rekapitalizavimo suma, nuosavas įnašas ir naštos pasidalijimas, ypač parduodant turtą ir mažinant paskolų portfelį, yra gerokai mažesni nei tie dydžiai, kuriuos Komisija paprastai laikytų pakankamais. Mažinimas taikomas tik užsienyje vykdomai veiklai, kuri sudaro ribotą banko dalį (119), o vykdant restruktūrizavimą nenumatoma mažinti Graikijos paskolų ir indėlių portfelių dydžio, nors tie portfeliai pastaraisiais metais įvykdžius įsigijimus kaip tik smarkiai išaugo. Tačiau Komisija atsižvelgia į 7.6.1 skirsnyje aptartus veiksnius ir ypač į tai, kad gautai pagalbai iš dalies gali būti taikoma 2011 m. Pratęsimo komunikato 14 punkte nustatyta išimtis, kuomet Komisija gali sutikti su mažesniu nuosavu įnašu ir naštos pasidalijimu. Komisija taip pat teigiamai vertina tai, kad 2013 m. gegužės mėn. bankas rinkoje pritraukė 1 444 mln. EUR, o 2014 m. kovo mėn. -1 750 mln. EUR, […]. Be to, 2014 m. kovo mėn. kapitalas buvo pritrauktas už tokią kainą už akciją, kuri atitinka kainą, už kurią HFSF pasirašė akcijas vykdant 2013 m. pavasario rekapitalizavimą (B4 priemonė). Taigi taikant aukštą emisijos kainą apribotas HFSF valdomos akcinio kapitalo dalies sumažėjimas. Bankas taip pat išpirko privilegijuotąsias akcijas (A priemonė). Atsižvelgiant į visus tuos veiksnius, gali būti laikoma, jog restruktūrizavimo plane numatytos pakankamos nuosavo įnašo ir naštos pasidalijimo priemonės, kad pagalba būtų apribota iki mažiausios būtinos sumos.
7.6.4. Konkurencijos iškraipymą ribojančios priemonės
(351)
Restruktūrizavimo komunikate reikalaujama, kad restruktūrizavimo plane būtų pasiūlyta priemonių, kuriomis ribojami konkurencijos iškraipymai ir užtikrinamas konkurencingas bankų sektorius. Be to, tomis priemonėmis taip pat turėtų būti sprendžiamos neatsakingo elgesio rizikos problemos ir užtikrinta, kad valstybės pagalba nebūtų naudojama antikonkurenciniams veiksmams finansuoti.
(352)
Restruktūrizavimo komunikato 31 punkte nurodyta, kad vertindama pagalbos sumą ir dėl pagalbos kylančius konkurencijos iškraipymus Komisija turi atsižvelgti tiek į absoliučią, tiek į santykinę gautos valstybės pagalbos sumą, taip pat į naštos pasidalijimo lygį ir į finansų įstaigos padėtį rinkoje po restruktūrizavimo. Šiuo klausimu Komisija primena, kad bankas iš valstybės gavo kapitalo paramą, kuri sudarė 23,7 % pagal riziką įvertinto jo turto (120). Be to, 2010 m. bankui suteiktos likvidumo garantijos, kurios siekė 9,9 mlrd. EUR, ir 1,3 mlrd. EUR paskolų, padengtų Vyriausybės obligacijomis; kartu tai sudarė beveik 25 % banko balanso. Bankas taip pat gavo valstybės garantuojamą skubią paramą likvidumui padidinti. Taigi, atsižvelgiant į didelę pagalbos sumą, būtinos priemones, kuriomis būtų ribojami galimi konkurencijos iškraipymai. Be to, banko rinkos dalis Graikijoje yra didelė. Įsigijus perduotą ATE veiklą, „Geniki“, MBG ir perduotą Kipro bankų veiklą padidėjo banko rinkos dalys. Po tų įsigijimų banko indėlių rinkos dalis Graikijoje 2013 m. pabaigoje sudarė 29 %, o jo gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto hipotekos paskolų, vartojimo kreditų ir paskolų įmonėms rinkos dalys siekė atitinkamai 25 %, 22 % ir 35 % (palyginti su atitinkamai 10 %, 8 %, 8 % ir 14 % 2011 m.) (121).
