РЕШЕНИЕ НА КОМИСИЯТА
от 9 юли 2014 година
относно мярка SA.35668 (13/C) (ex 13/NN) (ex 12/CP), приведена в действие от Дания и Швеция за Scandinavian Airlines
(нотифицирано под номер C(2014) 4532)
(само текстът на английски език е автентичен)
(текст от значение за ЕИП)
(2014/938/ЕС)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 108, параграф 2, първа алинея от него,
като взе предвид Споразумението за Европейското икономическо пространство, и по-специално член 62, параграф 1, буква а) от него,
като взе предвид решението, с което Комисията взе решение да открие процедурата, предвидена в член 108, параграф 2 от Договора за функционирането на Европейския съюз по отношение на помощ SA.35668 (13/C) (ex 13/NN) (ex 12/CP) (1),
като покани заинтересованите страни да представят мненията си в съответствие с посочените разпоредби и като взе предвид техните мнения,
като има предвид, че:
1. ПРОЦЕДУРА
(1)
В края на октомври 2012 г. Дания, Швеция и Норвегия (наричани по-нататък „държавите“) се обърнаха неофициално към Комисията и Надзорния орган на ЕАСТ („НОЕ“) във връзка с намерението си да участват в нов инструмент за револвиращ кредит („нов ИРК“) в полза на Scandinavian Airlines („SAS“, „SAS Group“ или „дружеството“). На 12 ноември 2012 г. държавите решиха да участват в новия ИРК, без обаче официално да уведомят Комисията за мярката.
(2)
На 14 ноември 2012 г. Комисията започна неофициално разследване относно новия ИРК. Комисията изпрати искания за информация до Дания и Швеция на 29 ноември 2012 г., 18 декември 2012 г., 28 януари 2013 г. и 18 февруари 2013 г. и отговори съответно на 6 декември 2012 г., 8 януари 2013 г., 5 и 13 февруари 2013 г. и 22 март 2013 г. Дания и Швеция предоставиха допълнителна информация с писмо от 3 юни 2013 г.
(3)
Освен това на 20 ноември 2012 г. Комисията получи жалба от Ryanair, последвана от жалба от Европейската асоциация на нискобюджетните авиокомпании („ELFAA“) на 4 февруари 2013 г., по която Дания и Швеция представиха мнение с писмо от 22 март 2013 г.
(4)
С писмо от 19 юни 2013 г. Комисията уведоми Дания и Швеция, че е взела решение да открие процедурата, предвидена в член 108, параграф 2 от Договора за функционирането на Европейския съюз (наричан по-нататък „ДФЕС“), по отношение на помощта (наричано по-нататък „решение за откриване“). Дания и Швеция представиха мнения относно решението за откриване с писма от 19 август 2013 г.
(5)
Решението на Комисията да започне процедурата бе публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (2) на 28 септември 2013 г. Комисията прикани заинтересованите страни да представят мненията си относно мерките.
(6)
Комисията получи мнения от SAS Group и от Foundation Asset Management Sweden AB (наричано по-нататък „FAM“) (3) на 28 октомври 2013 г. На 5 ноември 2013 г. Комисията препрати тези мнения на Дания и Швеция, като им бе дадена възможност да реагират. С писма от 4 и 5 декември 2013 г. датските и шведските органи отбелязаха, че нямат коментари по мненията на SAS Group и FAM.
(7)
Комисията поиска допълнителна информация от Дания и Швеция, с писмо от 25 февруари 2014 г., на което двете държави членки отговориха на 25 март 2014 г. Освен това с писма от 5 и 7 март 2014 г. датските и шведските органи уведомиха Комисията, че дружеството SAS е решило да отмени новия ИРК и да проучи алтернативни възможности за укрепване на капиталовата си основа. Отмяната е в сила от 4 март 2014 г.
(8)
С писма съответно от 4 и 7 юли 2014 г. Швеция и Дания се съгласиха да се откажат от правата си, произтичащи от член 342 ДФЕС във връзка с член 3 от Регламент № 1 и настоящото решение да бъде прието и оповестено на английски език.
(9)
За тази процедура Комисията е единствено компетентна да прецени дали разпоредбите на ДФЕС са били спазени от Дания и Швеция. От друга страна, НОЕ, съгласно член 109, параграф 1 от Споразумението за Европейското икономическо пространство („Споразумението за ЕИП“) във връзка с член 24 от Споразумението между държавите от ЕАСТ за създаване на надзорен орган и съд, е компетентен да прецени дали разпоредбите на Споразумението за ЕИП са били спазени от Норвегия. Също така, въз основа на член 109, параграф 2 и Протокол 27 към Споразумението за ЕИП, за да се гарантира еднакво прилагане в рамките на ЕИП, НОЕ и Комисията трябва да си сътрудничат, да обменят информация и да се консултират взаимно по въпроси, свързани с политиката на надзор, и по отделни случаи.
(10)
Предвид гореизложеното и като се вземат предвид паралелните компетентности на двете институции в този случай, Комисията си сътрудничи и се консултира с НОЕ преди приемането на настоящото решение.
2. СКАНДИНАВСКИЯТ ПАЗАР ЗА ВЪЗДУШЕН ТРАНСПОРТ
(11)
Между 2001 и 2011 г. скандинавският пазар за въздушен транспорт (който включва Дания, Швеция, Финландия и Норвегия) по получени данни е нараснал с 126 % по отношение на разполагаемите креслокилометри (4). Почти целият растеж в скандинавския пазар за полети на къси разстояния се пада на нискотарифните превозвачи, по-специално Norwegian Air Shuttle и Ryanair. Наистина, смята се, че нискотарифните превозвачи да генерирали 90 % от растежа през този период (5).
(12)
Въпреки нарастването на значението на нискотарифните превозвачи най-големият участник в скандинавския пазар все още е SAS, чийто пазарен дял се изчислява на 35,6 % през 2011 г., което е далеч от стойностите над 50 %, на които се радваше предприятието преди десетилетие. Пазарните дялове на Norwegian Air Shuttle и Ryanair достигнаха съответно 18,7 % и 6,8 % през тази година.
3. ПРЕДПРИЯТИЕТО БЕНЕФИЦИЕР
(13)
SAS е национален превозвач на държавите, най-голямата авиокомпания в Скандинавия и осмата по големина авиокомпания в Европа. Предприятието също така е един от основателите на Star Alliance. Групата, която включва Scandinavian Airlines, Widerøe (6) и Blue 1, е със седалище в Стокхолм, а основният ѝ европейски и междуконтинентален център се намира на летището в Копенхаген. През 2013 г. SAS превози около 28 милиона пътници, като достигна приходи от близо 42 млрд. SEK.
(14)
Предприятието SAS в момента се притежава на 50 % от държавите: 21,4 % от Швеция, 14,3 % от Дания и 14,3 % от Норвегия. Основния частен акционер е фондацията Knut и Alice Wallenberg foundation („KAW“) (7,6 %), а останалите акционери притежават дялове от 1,5 % или по-малко.
Таблица 1
Основни акционери в SAS AB към 31 март 2012 г. (7)
Акционер
Общо (%)
Правителството на Швеция
21,4
Правителството на Дания
14,3
Правителството на Норвегия
14,3
Knut and Alice Wallenberg's foundation
7,6
Försäkringsaktiebolaget, Avanza Pension
1,5
A.H värdepapper AB
1,4
Unionen
1,4
Датската национална банка
1,4
Robur försäkring
0,9
Ponderus Försäkring
0,8
Andra AP-fonden
0,5
Tredje AP-fonden
0,5
SSB+TC Ledning Omnibus FD No OM79
0,5
Nordnet Pensionsförsäkring AB
0,4
Swedbank Robur Sverigefond
0,4
Swedbank Robur Sverigefond Mega
0,3
JPM Chase NA
0,3
AMF Aktiefond Småbolag
0,3
JP Morgan Bank
0,3
KPA Pensionsförsäkring AB
0,2
Nomura International
0,2
(15)
Финансовото състояние на SAS бе слабо в продължение на няколко години с многократни загуби между 2008 и 2013 г. През ноември 2012 г. Standard and Poor's („S&P“) намали кредитния рейтинг на дружеството от B- на CCC+ (8). Тези трудности бяха задълбочени от пазарната среда на високи разходи за гориво и несигурност по отношение на търсенето.
(16)
По-специално, от годишните доклади на дружеството се вижда, че между 2008 г. и 2012 г. дружеството SAS е понесло значителни загуби всяка година и е поело значителен по размер финансов нетен дълг.
Таблица 2
Основни финансови данни на SAS за периода 2007-2012 г. (милиони SEK) (9)
2007
2008
2009
2010
2011
2012
(януари-октомври)
Приходи
50 958
52 870
44 918
41 070
41 412
35 986
Финансов нетен дълг
1 231
8 912
6 504
2 862
7 017
6 549
Печалба преди облагане с данъци (EBT)
1 044
- 969
- 3 423
- 3 069
- 1 629
- 1 245
Нетни доходи
636
- 6 360
- 2 947
- 2 218
- 1 687
- 985
Паричен поток за годината
- 1 839
- 3 084
- 1 741
868
- 1 243
- 1 018
Възвръщаемост на вложения капитал (ROCE)- %
6,7
- 19,6
- 11,7
- 7,6
- 2,2
- 8,1
Възвръщаемост на капитала след облагане - %
3,8
- 47,6
- 26,8
- 17,0
- 12,0
- 24,8
Коефициент на лихвено покритие - %
1,8
- 5,3
- 4,4
- 1,9
- 0,6
- 1,6
(17)
В резултат на влошаващото му се финансово състояние SAS следваше програма за значително намаление на разходите („Core SAS“) през 2009/2010 г. При изпълнението на тази програма SAS трябваше да набере капитал от своите акционери чрез две емисии на права: i) 6 млрд. SEK през април 2009 г.; и i) 5 млрд. SEK през май 2010 г. (10)
(18)
Финансовите затруднения на SAS достигнаха върха си през 2012 г., когато дружеството представи бизнес плана 4 Excellence Next Generation („план 4XNG“), възприет от управленския състав на авиокомпанията като „последен шанс“ за SAS (11). Освен това през ноември 2012 г. пресата съобщи за възможността за SAS да изпадне в несъстоятелност (12).
4. ОПИСАНИЕ НА МЯРКАТА: НОВИЯТ ИРК ПРЕЗ 2012 Г.
(19)
Що се отнася до другите авиокомпании в световен мащаб, SAS разчиташе на външни кредитни споразумения, за да поддържа минимални нива на ликвидност. От 20 декември 2006 г., SAS разчиташе на ИРК, който трябваше да изтече през юни 2013 г. („стар ИРК“). Старият ИРК възлизаше на 366 млн. евро и беше предоставен изключително от няколко банки ([…] (13)). Той включваше и редица финансови клаузи или условия, като […].
(20)
През декември 2011 г., вследствие на влошаване на стопанските резултати на дружеството, ръководството на SAS реши да използва изцяло стария ИРК. След подаване на молба за обявяване в несъстоятелност от дъщерно дружество на SAS (а именно Spanair) през януари 2012 г., SAS започна преговори с банките и на 15 март 2012 г. постигна споразумение за актуализация на договорните клаузи. Тази актуализация на договорните клаузи доведе до нарастване на разходите за използване на стария ИРК, до въвеждане на по-строги условия за усвояване и изискваше от SAS да предостави пълно и незабавно изплащане на усвоената сума. Освен това SAS трябваше да предостави на кредиторите плана за рекапитализиране, който трябваше да бъде одобрен от управителния съвет и основните акционери, т.е. държавите и KAW.
(21)
Планът за рекапитализиране се основаваше на т.нар.план 4XNG, който се разработваше в началото на 2012 г. Планът 4XNG също даваше отговор на опасенията, изразени от […] относно съществуващия бизнес план на SAS, наречен 4 Excellence („план 4X“), през май 2012 г. Според SAS планът 4XNG би позволил на дружеството да се установи като авиокомпания, която е финансово самодостатъчна. В него се набелязват редица финансови цели, които SAS трябваше да постигне през финансовата година 2014/2015. Те включваха печалба преди лихви и данъци (EBIT) над 8 %, съотношение на финансова подготвеност над 20 % и коефициент на собствения капитал (собствен капитал/активи) над 35 %. Планът 4XNG трябваше да позволи на SAS да подобри своята печалба преди облагане с данъци (EBT) с приблизително 3 млрд. SEK на годишна основа, като в същото време осъществяването му ще изисква разходи за преструктуриране и еднократни разходи в размер на приблизително 1,5 млрд. SEK.