(353)
Komisija primena, kad banko patiriami sunkumai daugiausia kilo dėl išorės sukrėtimų, kaip antai Graikijos valstybės skolos krizės ir užsitęsusio nuosmukio, dėl kurio Graikijos ekonomika yra sutrikdyta nuo 2008 m., kaip nurodyta sprendimo pradėti procedūrą dėl „Piraeus“ 74 konstatuojamojoje dalyje. Todėl poreikis spręsti neatsakingo elgesio rizikos problemas sumažėjęs. Kaip aptarta šio sprendimo 7.6.1 skirsnyje, atsižvelgiant į tuos veiksnius pagalbos priemonių konkurenciją iškreipiantis poveikis yra mažesnis, taigi ir konkurencijos iškraipymą ribojančių priemonių poreikis yra mažesnis. Dėl tų priežasčių Komisija išimties tvarka gali sutikti, kad, nepaisant didelės pagalbos sumos ir didelių rinkos dalių, restruktūrizavimo plane nebūtų numatyta jokio balanso sumos ir paskolų mažinimo Graikijoje. Tačiau kiltų problemų, jei iš keturių didelių Graikijos bankų daugiausia pagalbos gaunantis bankas, kuris pastaraisiais metais vykdydamas įsigijimus išaugo labiausiai, restruktūrizavimo laikotarpiu ir toliau augtų sparčiau nei rinka, taip išstumdamas mažiau remiamus bankus. Todėl Komisija palankiai vertina įsipareigojimą, kad banko augimas neviršys rinkos augimo.
(354)
Tačiau Komisija pažymi, kad valstybės rekapitalizavimo priemonės leido bankui tęsti bankininkystės veiklą užsienio rinkose.
(355)
Komisija pažymi, kad be jau įgyvendinto finansinio įsiskolinimo mažinimo ir restruktūrizavimo bankas iki 2018 m. birželio 30 d. toliau restruktūrizuos savo užsienio turtą ir mažins finansinį įsiskolinimą (122). Be to, bankas įsipareigojo nenaudoti pagalbos tos veiklos plėtrai finansuoti. Taigi pagalba nebus naudojama konkurencijai tose užsienio rinkose iškraipyti.
(356)
Graikija taip pat įsipareigojo, kad bankas nevykdys brangių įsigijimų, taip užtikrinant, kad bankas nenaudos gautos valstybės pagalbos naujam verslui įsigyti. Tas draudimas padeda užtikrinti, kad pagalba būtų griežtai naudojama Graikijos bankininkystės veiklos gyvybingumo atkūrimui remti, o ne, pavyzdžiui, plėstis užsienio rinkose.
(357)
Įsipareigojimu mažinti už Graikijos indėlius mokamas palūkanas taip pat užtikrinama, kad pagalba nebus naudojama netvarioms indėlių priėmimo strategijoms, kuriomis iškraipoma konkurencija Graikijos rinkose, finansuoti. Taip pat įsipareigojimu įgyvendinti griežtas gaires dėl naujų paskolų kainų nustatymo remiantis tinkamu kredito rizikos vertinimu bus užtikrinta, kad bankas netinkamomis paskolų klientams kainų nustatymo strategijomis neiškraipytų konkurencijos Graikijos rinkoje.
(358)
Atsižvelgdama į ypatingą padėtį, aprašytą 7.6.1 skirsnyje, ir į restruktūrizavimo plane numatytas priemones Komisija mano, kad esama pakankamų apsaugos priemonių, kuriomis ribojami konkurencijos iškraipymai.
7.6.5. Stebėsena
(359)
Pagal Restruktūrizavimo komunikato 5 skirsnį reikalaujama teikti reguliarias ataskaitas, kad Komisija galėtų tikrinti, ar restruktūrizavimo planas įgyvendinamas tinkamai. Kaip nurodyta Graikijos prisiimtuose įsipareigojimuose (123), Graikija užtikrins, kad iki restruktūrizavimo laikotarpio pabaigos, t. y. 2018 m. gruodžio 31 d., už stebėseną atsakingas patikėtinis, kurį bankas paskyrė, pritarus Komisijai, stebės Graikijos prisiimtus įsipareigojimus, susijusius su veiklos Graikijoje ir užsienyje restruktūrizavimu ir su banko valdymu ir komercine veikla. Todėl Komisija mano, kad užtikrinta tinkama restruktūrizavimo plano įgyvendinimo stebėsena.