(22)
Друга цел на плана 4XNG е дружеството да се подготви за въвеждането на нови счетоводни правила за пенсиите от ноември 2013 г., като се очакваше те да имат отрицателно въздействие върху собствения капитал на SAS Group. Освен това в плана се съдържаше ангажимент да се изпълни план за продажба на активи и финансиране, който включваше общо около 3 млрд. SEK в потенциални нетни парични постъпления. Продажбата на активи включваше (14): i) продажбата на Widerøe, дъщерна регионална авиокомпания в Норвегия (15), ii) продажбата на инвестиции с миноритарно участие в […], iii) продажбата на лихви от летищно недвижимо имущество, iv) аутсорсинга на наземното обслужване (16), v) продажбата на самолетни двигатели (17), vi) продажбата или обратния лизинг или други финансови трансакции по отношение на […], vii) аутсорсинга на системите за управление и телефонните централи (18), и viii) продажбата или гарантираното финансиране на три самолета Q400.
(23)
Държавите настояват, че планът 4XNG се е самофинансирал, което означава, че SAS би генерирал достатъчно парични наличности от операциите и от допълнителните продажби на активи, за да финансира първоначалните разходи за изпълнението на плана 4XNG. SAS обаче се безпокоеше от очакванията на инвеститорите за позиция на ниска ликвидност в резултат на значителните предварителни разходи за изпълнение на плана 4XNG. Затова SAS поиска удължаване на срока на действие на стария ИРК заедно с въвеждането на новия ИРК, подкрепян от държавите и KAW. SAS обаче твърдеше, че нито старият ИРК (удължен), нито новият ИРК биха били използвани.
(24)
Обсъжданията по новия ИРК започнаха на 4 юни 2012 г. (19) Първоначално, в съответствие с плана за рекапитализиране (вж. точка 20), банките, които бяха кредитори по стария ИРК, изискваха държавите да пристъпят към още едно записване на собствен капитал, например емисия на права, понеже не желаеха да финансират сами нов ИРК. Държавите обаче отхвърлиха тази идея.
(25)
След провеждането на преговори банките приеха нов ИРК, който ще бъде създаден съвместно с държавите и с KAW и ще бъде строго структуриран при равни условия без подчиненост или непропорционални права за финансова гаранция. Следва да се отбележи, че новият ИРК бе планиран първоначално да бъде в размер на [3-6] млрд. SEK, а съществуваше налична финансова гаранция само в размер на [1-4] млрд. SEK. На 22 октомври 2012 г. размерът на новия ИРК бе накрая намален на 3,5 млрд. SEK(приблизително 400 млн. EUR).
(26)
Новият ИРК беше предоставен от същите банки, които са предоставиха стария ИРК (с изключение на една (20)) заедно с държавите и KAW. Във връзка с това 50 % от новия ИРК се осигуряваха от държавите пропорционално на акционерното им участие в SAS, а останалите 50 % се предоставяха от банките и от KAW. Държавите и KAW участваха в новия ИРК при същите условия (такси, лихви, спогодби) като банките.
(27)
Основните характеристики на новия ИРК са следните:
-
Той бе разделен на два подинструмента от 2 млрд. SEK (инструмент А) и 1,5 млрд. SEK (инструмент Б), по отношение на които държавите допринесоха с 50 % от стойността. Ценовите условия за двата инструмента включваха авансова такса, такса ангажимент, такса за използване, марж и изходна такса.
-
SAS трябваше да отговори на някои условия, за да може да използва ИРК, като тези условия бяха по-строги за инструмент А, отколкото за инструмент Б (21).
-
Новият ИРК продължи всички финансови гаранции на стария ИРК и освен това на кредиторите бяха предоставени гаранции върху всички дялове в Widerøe и върху всички други свободни от тежести дълготрайни активи на SAS Group от декември 2012 г. По този начин новият ИРК разполагаше с гаранция от първи ред по редица активи на SAS, включително 100 % от дяловете на нейните дъщерни дружества Widerøe and SAS Spare Engine, 18 самолета и няколко имота. Тези гаранции бяха оценени на счетоводна стойност от около 2,7 млрд. SEK (т.е. приблизително 75 % от новия ИРК) и бяха разпределени пропорционално между инструмент А и инструмент Б.
-
Инструмент Б можеше да се използва само след като бе изцяло използван инструмент А. След 1 януари 2014 г. SAS можеше да го използва само ако е приключила продажбата на активите или акциите на Widerøe.
-
Падежът на новия ИРК беше 31 март 2015 г.
(28)
Условията на новия ИРК бяха договорени на 25 октомври 2012 г. Той обаче подлежеше, наред с другото, на парламентарно одобрение за всяка от държавите и на подписване на профсъюзни споразумения с летателния персонал и с кабинния екипаж.
(29)
Държавите представиха доклад с дата 7 ноември 2012 г., изготвен от CITI („доклад на CITI“), който имаше за цел да оцени дали частен инвеститор в положение, възможно най-близко до това на държавите, би могъл да участва в новия ИРК при подобни условия. Като предполага успешно изпълнение на плана 4XNG в основния си сценарий, докладът на CITI заключава, че участието на държавите в новия ИРК би създало вътрешна норма на възвръщаемост („ВНВ“) от [90-140] %, възвръщаемост на паричните средства от [4-9]х и увеличение на стойността на собствения капитал в размер на почти [700-1 200] % (от ноември 2012 г. до март 2015 г.). В доклада на CITI се заключава, че възвръщаемостта, изисквана от държавите, би била най-малко равна на тази, изисквана от частни инвеститори, които се намират в подобно положение. В доклада на CITI обаче не бе оценена вероятността за успешно изпълнение на базовия сценария на плана 4XNG, нито пък бе оценено въздействието на отклоненията от „базовия сценарий“, като например липсата на парично остойностяване на неосновните активи.
(30)
SAS обяви на 19 декември 2012 г., че всички условия, необходими за да може новият ИРК да влезе в сила (вж. точка 28), са били налице, включително парламентарно одобрение в държавите. Считано от тази дата и до 3 март 2014 г. новият ИРК беше в сила и замени стария ИРК (22).
(31)
С писмо от 3 юни 2013 г. Дания и Швеция обясниха, че в резултат на продажбата на 80 % от акциите на Widerøe (точка 22) държавите и банките кредиторки са се съгласили със SAS за изменение на условията на новия ИРК, въпреки че споразумението за изменение все още не е било официално подписано. В мнението си, представено в хода на официалната процедура по разследване, датските и шведските органи информираха Комисията, че изменението на новия ИРК бе подписано от всички страни и ще влезе в сила, когато бъде приключена трансакцията за Widerøe, т.е. на 30 септември 2013 г. Тези изменения включват следното:
-
Инструмент А ще бъде намален от 1,173 млрд. SEK на 0,8 млрд. SEK и срокът му на падеж ще бъде удължен с пет месеца до 1 юни 2014 г.
-
Предприятието SAS ще се ангажира да предостави [0,5-0,8] млрд. SEK в брой като гаранция за инструмент А, а останалите [0,1-0,4] млрд. SEK ще бъдат обезпечени чрез ценни книжа, вече включени в новото споразумение за ИРК.
-
0,2 млрд. SEK по инструмент А ще бъдат анулирани, след като част от дейностите по наземно обслужване бъде продадена. До момента, когато новият ИРК беше отменен на 4 март 2014 г., предприятието SAS беше подписало писмо за намерения с потенциален купувач (23).
-
Инструмент Б ще бъде намален от 1,5 млрд. SEK на 1,2 млрд. SEK.
5. РЕШЕНИЕТО ЗА ОТКРИВАНЕ НА ПРОЦЕДУРАТА
(32)
В решението си за откриване на процедурата Комисията изрази съмнения по отношение на участието pari passu на държавите, KAW и банките в новия ИРК главно поради следното:
-
Предишна експозиция на банките към SAS чрез участието им в стария ИРК. В действителност банките намалиха приблизително наполовина своя принос към новия ИРК и поради това намалиха общата си експозиция към SAS с близо 50 % по отношение на ИРК, а държавите - които не получиха никаква доходност по отношение на емисиите на права от 2009 и 2010 г. с оглед на трайно отрицателните резултати на SAS - бяха увеличили експозицията си към SAS.
-
Фактът, че предприятието SAS беше използвало напълно стария ИРК през януари 2012 г., което може да е оказало влияние върху решението на банките кредиторки да участват в новия ИРК, за да избегнат по-нататъшно използване и да гарантират, че техните вноски в ИРК не са изцяло загубени с оглед на затрудненията на предприятието.
-
На Комисията не беше ясно дали решението на банките да участват в новия ИРК беше повлияно от непрекъсната финансова подкрепа на държавите за SAS през предходните години. Комисията също така отбеляза, че участието на държавите е строго условие, за да могат частни оператори да участват в новия ИРК.
-
Комисията се запита дали участието на KAW в новия МРК може да бъде сравнено с това на частен инвеститор, като се има предвид експозицията на KAW към SAS не само чрез своето дялово участие, но също и чрез банката SEB.
(33)
Освен това Комисията се запита дали участието на държавите в новия ИРК може да се счита за рационално от гледна точка на акционер и би отговорило на теста за инвеститор в условията на пазарна икономика (тест MEI) отвъд разсъждението за pari passu. Във връзка с това Комисията прецени дали планът 4XNG се е основавал на достатъчно солидни предположения, за да привлече частен инвеститор да участва в новия ИРК, и дали анализите на чувствителността, извършени по плана, са били прекалено оптимистични.
(34)
Например Комисията посочи наред с другото оптимистичните данни в плана относно растежа на пазара в разполагаеми креслокилометри и БВП, както и инфлацията от 0 % за периода 2015-2017 г. По същия начин Комисията изрази съмнения дали успешното изпълнение на всички инициативи за намаляване на разходите и продажба на активи е могло да бъде предвидено в момента на подписване на новия ИРК.
(35)
Що се отнася до реда и условията на новия ИРК и оценката на CITI на очакваната възвръщаемост от участието на държавите в новия ИРК, Комисията подчерта факта, че докладът на CITI не извърши оценка на плана 4XNG, нито анализ на чувствителността на финансовия модел, а просто се позовава на предоставената му информация. Комисията също така подчерта, че докладът на CITI не оцени сигурността на новия ИРК от гледна точка на частен инвеститор в условията на пазарна икономика, нито взе предвид въздействието на възможни алтернативни сценарии с по-малко благоприятни предположения (включително в неизпълнение) относно анализа на възвръщаемостта. В това отношение Комисията отбелязва, че в доклада на CITI се приписва нулева вероятност за това SAS да не изпълни задълженията си през следващите три години, което изглежда подценяване на риска.
(36)
С оглед на горепосоченото, Комисията не може да изключи, че участието на държавите в новия ИРК може да води до предимство в полза на SAS по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС.
(37)
Накрая, ако новият ИРК включва държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС, Комисията се съмнява, че новият ИРК би могъл да бъде счетен за съвместим с вътрешния пазар. В това отношение, Комисията прецени дали биха били приложими някои от възможните основания за съвместимост, посочени в ДФЕС. Предвид характера на мярката и трудностите на SAS, Комисията отбеляза, че единствените подходящи критерии изглежда са тези, свързани с помощта за оздравяване и преструктуриране по член 107, параграф 3 от ДФЕС, въз основа на Насоките на Общността за държавните помощи за оздравяване и преструктуриране на предприятия в затруднение (24) (Насоките за оздравяване и преструктуриране). Комисията обаче стигна до предварителното заключение, че условията за помощ за оздравяване и преструктуриране, определени в Насоките за оздравяване и преструктуриране, изглежда не са били изпълнени.
6. МНЕНИЕ ОТНОСНО РЕШЕНИЕТО ЗА ОТКРИВАНЕ НА ПРОЦЕДУРАТА
6.1. Мнения на Дания и Швеция
(38)
Дания и Швеция поддържат, че тяхното участие в новия ИРК се извършва по пазарни условия, тъй като те са участвали в него pari passu с банките и с KAW, като по този начин се изключва наличието на държавна помощ.
(39)
Дания и Швеция твърдят, че предприятието SAS не е използвало стария ИРК в нито един момент през периода, в който са се провеждали преговорите по новия ИРК. Те отбелязват измененията на стария ИРК през март 2012 г., с които се въвеждат още по-строги условия за използване, и твърдят, че от края на юни 2012 г. банките са могли да отхвърлят всяко искане за използване от страна на SAS. Използваната по ИРК сума бе изцяло изплатена от SAS през март 2012 г. и от този момент предприятието SAS не е използвало стария ИРК. В резултат на това тези банки са могли разумно да бъдат счетени за „външни“ инвеститори, които участват в новия ИРК при равни условия с държавите (25), без да имат някаква съществена необезпечена експозиция към SAS (26).
(40)
По отношение на участието на KAW в новия ИРК заедно с банките, датските и шведските органи са на мнение, че KAW е имал ограничена икономическа експозиция към SEB и че това не е могло да повлияе върху решението му да участва в новия ИРК.
(41)
Освен това Дания и Швеция твърдят, че планът 4XNG е бил реалистичен и че той би могъл да се приложи успешно. Те твърдят, че всички аспекти и допускания, включително тези, които се отнасят до прогнози за приходите (ПСМК) (27), и мерките за икономии на разходи и предвидените продажби са били внимателно прегледани, за да се задоволят финансовите цели в плана 4XNG за периода 2014-2015 г. Освен това планът 4XNG - заедно с всички допускания, на които са основаваше - беше внимателно разгледан от външните финансови съветници на държавите (Goldman Sachs) и на банките ([…]) и беше адаптиран с оглед на техните забележки и препоръки. Те подчертават също, че очакването за успешно изпълнение на плана, когато се взема решение за участие в новия ИРК, беше подкрепено от факта, че сключването на нови профсъюзни споразумения бе предпоставка за новия ИРК. Освен това според Дания и Швеция, промените между декември 2012 г. и отмяната на новия ИРК на 4 март 2014 г. показаха, че планът е на път да постигне очакваните резултати (28).
(42)
По отношение на реда и условията на новия ИРК, Дания и Швеция твърдят, че те са били в съответствие с нормалните пазарни условия, като те са били подобни на условията по подобни сделки и новият ИРК също е имал по-високи авансови такси и по-строги условия за използване от повечето анализирани сделки. Що се отнася до пакета от финансови гаранции, Дания и Швеция твърдят, че действителните финансови рискове за банките кредиторки не са били незначителни, тъй като прогнозната стойност на гаранциите очевидно е надхвърляла размера на инструмент A. В резултат на това при сценарий на ликвидация всички искания на банките кредиторки биха били удовлетворени от пакета от финансови гаранции или от други активи на SAS, които биха могли да бъдат продадени, като […], дяловото му участие в […] и др. Горепосоченото се подкрепя и от реалното анулиране на значителна част от ангажиментите, поети по инструмент А през първата половина на 2013 г. Според Дания и Швеция това показва, че банките са действали от търговска гледна точка и разумно при вземането на решение да участват в новия ИРК с държавите и KAW.
(43)
На последно място, Дания и Швеция докладват, че участието в новия ИРК е създало значителна възвръщаемост за кредиторите по ИРК, без да се налага SAS да използва инструмента. Това би трябвало да подкрепи мнението, че участието на държавите в новия ИРК заедно с KAW и банките е било в пълно съответствие с принципа за MEI.
6.2. Мнения на SAS Group
(44)
SAS Group твърди, че държавите са участвали в новия ИРК в качеството им на акционери, а не на публични органи. От тази гледна точка, участието в такъв инструмент е за предпочитане спрямо дяловото участие, като се има предвид генерирането на значителни приходи за акционерите/кредиторите по отношение на такси, както и предвиденото увеличение на стойността на дяловете.
(45)
По отношение на теста pari passu, SAS Group твърди, че той е бил изпълнен, като се има предвид, че банките не са имали експозиция към SAS и в резултат на това, те е следвало да бъдат третирани като „външни“ инвеститори. Освен това участието на държавите в новия ИРК не повлияло на поведението на банките, тъй като именно предприятието SAS - а не банките- е поискало акционерите да се включат в новия ИРК. Освен това SAS Group твърди, че банките са решили да участват в новия ИРК при равни условия с държавите и KAW въз основа на много положителните резултати от анализа на риска/приходите.
(46)
SAS Group допълнително подкрепя твърдението на Дания и Швеция, че допусканията, стоящи в основата на плана 4XNG, са били стабилни с много реалистични прогнози по отношение на трите основни фактора, а именно пазарния растеж на разполагаемите креслокилометри, прогнозите за БВП за периода 2015-2017 г. и предположената инфлация от 0 %. Освен това рисковете, свързани с изпълнението на плана, бяха проверени внимателно от всички банки кредиторки с особен акцент върху ПСМК като ключов показател за рентабилността на предприятието.
(47)
В същото време SAS Group твърди, че пакетът от финансови гаранции е бил оценен в достатъчна степен и че рискът от неизпълнение на задълженията на SAS по прилагането на плана 4XNG бе намален. Това се подкрепя от факта, че реализирането на икономии на разходи е било условие за това кредиторите да участват в новия ИРК и че сключването на нови колективни споразумения през ноември 2012 г. е от ключово значение за успешното прилагане на плана.
(48)
SAS Group допълнително упреква Комисията, че е пропуснала да отчете алтернативата за несъстоятелността и факта, че държавите биха загубили стойността на общото си участие, ако не беше въведен новият ИРК. В този контекст SAS Group подчертава, държавите са участвали в новия ИРК в качеството си на основни акционери в SAS, с цел да получат подходяща възвръщаемост на своите инвестиции.
(49)
Накрая, SAS Group съобщава, че изпълнението на плана 4XNG е довело до печалба преди облагане с данъци в размер на 3 млрд. SEK, което е довело до положителен резултат за SAS за периода ноември 2012 г. - юли 2013 г.
6.3. Мнения от FAM
(50)
Според FAM, предприятието, което отговаря за управлението на активите на KAW, решението на KAW да участва в новия ИРК е взето независимо от неговия интерес в SEB и експозицията на SEB към SAS. FAM твърди, че KAW не е имал нито мажоритарен дял в SEB, нито може да се твърди, че контролира SEB.
(51)
Предприятието FAM е разгледало плана 4XNG, свързаните с него финансови рискове и пакета от финансови гаранции и е счело, че е в интерес на KAW да участва в новия ИРК. В това отношение то е сравнило перспективата за защита на дългосрочните инвестиции на KAW в SAS и бъдещата възможна възвръщаемост на тези инвестиции, както и високите такси, които биха били заплатени от SAS по новия ИРК, спрямо ликвидацията на SAS, която то не смята за икономически интересен вариант.
(52)
FAM също изразява своето съгласие с Дания, Швеция и SAS Group, че всички заинтересовани страни са участвали в новия ИРК при еднакви условия, без каквато и да е форма на подчиненост, непропорционални права на гаранции или другояче асиметрични условия. Решението за участие в новия ИРК се е основавало на задълбочен анализ на перспективите за рентабилност в резултат на силното и конкурентоспособно предприятие SAS в бъдеще.
(53)
На последно място, FAM споделя виждането на Дания и Швеция, че решението на банките кредиторки да участват в новия ИРК се е основавало на съображения от търговски характер, като съществуващата им експозиция по стария ИРК е била само теоретична. То твърди, че банките са имали дори по-малки стимули да участват в новия ИРК от държавите и KAW, тъй като последните са могли да разчитат на увеличение на цените на дяловете си. Поради това предприятието твърди, че условията на теста pari passu трябва да се считат за изпълнени.
7. ОЦЕНКА НА МЯРКАТА
7.1. Наличие на държавна помощ
(54)
В съответствие с член 107, параграф 1 от ДФЕС „всяка помощ, предоставена от държава членка или чрез ресурси на държава членка под каквато и да било форма, която нарушава или заплашва да наруши конкуренцията чрез поставяне в по-благоприятно положение на определени предприятия или производството на някои стоки, доколкото засяга търговията между държавите членки, е несъвместима с вътрешния пазар“.
(55)
Така понятието държавна помощ се прилага за всяко предимство, което пряко или непряко е предоставено и е финансирано с държавни ресурси, отпуснати от самата държава или от някой междинен орган, действащ по силата на правомощията, които са му предоставени.
(56)
За да представлява държавна помощ, дадена мярка трябва да произтича от държавни ресурси и трябва да може да бъде приписана на държавата. По принцип държавните ресурси са ресурси на държава членка и на нейните публични органи, както и ресурси на публичните предприятия, върху които публичните органи могат да упражняват, пряко или косвено, значително влияние.
(57)
Не може да се отрече, че въпросната мярка включва държавни ресурси, тъй като тя беше финансирана от ресурси, идващи от бюджетите на държавите, и тя може да бъде приписана на държавата. По-специално, уместно е да се отбележи, че парламентите на Дания и Швеция одобриха участието на двете правителства в новия ИРК (точка 30).
(58)
Въпросната мярката трябва да нарушава или да заплашва да наруши конкуренцията и да може да засегне търговията между държавите членки.
(59)
Съгласно установената съдебна практика, когато финансова помощ, отпусната от държава членка, засилва позицията на дадено предприятие в сравнение с други предприятия, конкуриращи се при търговията в рамките на Съюза, тогава е налице най-малкото потенциално въздействие върху търговията между държавите членки и върху конкуренцията (29). Във връзка с това Комисията е на мнение, че всяко потенциално икономическо предимство, предоставени на SAS чрез държавни ресурси, би отговорило на това условие. SAS се конкурира с други въздушни превозвачи в Европейския съюз, по-специално след като на 1 януари 1993 г. (30) влезе в сила третия етап от либерализацията на въздушния транспорт („трети пакет“). Освен това за пътувания на сравнително кратки разстояния в рамките на ЕС въздушният транспорт е в конкуренция със сухопътния и железопътния транспорт и поради това сухопътните и железопътните превозвачи също биха могли да бъдат засегнати.
(60)
Така, единственият критерий за понятието за държавна помощ, който е под въпрос, е дали мярката е предоставила избирателно неправомерно икономическо предимство на SAS.
(61)
С оглед на отмяната на новия ИРК, считано от 4 март 2014 г., Комисията оцени дали новият ИРК е предоставил неправомерно избирателно икономическо предимство на SAS от момента на своето създаване през 2012 г. до отмяната си през 2014 г.
7.2. Икономическо предимство в полза на SAS
(62)
За да определи дали предприятието SAS е получило държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС, Комисията ще прецени дали на авиокомпанията е предоставено икономическо предимство, което не би могла да получи при нормални пазарни условия. Комисията проучва този въпрос чрез прилагане на тест MEI, според който не е налице държавна помощ, когато при подобни обстоятелства частен инвеститор с размер, съпоставим на този на съответните органи от публичния сектор, и който осъществява дейност при нормални пазарни условия в пазарна икономика, би бил склонен да предостави въпросната мярка на бенефициера.
(63)
Според тест MEI Комисията трябва следователно да прецени дали частен инвеститор би сключил разглежданата сделка при същите условия. Становището на хипотетичния частен инвеститор е това на благоразумен инвеститор, чиято цел за увеличаване до максимум на печалбата се преследва внимателно, като се преценява равнището на приемливия риск за дадената възвръщаемост (31).
(64)
По принцип принос от публични средства не включва държавна помощ, ако се извършва едновременно със значителна вноска в капитала от страна на частен инвеститор при сравними обстоятелства и при съпоставими условия (pari passu) (32).
7.2.1. Участие pari passu на държавите, KAW и банките в новия ИРК
(65)
Комисията отбелязва, че банките кредиторки, които участват в новия ИРК, участва също така и в стария ИРК. В новия ИРК обаче държавите увеличиха своята експозиция към SAS, докато банките намалиха приблизително наполовина своя принос (от 366 млн. EUR на приблизително 200 млн. EUR) и така намалиха общата си експозиция по ИРК към SAS с около 50 %. Предвид Комисията изрази съмнения в решението за откриване на процедурата, че може да бъде приложен доводът за pari passu, тъй като държавите и банките изглежда не са били в сравними положения.