7.6.6. Išvada dėl A, B1, B2, B3 ir B4 priemonių atitikties Restruktūrizavimo komunikatui
(360)
Komisija pripažįsta, kad restruktūrizavimu planu (vertinant jį kartu su šio sprendimo priede išdėstytais įsipareigojimais) užtikrinamas ilgalaikio banko gyvybingumo atkūrimas, jis yra pakankamas naštos pasidalijimo bei nuosavo įnašo požiūriu, taip pat tinkamas šiame sprendime nagrinėjamų pagalbos priemonių konkurenciją iškreipiančiam poveikiui atsverti ir proporcingas. Komisijai pateiktas restruktūrizavimo planas ir įsipareigojimai atitinka Restruktūrizavimo komunikato kriterijus.
8. IŠVADA
(361)
Komisija apgailestauja, kad Graikija, pažeisdama Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 108 straipsnio 3 dalį, neteisėtai įgyvendino B2, B3 ir B4 pagalbos priemones, nes jos buvo įgyvendintos prieš tai oficialiai apie jas nepranešus. Tačiau tos priemonės, taip pat kitos šiame sprendime nagrinėjamos priemonės, gali būti laikomos suderinamomis su vidaus rinka,
PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
1 straipsnis
1. Toliau nurodytos Graikijos įgyvendintos priemonės yra valstybės pagalba pagal Sutarties 107 straipsnio 1 dalį:
a)
Graikijos banko bankui „Piraeus Bank S.A.“ suteikta ir Graikijos garantuojama skubi parama likvidumui padidinti (L2 priemonė);
b)
2012 m. gruodžio mėn. Graikijos finansinio stabilumo fondo (HFSF) „Piraeus Bank S.A.“ suteikta 1 553 mln. EUR dydžio antroji tarpinio rekapitalizavimo priemonė (B2 priemonė);
c)
2012 m. gruodžio 20 d. HFSF „Piraeus Bank S.A.“ pateiktas 1 082 mln. EUR dydžio įsipareigojimo raštas (B3 priemonė);
d)
2013 m. pavasarį HFSF „Piraeus Bank S.A.“ suteikta 5 891 mln. EUR dydžio rekapitalizavimo priemonė (B4 priemonė);
e)
2013 m. pavasarį HFSF „Piraeus Bank S.A.“ suteikta 524 mln. EUR dydžio rekapitalizavimo priemonė (C priemonė).
2. Atsižvelgiant į 2014 m. birželio 25 d. pateiktą restruktūrizavimo planą, susijusį su „Piraeus Bank Group“, kurią sudaro „Piraeus Bank S.A.“ ir visos jo patronuojamosios įmonės ir filialai, ir į tą dieną Graikijos pateiktus įsipareigojimus, toliau nurodyta valstybės pagalba yra suderinama su vidaus rinka:
a)
2009 m. gegužės mėn. ir 2011 m. gruodžio mėn. Graikijos „Piraeus Bank S.A.“ skirta 750 mln. EUR kapitalo injekcija pagal rekapitalizavimo schemą (A priemonė);
b)
nuo 2011 m. liepos mėn. Graikijos banko bankui „Piraeus Bank S.A.“ suteikta ir Graikijos garantuojama skubi parama likvidumui padidinti, kuri 2012 m. gruodžio 31 d. sudarė 30,4 mlrd. EUR (L2 priemonė);
c)
2012 m. gegužės mėn. HFSF „Piraeus Bank S.A.“ suteikta 4,7 mlrd. EUR dydžio pirmoji tarpinio rekapitalizavimo priemonė (B1 priemonė);
d)
2012 m. gruodžio mėn. HFSF „Piraeus Bank S.A.“ suteikta 1 553 mln. EUR dydžio antroji tarpinio rekapitalizavimo priemonė (B2 priemonė);
e)
2012 m. gruodžio 20 d. HFSF „Piraeus Bank S.A.“ pateiktas 1 082 mln. EUR dydžio įsipareigojimo raštas (B3 priemonė);
f)
2013 m. pavasarį HFSF „Piraeus Bank S.A.“ suteikta 5 891 mln. EUR dydžio rekapitalizavimo priemonė (B4 priemonė);
g)
2013 m. pavasarį HFSF „Piraeus Bank S.A.“ suteikta 524 mln. EUR dydžio rekapitalizavimo priemonė (C priemonė).
2 straipsnis
Šis sprendimas skirtas Graikijos Respublikai.
Priimta Briuselyje 2014 m. liepos 23 d.