(66)
Дания, Швеция и SAS Group твърдят, че банките кредиторки не са имали никаква експозиция по стария ИРК, когато са водели преговори за участието си в новия ИРК. Поради това банките следва да са били считани за „външни“ инвеститори в положение, сходно на това на държавите и на KAW.
(67)
Комисията отбелязва, че предприятието SAS е използвало напълно стария ИРК през януари 2012 г. (точка 20). Наистина измененията на стария ИРК през март 2012 г. включваха наред с другото условие за пълно и незабавно изплащане на усвоената сума. Сумите бяха напълно изплатени през март 2012 г. и измененията на стария ИРК, влезли в сила през същия месец, затрудниха изключително SAS да използва инструмента след това (33). Освен това SAS трябваше да предостави до юни 2012 г. план за рекапитализиране, който трябваше да бъде утвърден от управителния съвет, както и от държавите и KAW като основни акционери. Този план беше първоначално отхвърлен от банките. Едва през ноември 2012 г., след като внимателно разгледаха преработения план 4XNG, държавите, последвани от банките, решиха да участват в новия ИРК.
(68)
В резултат на това датските и шведските органи и SAS Group твърдят, че SAS бе ефективно възпрепятствано да поиска използване на стария ИРК. Съзнавайки тази ситуация, банките трябваше да решат дали да продължат със стария ИРК до изтичането му през юни 2013 г. или да участват в новия ИРК при равни условия с държавите и KAW, въпреки факта, че държавите и KAW като акционери имаха повече стимули за участие с оглед евентуално постигане на по-висока стойност на акциите си след изпълнението на плана 4XNG.
(69)
Въпреки че Комисията счита за вероятно банките, или поне онези, които не разполагат с други необезпечени двустранни експозиции към SAS, не са били съществено изложени на стария ИРК в момента на вземането на решение да участват в новия ИРК, тя също така е на мнение, че все пак съществува риск, че предприятието SAS е могло да да изпълни условията за ползване на инструмента, преди да е въведен новият ИРК. Фактът, че това не се е случило и че старият ИРК не е бил използван, след като е бил напълно изплатен през март 2012 г., е без значение в това отношение. Въз основа на това става ясно, че банките имат известна степен на експозиция към SAS по стария ИРК, което не е било така за държавите и KAW. Поради това Комисията не може да приеме аргумента на датските и шведските органи, че банките са участвали в новия ИРК като „външни“ инвеститори, независимо от тяхната експозиция по стария ИРК.
(70)
Освен това Комисията не може да се съгласи с Дания и Швеция, че експозицията на някои банки под формата на двустранни инструменти, свързани със стария ИРК (34), не е включвала никакъв финансов риск за банките през периода на преговори по новия ИРК, въз основа на това, че тези инструменти не са могли да бъдат използвани, освен ако старият ИРК не е бил използван изцяло. Както бе посочено по-горе, съществува риск, макар и малък, че условията на използване не са могли да бъдат изпълнени, въпреки факта, че вследствие на измененията през март 2012 г. и въведените строги условия вероятността от това SAS да използва стария ИРК е била много ниска.
(71)
Освен това изглежда, че някои банки са имали друга експозиция към SAS. Например, освен участие в стария ИРК, […] е имала - считано от 30 септември 2012 г. - необезпечена (и неизползвана) двустранна експозиция към SAS в размер на [200-600] млн. SEK, както и необезпечена експозиция на използване кредитни карти в размер на [500-900] млн. SEK. Ето защо банката може да е трябвало да поеме разходите по възстановяването на клиентите, ако SAS е отменил съответните полети. Въпреки че необезпечената експозиция на използване на кредитни карти представлява [0-2] % от общия кредитен портфейл на […] в размер на около [1 000-3 000] млрд. SEK, експозицията все пак представлява финансов риск и следователно не може да се приеме, че […] е била в сходно положение по отношение на държавите, когато е взела решение да участва в новия ИРК.
(72)
Освен това три други банки са били изложени на кредитен риск по отношение на текущи механизми за финансиране на самолети (например […]). Въпреки че държавите, твърдят, че финансирането е било обезпечено от самите самолети и не е представлявало финансов риск за банките, тъй като те могат лесно да бъдат продадени на пазара, това не е било доказано от фактическа гледна точка. Все още не е ясно дали в случай на спешна продажба на самолета общата сума би била действително възстановена.
(73)
Освен това в решението за откриване на процедурата Комисията се запита дали поведението на банките може да е било повлияно от поведението на държавите, като се има предвид непрекъсната финансова подкрепа за авиокомпанията през предходни години (например емисии на права от 2009 и 2010 г.). В допълнение към това банките са били готови да участват в новия ИРК само при условие че държавите участват в него, както е обяснено в точки 23 и 24.
(74)
По принцип Комисията счита, че условието pari passu не може да се прилага в случаи, когато участието на държавите представлява строго условие за участието на частни оператори в сделката.
(75)
В хода на официалното разследване, Дания, Швеция и SAS Group заявиха, че в нито един момент по време на преговорите за новия ИРК банките не се са почувствали „заразени“ от миналото поведение на държавите и постоянната им готовност да подкрепят SAS, въпреки факта, че държавните приходи по емисиите на права от 2009 и 2010 г. са били по-малки от прогнозираните.
(76)
Комисията не може да изключи възможността частните оператори да не са желали да инвестират в предприятие с такива резултати и непредвидими прогнози, освен ако държавите не са участвали. В същото време тя не може да изключи, че държавите, които са отказали да предоставят нов собствен капитал и да участват в подчинен ИРК, повече не са искали да вложат допълнителни средства в SAS. Независимо от тези съображения, Комисията не е убедена, че участието на държавите в новия ИРК е било направено на принципа pari passu по отношение на банките кредиторки, като се има предвид, че участието на държавите е довело до това, че банките са намалили съвкупната си експозиция по ИРК към SAS с приблизително 50 %, докато същевременно държавите са увеличили експозицията си към SAS.
(77)
Във връзка с това дали поведението на KAW може да се счете за отправна точка, за да се определи поведението на частен инвеститор, официалното разследване показа, че експозицията на KAW към SAS чрез участието му в капитала на SEB е по-малка от посочената в решението за откриване. Като се има предвид, че KAW е само миноритарен акционер в SEB и че експозицията, която SEB е имал към SAS, е била ограничена, би могло да се твърди, че участието на KAW в новия МРК е било ръководено от перспективите за рентабилност на инвестицията.
(78)
В допълнение на горното официалната процедура по разследване не е позволи на Комисията да заключи със сигурност, че разглежданата сделка се е провеле на принципа pari passu.
(79)
Независимо от оценката на принципа pari passu Комисията проучи също дали участието на държавите в новия ИРК може да се счита за рационално от гледна точка на акционер и би преминало теста MEI отвъд разсъждението за pari passu.
7.2.2. Оценка на участието на държавите в новия ИРК при теста MEI
(80)
Въпросът, на който трябва да се отговори, е дали даден частен инвеститор в същото положение като държавите, т.е. като съществуващите акционери в SAS, и изправен пред подобен набор от обстоятелства като държавите през 2012 г., е щял да участва в новия ИРК при подобни условия (35).
(81)
Показателни в това отношение са независимите анализи, извършени от външни финансови съветници (а именно Goldman Sachs International и CITI в качеството им на съветници на държавите и […] като съветник на кредиторите) преди сключването на новия ИРК. Според Дания и Швеция държавите са решили да участват в новия ИРК само след строга проверка на плана 4XNG от външните им съветници и след коригиране на реда и условията на новия ИРК.
(82)
Комисията изрази някои резерви в решението си за откриване по отношение на обхвата на доклада, изготвен от CITI, но Дания и Швеция поясниха, че решението им да участват в новия ИРК се е основавало на всички анализи, изготвени от финансовите им съветници, и че поради това докладът на CITI не трябва да се оценява изолирано.
(83)
Финансовите съветници бяха натоварени със задачата, наред с другото, да предоставят критичен анализ на плана 4XNG и на новия ИРК, както и на съответните чувствителни въпроси и слабости в това отношение. Този анализ бе проведен въз основа на последователни доклади, с позоваване на историческите данни за резултатите на SAS и на други критерии за сравнение в сектора. Съветниците представиха редица препоръки относно стратегии за намаляване на риска за новия ИРК и за плана 4XNG. В съответствие с това становище, държавите поискаха редица корекции на плана 4XNG (за ускоряване на мерки за икономии на разходи и въвеждане на допълнителни инициативи), както и корекции на условията на новия ИРК за намаляване на вероятността от използване.
(84)
При анализа на плана 4XNG външните съветници определиха и обърнаха специално внимание на ключови области на потенциален риск, включително цели за икономии на разходите, продажби и натиска от показателя за приходите от предлагани свободни места на километър (ПСМК). Тази оценка на риска доведе, наред с другото, до следните съображения:
-
Цели за икономии на разходи
Въз основа на получените съвети от външните съветници планът 4XNG бе променен и разширен, за да включва инициативи за икономии на разходи в размер на приблизително [1-4] млрд. SEK годишно (увеличена от първоначалната цел от [1-4] млрд. SEK годишно). Като обезпокоително беше определено непостигането на целите за икономии на разходи, но ключова мярка за премахване на риска за плана 4XNG преди финализирането на новия ИРК бе сключването на нови профсъюзни споразумения, включващи намаляване на компенсациите и придобивките на персонала, както и промени на пенсионната схема през ноември 2012 г. Това доведе до преки икономии на разходите от малко под [0-3] млрд. SEK годишно […], което, по искане на държавите, трябваше да бъде успешно изпълнено, преди новият ИРК може да влезе в сила.
-
Продажба на активи
След като първоначалните допускания относно продажбата на активи бяха оспорени от външния финансов съветник, а също и поради наличието на нова информация, събрана при процеса, окончателният списък на планираните продажби на активи в плана 4XNG се отклони от първоначално предложения от SAS списък (36). Финансовият съветник на държавите в крайна сметка стигна до заключението, че продажбите на активи (с прогнозна стойност от приблизително 3,0 млрд. SEK), включени в окончателния план 4XNG, са изпълними в рамките на прогнозен срок. Освен това в новия ИРК се съдържаха разпоредби за определяне на графика на продажбата на Widerøe, както и за стриктното използване на постъпленията от продажбата за връщане на средствата по новия ИРК.
-
Натиск от ПСМК
Съответните допускания относно доходността и натиска от ПСМК бяха оценени и счетени за разумни, като се вземат под внимание съответните данни за предишни тенденции, прогнозите на трети страни и известните промени в конкурентната среда към този момент. Затова не бе счетено, че тези допускания представляват значителен риск за изпълнението на плана 4XNG.
(85)
Във връзка с изразените от Комисията съмнения в решението за откриване на процедурата по отношение на оптимистичния характер на конкретни фактори в плана 4XNG (напр. пазарния растеж на разполагаемите креслокилометри, прогнозите за БВП и инфлация от 0 % за периода 2015-2017 г.), информацията, предоставена от Дания, Швеция и SAS Group по време на официалното разследване, показва, че при съставянето на тези прогнози е обърнато специално внимание на основните пазари, на които SAS извършва дейност. Това включваше по-изразената експозиция на предприятието на пазарите в северна, отколкото в южна Европа, както и експозицията му към пазара на САЩ и азиатския пазар. Представената информация показва също, че прогнозната инфлация на разходите от 0 % годишно за периода 2015-2017 г. е нетният ефект от основен процент на инфлация от 2 % годишно (в съответствие с очакваното от ЕС ниво на инфлация) и предположението, че би било възможно това да се неутрализира чрез нови мерки за намаляване на разходите.
(86)
Що се отнася до липсата на изследвания за чувствителност на ВНВ, анализът, представен в доклада на CITI (вж. точка 35), както и първоначалните опасения на Комисията във връзка с потенциалното въздействие на по-малко оптимистичните сценарии, Комисията получи допълнителна информация от Дания и Швеция в техните коментари относно решението за откриване на процедурата относно степента на предприетия анализ на чувствителността. Във връзка с това Goldman Sachs представи поредица от тестове за чувствителност по време на разработването на плана 4XNG за периода от юни до септември 2012 г. Преразгледан анализ през месец септември 2012 г. посочи, че предприятието SAS не би могло да остане без парични средства дори при представените неблагоприятни сценарии, т.е. при всички анализирани случаи позицията на ликвидност на SAS ще остане над долната граница на определения за ИРК коридор. Въпреки това, за да се запази доверието на пазара, бе счетено, че ликвидността е необходима и че ИРК е останал най-реалистичният вариант за такава резервна ликвидност.
(87)
Така Комисията отбелязва последователните финансови проверки, провеждани за плана 4XNG (включително обширен анализ и тестване на различни елементи от плана). Комисията отбелязва също произтеклите от това искания за намаляване на рисковете при прилагането и за постигане на консолидиран план за преструктуриране преди предприемането на участие в новия ИРК. Тези действия изглеждат в съответствие с тези на един благоразумен частен пазарен инвеститор. Независимо от това, все пак трябва да се разгледа дали условията на новия ИРК са били в съответствие с това, което би приел един частен пазарен инвеститор в същото положение като държавите, т.е. като съществуващите акционери в дружеството.
(88)
Дания, Швеция и SAS Group обясниха, че една от характерните особености на сектора на въздухоплаването е необходимостта да се поддържа високо ниво на финансова подготвеност за запазване на доверието на клиентите и на заинтересованите страни в способността на предприятието да продължи дейността си. Предвид финансовите затруднения, пред които бе изправено SAS през 2012 г., и ситуацията му на ликвидност по това време, вероятна мотивация за участието на държавите в новия ИРК в качеството им на акционери в SAS е избягването на по-големи загуби или несъстоятелност в случай на загуба на ликвидност на предприятието.
(89)
В това отношение държавите изглежда са използвали по-специално препоръките от страна на независимите финансови съветници при финализирането на реда и условията на новия ИРК. Наистина изглежда, че редът и условията на новия ИРК са били колективно насочени към намаляване на идентифицираните основни търговски рискове. Например, както е отбелязано в точка (84), ключово условие за изпълнението на новия ИРК беше успешното изпълнение на нови колективни споразумения с летателните екипажи. Освен това от условията за използване, приложими за инструмент Б, изглеждаше много малко вероятно инструментът да е можел да бъде използван преди март 2015 г. (37) Финансовите спогодби, приложени към новия ИРК, също бяха структурирани по такъв начин, че ако SAS бе в състояние да изпълни ключовите финансови прогнози, съдържащи се в плана 4XNG, предприятието не би имало достъп до ИРК или би трябвало да възстанови сумите, усвоени по ИРК към момента (38).
(90)
В допълнение към горепосочените забележки Комисията получи допълнителна информация относно адекватността на базисното обезпечение за новия ИРК. В доклад от май 2012 г. […] предостави независима оценка на Widerøe и на някои дълготрайни материални активи (включително резервни двигатели, съответни самолети, редица по-малки недвижими имоти и някои видове оборудване), които впоследствие бяха използвани като обезпечение за новия ИРК. Въпреки че акцентът беше поставен върху Widerøe като най-важния актив от пакета от финансови гаранции, а оценката на другите активи се основаваше на по-ограничена информация, цялостната оценка достигна до обща стойност на активите от около [1-4] - [3-6] млрд. SEK. По този начин общата прогнозна стойност на активите, предмет на обезпечение, превиши размера на инструмент А. Според Дания и Швеция това ниво беше счетено за достатъчно, за да увери кредиторите на новия МРК, тъй като, както е посочено по-горе, вероятността SAS някога да използва инструмент Б бе счетена за много малка.
(91)
Действителните финансови рискове, свързани с новия ИРК, бяха смекчени от разпоредбите за задължително предварително плащане и/или отмяна на ангажиментите по новия ИРК, ако SAS продаваше определени активи или използваше други възможности за финансиране. Предварителното плащане и отмяната на тези разпоредби имаха за последица намаляването на потенциалната загуба с течение на времето. В действителност, в резултат на продажбата на Widerøe и по силата на споразумение, което влезе в сила след продажбата през септември 2013 г. (вж. точка 31), общият размер на новия ИРК беше намален от 3,5 млрд. SEK на 2 млрд. SEK.
(92)
Следователно изглежда, че е бил взет всеобхватен и съгласуван набор от мерки, специално насочени към осигуряването на непрекъснатата жизненост на SAS през периода 2012-2015 г. и към ограничаване на ключовите финансови рискове, свързани с новия ИРК.
(93)
Освен това Комисията признава, че е необходимо да се обмисли дали подобен частен инвеститор, изправен пред сходни пазарни условия като държавите (т.е. като съществуващите акционери в SAS), би бил склонен да предостави въпросната мярка на бенефициера. За тази цел е полезно да се проучат възможните съпоставителни сценарии, възникващи при отсъствие на мярката.
(94)
В това отношение Дания, Швеция и SAS Group твърдят в своите коментари относно решението за откриване на процедурата, че несъстоятелността би била вероятна, ако новият ИРК не беше предоставен през 2012 г. Според Дания и Швеция това би съответствало на обща загуба от 1 044 млн. SEK за държавите, т.е. общата стойност на участието им. Друг елемент, който трябваше да се вземе предвид, беше свързан с перспективата за отказ от евентуални бъдещи капиталови печалби, ако планът 4XNG бъде изпълнен успешно. За сравнение Дания и Швеция преценяват в представените от тях становища, че в случай че SAS не изпълни задълженията си по новия ИРК, възможните комбинирани загуби, произтичащи от колективното дялово участие а държавите и вноските им в ИРК, биха били, при най-крайния сценарий, в размер на около [1 000-3 000] млн. SEK (39).
(95)
Поради това в случай на несъстоятелност на SAS, възможните допълнителни загуби, свързани с участието на държавите в новия ИРК (т.е. приблизително 447,5 млн. SEK въз основа на илюстративния пример на Дания и Швеция), изглеждат сравнително ограничени в сравнение със загубите, които биха били все пак натрупани при спазване на дяловото участие на държавите. Сравнението на тази сравнително ограничена постепенна промяна в песимистичния сценарий на държавите (несъстоятелност) с потенциалното благоприятно за държавите отражение от успешното изпълнение на плана 4XNG изглежда предоставя допълнителна подкрепа за решението на държавите да участват в новия ИРК. При най-оптимистичния „базов сценарий“ в доклада CITI потенциалните капиталови печалби за държавите се оценяват в размер на общо [7 000-12 000] млн. SEK. Комисията обаче изрази някои резерви в решението си за откриване по отношение на оптимистичния характер на тези прогнози за растежа, но тя признава възможността, че дори при по-консервативни сценарии потенциалните капиталови печалби в благоприятния сценарий все още могат значително да надхвърлят потенциалните загуби по песимистичния сценарий.
(96)
Така Комисията отчита горепосочената оценка на риска, както и задълбочения преглед и изпитване на плана 4XNG, предоставените допълнителни проверки по съответното обезпечение (40), разпоредбите за анулиране и предплащане, които намаляваха потенциалната загуба с течение на времето (41), и различните други мерки за ограничаване на риска, включени в условията на новия ИРК (42). Като се има предвид горното, решението на държавите за участие в новия ИРК изглежда съобразено с действията на частен оператор, действащ с цел получаване на нормална пазарна възвръщаемост предвид конкретното положение на предприятието в този момент.
(97)
Освен това Комисията заключава, че държавите, в качеството си на съществуващи акционери в SAS, са били водени от разумни и реалистични перспективи за рентабилност, когато са решили да участват в новия ИРК заедно с KAW и банките кредиторки през периода декември 2012 г. - март 2014 г. Така това участие не представлява предимство за SAS по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС.
7.3. Заключение относно наличието на държавна помощ
(98)
С оглед на горепосоченото Комисията стига до заключението, че участието на Дания и Швеция в новия ИРК не представлява държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС.
(99)
На последно място, Комисията отбелязва, че Дания и Швеция са се съгласили настоящото решение да бъде прието и нотифицирано на английски език.
ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
Член 1
Финансирането на Scandinavian Airlines посредством новия инструмент за револвиращ кредит, който Кралство Дания и Кралство Швеция приложиха през декември 2012 г., не представлява помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора за функционирането на Европейския съюз.
Член 2
Адресати на настоящото решение са Кралство Дания и Кралство Швеция.
Съставено в Брюксел на 9 юли 2014 година.
KOMISIJOS SPRENDIMAS
2014 m. liepos 9 d.
dėl priemonės SA.35668 (13/C) (ex 13/NN) (ex 12/CP), kurią Danija ir Švedija įgyvendino įmonės Scandinavian Airlines naudai
(pranešta dokumentu Nr. C(2014) 4532)
(Tekstas autentiškas tik anglų kalba)
(Tekstas svarbus EEE)
(2014/938/ES)
EUROPOS KOMISIJA,
atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 108 straipsnio 2 dalies pirmą pastraipą,
atsižvelgdama į Europos ekonominės erdvės susitarimą, ypač į jo 62 straipsnio 1 dalies a punktą,
atsižvelgdama į sprendimą, kuriuo Komisija nusprendė pradėti Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 108 straipsnio 2 dalyje nustatytą procedūrą dėl pagalbos SA.35668 (13/C) (ex 13/NN) (ex 12/CP) (1),
pakvietusi suinteresuotąsias šalis pateikti savo pastabas pagal minėtas nuostatas ir atsižvelgdama į jų pastabas,
kadangi:
1. PROCEDŪRA
(1)
2012 m. spalio mėn. pabaigoje į Komisiją ir ELPA priežiūros instituciją (toliau - EPI) neoficialiai kreipėsi Danija, Švedija ir Norvegija (toliau kartu - valstybės) dėl jų ketinimo dalyvauti Scandinavian Airlines (toliau - SAS, SAS grupė arba įmonė) skirtoje naujojoje atnaujinamojo kredito priemonėje (toliau - naujoji AKP). 2012 m. lapkričio 12 d. valstybės nusprendė dalyvauti naujojoje AKP, Komisijai oficialiai apie ją nepranešusios.
(2)
2012 m. lapkričio 14 d. Komisija savo iniciatyva pradėjo bylos dėl naujosios AKP nagrinėjimą. 2012 m. lapkričio 29 d., 2012 m. gruodžio 18 d., 2013 m. sausio 28 d. ir 2013 m. vasario 18 d. Komisija Danijai ir Švedijai išsiuntė prašymus pateikti informaciją, į kuriuos atsakyta atitinkamai 2012 m. gruodžio 6 d., 2013 m. sausio 8 d., 2013 m. vasario 5 d. bei 13 d. ir 2013 m. kovo 22 d. Danija ir Švedija suteikė papildomos informacijos 2013 m. birželio 3 d. raštu.
(3)
Be to, 2012 m. lapkričio 20 d. Komisija gavo Ryanair skundą, po to - 2013 m. vasario 4 d. - Europos pigių skrydžių oro transporto bendrovių asociacijos (angl. European Low Fares Airline Association, ELFAA) skundą, dėl kurių Danija ir Švedija pateikė pastabas 2013 m. kovo 22 d. raštu.
(4)
2013 m. birželio 19 d. raštu Komisija informavo Daniją ir Švediją apie savo sprendimą pradėti Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 108 straipsnio 2 dalyje nustatytą procedūrą dėl pagalbos (toliau - sprendimas pradėti procedūrą). Danija ir Švedija pateikė pastabas dėl sprendimo pradėti procedūrą 2013 m. rugpjūčio 19 d. raštais.
(5)
Komisijos sprendimas pradėti procedūrą 2013 m. rugsėjo 28 d. buvo paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje. (2) Komisija pakvietė suinteresuotąsias šalis pateikti pastabas dėl atitinkamų priemonių.
(6)
2013 m. spalio 28 d. Komisija gavo SAS grupės ir Foundation Asset Management Sweden AB (toliau - FAM) (3) pastabas. 2013 m. lapkričio 5 d. Komisija perdavė šias pastabas Danijai ir Švedijai, kad jos galėtų į jas atsakyti. 2013 m. gruodžio 4 ir 5 d. raštais Danijos ir Švedijos valdžios institucijos nurodė dėl SAS grupės ir FAM pastabų komentarų neturinčios.
(7)
Komisija paprašė iš Danijos ir Švedijos papildomos informacijos 2014 m. vasario 25 d. raštu, į kurį abi valstybės narės atsakė 2014 m. kovo 25 d. Be to, 2014 m. kovo 5 ir 7 d. raštais Danijos ir Švedijos valdžios institucijos informavo Komisiją, kad SAS nusprendė atšaukti naująją AKP ir ieškoti kitų galimybių sustiprinti savo kapitalo bazę. Atšaukimas įsigaliojo 2014 m. kovo 4 d.
(8)
Atitinkamai 2014 m. liepos 4 ir 7 d. raštais Švedija ir Danija sutiko atsisakyti savo teisių, kylančių iš SESV 342 straipsnio, kartu su Reglamento Nr. 1 3 straipsniu, taip pat priimti šį sprendimą ir apie jį informuoti anglų kalba.
(9)
Dėl šios procedūros tik Komisija yra kompetentinga įvertinti, ar Danija ir Švedija laikėsi SESV sutarties nuostatų. Kita vertus, EPI pagal Europos ekonominės erdvės susitarimo (toliau - EEE susitarimas) 109 straipsnio 1 dalį, taikant kartu su ELPA valstybių susitarimo dėl priežiūros institucijos ir teisingumo teismo įsteigimo 24 straipsniu, yra kompetentinga įvertinti, ar Norvegija laikėsi EEE susitarimo nuostatų. Be to, remdamosi 109 straipsnio 2 dalimi ir EEE susitarimo 27 protokolu, siekdamos užtikrinti vienodą taikymą visoje EEE, EPI ir Komisija turi bendradarbiauti, keistis informacija ir konsultuotis viena su kita priežiūros politikos klausimais ir pavieniais atvejais.
(10)
Atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta pirmiau, ir į abiejų institucijų lygiagrečią kompetenciją šioje byloje, prieš priimdama šį sprendimą Komisija bendradarbiavo ir konsultavosi su EPI.
2. SKANDINAVIJOS ORO SUSISIEKIMO RINKA
(11)
Turimais duomenimis, 2001-2011 m. Skandinavijos oro susisiekimo rinka (kurią sudaro Danija, Švedija, Suomija ir Norvegija) pagal ASK (4) išaugo 126 % Beveik visą Skandinavijos artimųjų skrydžių rinkos augimą lėmė pigių skrydžių oro transporto bendrovės, pirmiausia Norwegian Air Shuttle ir Ryanair. Manoma, kad pigių skrydžių oro transporto bendrovės sudarė net 90 % to laikotarpio augimo (5).
(12)
Nepaisant padidėjusios pigių skrydžių oro transporto bendrovių svarbos, stambiausias Skandinavijos rinkos dalyvis tebėra įmonė SAS; apytikslė jos rinkos dalis 2011 m. sudarė 35,6 % - ji buvo daug mažesnė nei prieš dešimtmetį jai tekusi didesnė kaip 50 % dalis. Norwegian Air Shuttle ir Ryanair rinkos dalys tais metais siekė atitinkamai 18,7 ir 6,8 %.
3. PAGALBOS GAVĖJAS
(13)
Įmonė SAS yra valstybių oro transporto įmonė, didžiausia Skandinavijos oro transporto įmonė ir aštunta pagal dydį Europos oro transporto įmonė. Ji taip pat yra Star Alliance steigėja. Oro transporto įmonių grupė, kurią sudaro įmonės Scandinavian Airlines, Widerøe (6) bei Blue1 ir kurios būstinė yra Stokholme, o centrinis Europos ir tarpžemyninis oro uostas - Kopenhagos oro uostas. 2013 m. SAS pervežė apie 28 mln. keleivių, įmonės pajamos siekė apie 42 mlrd. SEK.
(14)
Šiuo metu 50 % įmonės SAS nuosavybės teisės priklauso valstybėms: 21,4 % Švedijai, 14,3 % Danijai ir 14,3 % Norvegijai. Pagrindinis privatus akcininkas yra fondas Knut and Alice Wallenberg Foundation (toliau - KAW) (7,6 %), o kitiems akcininkams priklauso 1,5 % arba mažiau akcijų.
1 lentelė
Pagrindiniai SAS AB akcininkai 2012 m. kovo 31 d. (7)
Akcininkas
Iš viso (%)
Švedijos Vyriausybė
21,4
Danijos Vyriausybė
14,3
Norvegijos Vyriausybė
14,3
Fondas Knut and Alice Wallenberg Foundation
7,6
Försäkringsaktiebolaget, Avanza Pension
1,5
A.H Värdepapper AB
1,4
Unionen
1,4
Danijos valstybinis bankas
1,4
Robur Försäkring
0,9
Ponderus Försäkring
0,8
Andra AP-fonden
0,5
Tredje AP-fonden
0,5
SSB+TC Ledning Omnibus FD No OM79
0,5
Nordnet Pensionsförsäkring AB
0,4
Swedbank Robur Sverigefond
0,4
Swedbank Robur Sverigefond Mega
0,3
JPM Chase NA
0,3
AMF Aktiefond Småbolag
0,3
JP Morgan Bank
0,3
KPA Pensionsförsäkring AB
0,2
Nomura International
0,2
(15)
SAS finansinė būklė kelerius metus buvo silpna, 2008-2013 m. ji nuolat patirdavo nuostolių. 2012 m. lapkričio mėn. Standard and Poor's (toliau - S&P) sumažino įmonės kredito reitingą nuo B- iki CCC+ (8). Šie sunkumai padidėjo dėl rinkos aplinkos, pasižymėjusios didelėmis degalų kainomis ir neapibrėžta paklausa.
(16)
Pirmiausia iš įmonės metinių ataskaitų matyti, kad 2008-2012 m. SAS kasmet patirdavo didelių nuostolių ir užregistruodavo dideles grynosios finansinės skolos sumas.
2 lentelė
Pagrindiniai 2007-2012 m. SAS finansiniai duomenys (mln. SEK) (9)
2007
2008
2009
2010
2011
2012
(sausio - spalio mėn.)
Įplaukos
50 958
52 870
44 918
41 070
41 412
35 986
Grynoji finansinė skola
1 231
8 912
6 504
2 862
7 017
6 549
Pajamos neatskaičius mokesčių
1 044
- 969
- 3 423
- 3 069
- 1 629
- 1 245
Grynosios pajamos
636
- 6 360
- 2 947
- 2 218
- 1 687
- 985
Pinigų srautas per metus
- 1 839
- 3 084
- 1 741
868
- 1 243
- 1 018
Panaudoto kapitalo grąža procentais
6,7
- 19,6
- 11,7
- 7,6
- 2,2
- 8,1
Buhalterinio nuosavo kapitalo grąža atskaičius mokesčius procentais
3,8
- 47,6
- 26,8
- 17,0
- 12,0
- 24,8
Palūkanų padengimo santykis procentais
1,8
- 5,3
- 4,4
- 1,9
- 0,6
- 1,6
(17)
Atsižvelgdama į prastėjančią finansinę būklę, 2009-2010 m. SAS įgyvendino esminio sąnaudų mažinimo programą (Core SAS). Įgyvendindama šią programą SAS turėjo didinti nuosavą kapitalą iš akcininkų, vykdydama dvi teisių emisijas: i) 6 mlrd. SEK 2009 m. balandžio mėn. ir ii) 5 mlrd. SEK 2010 m. gegužės mėn. (10)
(18)
Didžiausių finansinių sunkumų SAS patyrė 2012 m., kai įmonė pristatė verslo planą 4 Excellence Next Generation (toliau - 4XNG planas); šį planą oro transporto įmonės vadovybė vadino SAS „paskutiniu kvietimu“ (11). Be to, 2012 m. lapkričio mėn. spaudoje pranešta apie tai, kad SAS gali patirti bankrotą (12).
4. PRIEMONĖS APRAŠYMAS. NAUJOJI AKP 2012 M.
(19)
Kad išlaikytų mažiausią būtiną likvidumo lygį, SAS, kaip ir kitos pasaulio oro transporto įmonės, naudojosi išorės kredito priemonėmis. Nuo 2006 m. gruodžio 20 d. SAS naudojosi AKP, kurios galiojimas turėjo baigtis 2013 m. birželio mėn. (toliau - senoji AKP). Senoji AKP siekė 366 mln. EUR; ją išimtinai teikė keli bankai ( … (13)). Jai taip pat taikyti keli finansiniai įsipareigojimai arba sąlygos, pvz., …
(20)
2011 gruodžio mėn., suprastėjus įmonės veiklos rezultatams, SAS vadovybė nusprendė išnaudoti visą senąją AKP. 2012 m. sausio mėn. SAS patronuojamajai įmonei (būtent Spanair) pateikus paraišką dėl bankroto, SAS pradėjo derybas su bankais ir 2012 m. kovo 15 d. susitarė dėl įsipareigojimų pritaikymo. Pritaikant įsipareigojimus padidintos naudojimosi senąja AKP sąnaudos, sugriežtintos naudojimosi sąlygos ir reikalauta, kad SAS nedelsdama grąžintų visą panaudotą sumą. Be to, SAS turėjo pateikti skolintojams rekapitalizacijos planą, kurį turėjo patvirtinti taryba ir pagrindiniai akcininkai, t. y. valstybės ir KAW.
(21)
Rekapitalizacijos planas buvo grindžiamas vadinamuoju 4XNG planu, kurį jau buvo pradėta rengti 2012 m. pradžioje. 4XNG plane taip pat atsižvelgta į 2012 m. gegužės mėn. … išreikštą susirūpinimą dėl dabartinio SAS verslo plano 4 Excellence (toliau - 4X planas). SAS nurodė, kad 4XNG planu jai bus sudarytos sąlygos tapti finansiškai nepriklausoma oro transporto įmone. Jame nustatyti keli finansiniai tikslai, kuriuos SAS turėjo pasiekti 2014-2015 finansiniais metais. Siekta didesnės kaip 8 % EBIT maržos, didesnio kaip 20 % finansinio pasirengimo santykio ir didesnio kaip 35 % (nuosavo kapitalo/turto) nuosavybės santykio. Įgyvendinant 4XNG planą, įmonės SAS pajamos neatskaičius mokesčių kasmet turėjo padidėti apytiksliai 3 mlrd. SEK, o restruktūrizavimo sąnaudos ir vienkartinės sąnaudos, kurių reikėtų planui įgyvendinti, būtų siekusios apie 1,5 mlrd. SEK.
(22)
Kitas 4XNG plano tikslas buvo parengti įmonę nuo 2013 m. lapkričio mėn. pradėti taikyti naujas pensijų apskaitos taisykles, kurios, kaip prognozuota, neigiamai veiks nuosavą SAS grupės kapitalą. Be to, į planą buvo įtrauktas įsipareigojimas baigti vykdyti turto pardavimo ir finansavimo planą, kurio galimos grynosios pajamos iš viso siekė apie 3 mlrd. SEK. Turto pardavimą sudarė (14): i) patronuojamosios regioninės Norvegijos oro transporto įmonės Widerøe pardavimas (15), ii) mažumos dalies akcijų investicijų į … pardavimas, iii) su oro uostu susijusių nekilnojamojo turto akcijų pardavimas, iv) antžeminių paslaugų veiklos perdavimas (16), v) orlaivių variklių pardavimas (17), vi) su … susijęs pardavimo ir atgalinės išperkamosios nuomos arba kitas finansinis sandoris, vii) valdymo sistemų ir skambučių centrų veiklos perdavimas (18), viii) trijų orlaivių Q400 pardavimas arba užtikrintas finansavimas.
(23)
Valstybės tvirtina, kad 4XNG planas buvo finansuojamas jo paties lėšomis, t. y. vykdydama operacijas ir parduodama nepagrindinį turtą, SAS gavusi pakankamai grynųjų pinigų pradinėms 4XNG plano įgyvendinimo sąnaudoms padengti. Vis dėlto SAS nerimavo dėl investuotojų nuomonės apie sunkią likvidumo būklę, susidariusią dėl didelių pradinių 4XNG plano įgyvendinimo sąnaudų. Todėl SAS paprašė pratęsti senosios AKP galiojimą ir kartu suteikti naująją AKP; valstybės ir KAW tam pritarė. Tačiau, kaip teigė SAS, nebūtų buvę pasinaudota nei senąja (pratęsto galiojimo), nei naująja AKP.
(24)
Svarstymai dėl naujosios AKP pradėti 2012 m. birželio 4 d. (19) Iš pradžių, kaip numatyta rekapitalizacijos plane (žr. šio sprendimo (20) dalį), senąją AKP skolinę bankai iš valstybių reikalavo dar vieno nuosavo kapitalo finansavimo etapo, pvz., teisių emisijos, nes nenorėjo remti naujosios AKP patys. Tačiau valstybės su šiuo sumanymu nesutiko.
(25)
Pasiderėję bankai sutiko su naująja AKP, kuri būtų sudaryta kartu su valstybėmis ir KAW ir griežtai struktūrizuota vienodomis sąlygomis, netaikant subordinavimo arba neproporcingų teisių į užtikrinimo priemonę. Pažymėtina, kad, kaip numatyta iš pradžių, naujoji AKP turėjo siekti [3-6] mlrd. SEK, nors esamos užtikrinimo priemonės vertė buvo tik [1-4] mlrd. SEK. 2012 m. spalio 22 d., naujosios AKP suma galutinai sumažinta iki 3,5 mlrd. SEK (apytiksliai 400 mln. EUR).
(26)
Naująją AKP kartu su valstybėmis ir KAW teikė tie patys bankai, kurie teikė senąją AKP (išskyrus vieną (20)). Šiuo atžvilgiu, proporcingai valstybių turimai SAS akcijų daliai, 50 % naujosios AKP teikė valstybės, o likusius 50 % - bankai ir KAW. Valstybės ir KAW naujojoje AKP dalyvavo tomis pačiomis sąlygomis (dėl mokesčių, palūkanų normų, įsipareigojimų), kaip ir bankai.
(27)
Naujoji AKP pasižymėjo šiomis svarbiausiomis ypatybėmis:
-
ji buvo padalyta į dvi sudedamąsias atnaujinamojo kredito priemones - 2 mlrd. SEK (A priemonę) ir 1,5 mlrd. SEK (B priemonę) - kurioms valstybės teikė 50 % sumos. Abiejų priemonių kainų sąlygas sudarė išankstinis mokestis, įsipareigojimo mokestis, naudojimosi mokestis, marža ir pasitraukimo mokestis,
-
norėdama naudotis AKP, SAS turėjo įvykdyti tam tikras sąlygas; B priemonės sąlygos buvo griežtesnės negu A priemonės sąlygos (21),
-
naujajai AKP toliau taikytas senosios AKP užtikrinimo priemonių paketas; be to, skolintojams nuo 2012 m. gruodžio mėn. suteikta visų Widerøe akcijų ir viso neužstatyto SAS grupės ilgalaikio turto užtikrinimo priemonė. Taigi su naująja AKP buvo susieta pirmumo teisė naudotis įvairaus SAS turto, įskaitant 100 % jo patronuojamųjų įmonių Widerøe ir SAS Spare Engine akcijų, 18 orlaivių ir įvairius nekilnojamojo turto objektus, užtikrinimo priemone. Apytikslė šių užtikrinimo priemonių balansinė vertė sudarė 2,7 mlrd. SEK (t. y. apytiksliai 75 % naujosios AKP); jos proporcingai paskirstytos A ir B priemonėms,
-
naudotis B priemone būtų buvę galima tik visiškai išnaudojus A priemonę. Po 2014 m. sausio 1 d. SAS būtų galėjusi ja naudotis tik baigusi parduoti Widerøe turtą arba akcijas,
-
naujosios AKP grąžinimo terminas buvo 2015 m. kovo 31 d.
(28)
Dėl naujosios AKP sąlygų sutarta 2012 m. spalio 25 d. Vis dėlto ją, be kita ko, turėjo patvirtinti kiekvienos valstybės parlamentai ir dėl jos profesinės sąjungos turėjo pasirašyti susitarimus su pilotų kabinos ir keleivių salono įgulos nariais.
(29)
Valstybės pateikė CITI parengtą 2012 m. lapkričio 7 d. ataskaitą (toliau - CITI ataskaita), kurioje siekta įvertinti, ar privatus investuotojas, esantis kuo panašesnėje situacijoje kaip valstybės, būtų galėjęs dalyvauti naujojoje AKP panašiomis sąlygomis. Remiantis sėkmingu 4XNG planu kaip pagrindiniu scenarijumi CITI ataskaitoje padaryta išvada, kad valstybėms dalyvaujant naujojoje AKP (nuo 2012 m. lapkričio mėn. iki 2015 m. kovo mėn.) vidinė grąžos norma (toliau - VGN) siektų [90-140] %, investuotų ir gautų grynųjų pinigų santykio kartotinis - apie [4-9]x, o nuosavo kapitalo vertė padidėtų beveik iki [700-1 200] %. CITI ataskaitoje padaryta išvada, kad valstybės reikalaujama grąža būtų bent tokia, kokios panašioje situacijoje reikalautų privatūs investuotojai. Vis dėlto CITI ataskaitoje neįvertinta nei tikimybė, kad SAS sėkmingai įgyvendins 4XNG plano pagrindinį scenarijų, nei nukrypimų nuo jo, pvz., nepajėgumo monetizuoti nestrateginį turtą, poveikis.
(30)
2012 m. gruodžio 19 d. SAS pranešė, kad įvykdytos visos reikiamos naujosios AKP įsigaliojimo sąlygos (žr. šio sprendimo 28 dalį), įskaitant valstybių parlamentų patvirtinimą. Nuo šios datos iki 2014 m. kovo 3 d. galiojo naujoji AKP, pakeitusi senąją AKP (22).
(31)
2013 m. birželio 3 d. rašte Danija ir Švedija paaiškino, kad, pardavus 80 % Widerøe akcijų (žr. šio sprendimo 22 dalį), valstybės ir bankai skolintojai sutarė su SAS pakeisti naujosios AKP sąlygas, nors pakeitimo susitarimas dar nebuvo oficialiai pasirašytas. Per oficialų tyrimą pateiktose pastabose Danijos ir Švedijos valdžios institucijos Komisiją informavo, kad naujosios AKP pakeitimo susitarimą pasirašė visos šalys ir kad jis įsigalios užbaigus Widerøe sandorį, t. y. 2013 m. rugsėjo 30 d. Šiais pakeitimais nustatyta, kad:
-
A priemonė bus sumažinta nuo 1 173 mlrd. iki 0,8 mlrd. SEK, o jos grąžinimo terminas bus pratęstas penkiems mėnesiams iki 2014 m. birželio 1 d.,
-
SAS užstatys [0,5-0,8] mlrd. SEK grynaisiais pinigais kaip A priemonės užtikrinimo priemonę. Likę [0,1-0,4] mlrd. SEK bus apsaugoti užtikrinimo priemonėmis, jau įtrauktomis į susitarimą dėl naujosios AKP,
-
A priemonės 0,2 mlrd. SEK bus atšaukta iš karto, kai tik bus iš dalies parduotas antžeminių paslaugų padalinys. Prieš atšaukiant naująją AKP 2014 m. kovo 4 d., SAS su galimu pirkėju pasirašė ketinimo raštą (23),
-
B priemonė bus sumažinta nuo 1,5 mlrd. iki 1,2 mlrd. SEK.
5. SPRENDIMAS PRADĖTI PROCEDŪRĄ
(32)
Sprendime pradėti procedūrą Komisija abejojo, ar valstybės, KAW ir bankai naujojoje AKP dalyvavo pari passu sąlygomis, pirmiausia dėl šių priežasčių:
-
ankstesnės bankų pozicijos įmonėje dėl to, kad jie dalyvavo senojoje AKP. Savo įnašą į naująją AKP bankai iš tikrųjų sumažino beveik perpus, todėl jų bendroji pozicija įmonėje SAS AKP atžvilgiu sumažėjo apytiksliai 50 %, o valstybės (jos grąžos iš 2009 ir 2010 m. teisių emisijos dėl nuolat neigiamų SAS rezultatų negavo) savo poziciją įmonėje SAS padidino,
-
to, kad 2012 m. sausio mėn. SAS visiškai išnaudojo senąją AKP ir tai galėjo turėti įtakos bankų skolintojų sprendimui dalyvauti naujojoje priemonėje, kad būtų galima išvengti bet kokio tolesnio panaudojimo ir užtikrinti, kad jų AKP įnašai nebūtų visiškai prarasti dėl įmonės patiriamų sunkumų,
-
Komisijai buvo neaišku, ar bankų sprendimui dalyvauti naujojoje AKP turėjo įtakos nuolatinė finansinė valstybių parama įmonei SAS ankstesniais metais. Komisija taip pat atkreipė dėmesį į tai, kad valstybių dalyvavimas buvo griežtas reikalavimas, kurį reikėjo įvykdyti, kad privatūs veiklos vykdytojai dalyvautų naujojoje AKP,
-
Komisija abejojo, ar KAW dalyvavimą naujojoje AKP būtų galima palyginti su privataus investuotojo dalyvavimu, atsižvelgiant į KAW poziciją įmonėje SAS ne tik dėl turimų akcijų, bet ir dėl banko SEB.
(33)
Komisija taip pat abejojo, ar valstybių dalyvavimą naujojoje AKP būtų galima laikyti racionaliu akcininkų požiūriu ir ar jis būtų tenkinęs rinkos ekonomikos investuotojo principo (toliau - REIP) kriterijų, neatsižvelgiant į pari passu argumentus. Šiuo atžvilgiu Komisija vertino, ar 4XNG planas buvo grindžiamas pakankamai tvirtomis prielaidomis siekiant paskatinti privatų investuotoją dalyvauti naujojoje AKP ir ar plane atliktos jautrumo analizės buvo pernelyg optimistiškos.
(34)
Pavyzdžiui, Komisija, be kita ko, atkreipė dėmesį į plane pateiktus optimistiškus rodiklius, susijusius su rinkos augimu ASK ir BVP atžvilgiu, taip pat į 0 % infliacijos normą 2015-2017 m. Ji taip pat abejojo, ar sėkmingą visų sąnaudų taupymo ir turto pardavimo iniciatyvų įgyvendinimą būtų buvę galima numatyti pasirašant susitarimą dėl naujosios AKP.
(35)
Dėl naujosios AKP sąlygų ir CITI ataskaitoje pateikto numatomos valstybių dalyvavimo naujojoje AKP grąžos įvertinimo Komisija atkreipė dėmesį į tai, kad CITI ataskaitoje neįvertintas 4XNG planas ir neatlikta finansinio modelio jautrumo analizė, bet tik remtasi pateikta informacija. Komisija taip pat pabrėžė, kad CITI ataskaitoje naujoji AKP užtikrinimo priemonė neįvertinta privataus rinkos investuotojo požiūriu ir kad ataskaitoje neapsvarstytas galimų alternatyvių scenarijų taikant mažiau palankias prielaidas (įskaitant finansinių įsipareigojimų neįvykdymą), poveikis grąžos analizei. Šiuo atžvilgiu Komisija atkreipė dėmesį į tai, kad į CITI ataskaitoje nurodyta nulinė tikimybė, kad SAS per kitus trejus metus neįvykdys finansinių įsipareigojimų - panašu, kad rizika įvertinta nepakankamai.
(36)
Atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta pirmiau, Komisija negalėjo atmesti, kad, valstybėms dalyvaujant naujojoje AKP, įmonei SAS galėjo būti suteiktas SESV 107 straipsnio 1 dalyje apibrėžtas pranašumas.
(37)
Galiausiai, jei naujoji AKP būtų buvusi SESV 107 straipsnio 1 dalyje apibrėžta valstybės pagalba, Komisija abejojo, ar naująją AKP būtų galima laikyti suderinama su vidaus rinka. Šiuo atžvilgiu Komisija tikrino, ar būtų galima taikyti kuriuos nors iš SESV nustatytų galimų suderinamumo pagrindų. Atsižvelgdama į priemonės pobūdį ir SAS patirtus sunkumus, Komisija atkreipė dėmesį į tai, kad vieninteliai susiję kriterijai atrodė esą tie, kurie yra susiję su pagalba sunkumų patiriančioms įmonėms sanuoti ir restruktūrizuoti pagal SESV 107 straipsnio 3 dalies c punktą remiantis Bendrijos gairėmis dėl valstybės pagalbos sunkumų patiriančioms įmonėms sanuoti ir restruktūrizuoti (24) (toliau - Sanavimo ir restruktūrizavimo gairės). Vis dėlto Komisija priėjo prie preliminarios išvados, kad Sanavimo ir restruktūrizavimo gairėse nurodytos sanavimo ir restruktūrizavimo pagalbos sąlygos, panašu, nebuvo įvykdytos.
6. PASTABOS DĖL SPRENDIMO PRADĖTI PROCEDŪRĄ
6.1. Danijos ir Švedijos pastabos
(38)
Danija ir Švedija teigia, kad jų dalyvavimas naujojoje AKP atitiko rinkos sąlygas, nes jos joje dalyvavo pari passu sąlygomis su bankais ir KAW, taigi nelaikydamos jos valstybės pagalba.
(39)
Danija ir Švedija tvirtina, kad derybų dėl naujosios AKP laikotarpiu SAS senąja AKP nė karto nepasinaudojo. Jos atkreipia dėmesį į 2012 m. kovo mėn. senosios AKP pakeitimus, kuriais nustatytos dar griežtesnės naudojimosi sąlygos, ir tvirtina, kad todėl nuo 2012 m. birželio mėn. pabaigos bankai galėjo atmesti bet kokį SAS prašymą leisti naudotis priemone. Visą panaudotą AKP sumą SAS grąžino 2012 m. kovo mėn. ir nuo tada SAS senąja AKP nė karto nepasinaudojo. Todėl šie bankai galėtų būti pagrįstai laikomi išorės investuotojais, dalyvaujančiais naujojoje AKP tokiomis pat sąlygomis, kokiomis joje dalyvauja valstybės (25), ir neturinčiais esminės neužtikrintos pozicijos įmonėje SAS (26).
(40)
Dėl KAW dalyvavimo kartu su bankais naujojoje AKP Danijos ir Švedijos valdžios institucijos laikosi nuomonės, kad KAW turėjo nedidelę ekonominę poziciją banke SEB ir kad tai negalėjo turėti įtakos jo sprendimui dalyvauti naujojoje AKP.
(41)
Be to, Danijos ir Švedijos nuomone, 4XNG planas buvo tikroviškas ir galėjo būti sėkmingai įgyvendintas. Jos mano, kad visi aspektai ir prielaidos, įskaitant susijusias su pajamų prognozėmis (RASK) (27), sąnaudų taupymo priemonėmis ir planuojamu turto pardavimu, buvo atidžiai apsvarstytos, kad būtų galima pasiekti 2014-2015 m. 4XNG plano finansinių tikslų. Be to, 4XNG planą - taip pat visas prielaidas, kuriomis jis buvo pagrįstas - atidžiai patikrino valstybių (Goldman Sachs) ir bankų ( … ) išorės finansų patarėjai ir jis buvo pritaikytas atsižvelgiant į šių patarėjų pastabas ir rekomendacijas. Danija ir Švedija taip pat pabrėžia, kad lūkesčius, jog planas bus įgyvendintas sėkmingai, apsisprendžiant dalyvauti naujojoje AKP sustiprino tai, kad, prieš sudarant susitarimą dėl naujosios AKP, turėjo būti sudarytos naujos profesinės sąjungos sutartys. Be to, kaip nurodo Danija ir Švedija, iš pokyčių, įvykusių nuo 2012 m. gruodžio mėn. iki naujosios AKP atšaukimo 2014 m. kovo 4 d., buvo matyti, kad planu siekiama numatytų rezultatų (28).
(42)
Danija ir Švedija tvirtina, kad naujosios AKP sąlygos atitinka įprastines rinkos nuostatas ir sąlygas, nes jos yra panašios į panašių sandorių sąlygas, ir kad naujajai AKP taip pat taikyti didesni išankstiniai mokesčiai ir griežtesnės naudojimosi sąlygos nei daugumai analizuotų sandorių. Dėl užtikrinimo priemonių rinkinio Danija ir Švedija tvirtina, kad faktinė finansinė bankų skolintojų rizika buvo nedidelė, nes apskaičiuota užtikrinimo priemonių vertė aiškiai viršijo A priemonės sumą. Taigi pagal likvidavimo scenarijų visi bankų skolintojų reikalavimai būtų įvykdyti naudojantis užtikrinimo priemonių rinkiniu arba kitu SAS turtu, kurį būtų galima parduoti, pvz., … , jos turimomis … akcijomis ir pan. Tai taip pat patvirtina faktinis didelės įsipareigojimų dalies pagal A priemonę panaikinimas pirmąjį 2013 m. pusmetį. Danijos ir Švedijos teigimu, iš to matyti, kad apsispręsdami kartu su valstybėmis ir KAW dalyvauti naujojoje AKP bankai veikė siekdami pelno ir apdairiai.
(43)
Galiausiai, Danija ir Švedija nurodo, kad dalyvaudami naujojoje AKP jos skolintojai gavo didelę grąžą, nors SAS priemone naudotis neprireikė. Tai turėtų patvirtinti, kad valstybių dalyvavimas kartu su KAW ir bankais naujojoje AKP visiškai atitiko REIP principą.
6.2. SAS grupės pastabos
(44)
SAS grupė tvirtina, kad valstybės naujojoje AKP dalyvavo ne kaip valdžios institucijos, bet kaip akcininkai. Šiuo požiūriu, atsižvelgiant į dideles akcininkų ir (arba) skolintojų pajamas iš mokesčių, taip pat į numatomą akcijų vertės padidėjimą, dalyvauti tokioje priemonėje buvo naudingiau negu įnešti nuosavą kapitalą.
(45)
SAS grupė tvirtina, kad pari passu testas buvo išlaikytas, nes bankai neturėjo pozicijos įmonėje SAS ir todėl juos reikėtų laikyti išorės investuotojais. Be to, valstybių dalyvavimas naujojoje AKP neturėjo įtakos bankų elgesiui, nes prisijungti prie naujosios AKP akcininkus ragino ne bankai, bet SAS. SAS grupė taip pat tvirtina, kad bankai nusprendė dalyvauti naujojoje AKP tokiomis pat sąlygomis, kaip valstybės ir KAW, remdamiesi labai teigiamais rizikos ir pajamų analizės rezultatais.
(46)
SAS grupė taip pat pritaria Danijos ir Švedijos tvirtinimui, kad prielaidos, kuriomis buvo grindžiamas 4XNG planas, buvo patikimos atsižvelgiant į labai tikroviškas prognozes dėl trijų pagrindinių veiksnių: rinkos augimo pagal ASK, BVP augimo 2015-2017 m. ir numatytos 0 % infliacijos. Be to, su plano įgyvendinimu susijusią riziką atidžiai nagrinėjo visi bankai skolintojai, ypatingą dėmesį skirdami RASK, kaip svarbiausiam įmonės pelningumo rodikliui.
(47)
SAS grupė taip pat tvirtina, kad užtikrinimo priemonių rinkinys buvo pakankamai įvertintas, o rizika, kad įmonei SAS nepavyks įgyvendinti 4XNG plano, buvo maža. Tai patvirtinama tuo, kad sąnaudų santaupos buvo sąlyga, kurią reikėjo įvykdyti prieš skolintojams prisijungiant prie naujosios AKP, ir kad, norint sėkmingai įgyvendinti planą, 2012 m. lapkričio mėn. buvo labai svarbu sudaryti naujas kolektyvines sutartis.
(48)
SAS grupė taip pat kritikuoja Komisiją dėl to, kad ši neatsižvelgė į bankroto alternatyvą, ir į tai, kad, jei nebūtų buvusi suteikta naujoji AKP, valstybės būtų praradusios visų savo turimų akcijų vertę. Šiuo atžvilgiu SAS grupė pabrėžia, kad valstybės naujojoje AKP dalyvavo kaip pagrindinės SAS akcininkės, siekdamos gauti atitinkamą savo investicijų grąžą.
(49)
Galiausiai, SAS grupė nurodo, kad įgyvendinant 4XNG planą gauta 3 mlrd. SEK pajamų neatskaičius mokesčių, todėl 2012 m. lapkričio mėn. - 2013 m. liepos mėn. SAS rezultatas buvo teigiamas.
6.3. FAM pastabos
(50)
FAM - už fondo KAW turto valdymą atsakingos įmonės - teigimu, fondo sprendimas dalyvauti naujojoje AKP priimtas neatsižvelgiant į jo turimas SEB akcijas ir SEB poziciją įmonės SAS atžvilgiu. FAM tvirtina, kad KAW neturėjo nei daugumos SEB akcijų, nei buvo galima pasakyti, kad jis valdo SEB.
(51)
Išnagrinėjusi 4XNG planą, susijusią finansinę riziką ir užtikrinimo priemonių rinkinį, FAM susidarė nuomonę, kad dalyvavimas naujojoje AKP atitinka KAW interesus. Šiuo atžvilgiu ji palygino galimybę apsaugoti KAW ilgalaikes investicijas į SAS ir galimą būsimą tų investicijų grąžą, taip pat didelius mokesčius, kuriuos SAS mokėtų pagal naująją AKP, su SAS likvidavimu, kurio ji nelaikė ekonominio intereso galimybe.
(52)
FAM taip pat pritaria Danijai, Švedijai ir SAS grupei, kad visi akcininkai naujojoje AKP dalyvavo vienodomis sąlygomis, nebuvo taikomos jokios subordinacijos, neproporcingų teisių į užtikrinimo priemones arba kitokių nevienodų sąlygų. Sprendimas dalyvauti naujojoje AKP buvo pagrįstas išsamia ateityje stiprios ir konkurencingos įmonės SAS pelningumo perspektyvų analize.
(53)
Galiausiai, FAM pritaria Danijos ir Švedijos nuomonei, kad bankų skolintojų sprendimas dalyvauti naujojoje AKP buvo pagrįstas komerciniais sumetimais, nes esama jų pozicija pagal senąją AKP buvo tik teorinė. Ji tvirtina, kad bankai buvo dar mažiau suinteresuoti dalyvauti naujojoje AKP, negu valstybės ir KAW, nes pastarieji galėjo tikėtis akcijų kainos padidėjimo. Todėl ji mano, kad pari passu sąlygos turi būti laikomos įvykdytomis.
7. PRIEMONĖS ĮVERTINIMAS
7.1. Valstybės pagalbos buvimas
(54)
Pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį valstybės narės arba iš jos valstybinių išteklių bet kokia forma suteikta pagalba, kuri, palaikydama tam tikras įmones arba tam tikrų prekių gamybą, iškraipo konkurenciją arba gali ją iškraipyti, yra nesuderinama su vidaus rinka, kai ji daro įtaką valstybių narių tarpusavio prekybai.
(55)
Taigi valstybės pagalbos sąvoka apima bet kokį tiesiogiai ar netiesiogiai suteikiamą pranašumą, kuris finansuojamas iš valstybės išteklių ir kurį suteikia pati valstybė arba bet kokia tarpininkaujanti įstaiga, veikianti pagal jai suteiktus įgaliojimus.
(56)
Kad priemonė būtų valstybės pagalba, ji turi kilti iš valstybės išteklių ir ją turi būti galima priskirti valstybei. Iš esmės valstybės ištekliai yra valstybės narės ir jos valdžios institucijų ištekliai, taip pat valstybinių įmonių ištekliai, kuriuos valdžios institucijos gali tiesiogiai arba netiesiogiai valdyti.
(57)
Neginčytina tai, kad susijusi svarstoma priemonė buvo susijusi su valstybės ištekliais, nes ji buvo finansuojama valstybių biudžetų ištekliais, ir kad ją buvo galima priskirti valstybei. Pirmiausia galima pažymėti, kad Danijos ir Švedijos parlamentai patvirtino abiejų Vyriausybių dalyvavimą naujojoje AKP (30 dalis).
(58)
Svarstoma priemonė turi iškraipyti konkurenciją arba kelti grėsmę kad konkurencija bus iškraipyta, ir daryti įtaką valstybių narių tarpusavio prekybai.
(59)
Pagal nusistovėjusią teismų praktiką, kai valstybės narės suteikta finansine parama sustiprinama įmonės padėtis, palyginti su kitomis Sąjungos prekybos rinkoje konkuruojančiomis įmonėmis, daromas poveikis, bent jau galimas, valstybių narių tarpusavio prekybai ir konkurencijai (29). Šiuo atžvilgiu Komisija mano, kad bet koks galimas įmonei SAS valstybės ištekliais suteiktas ekonominis pranašumas atitiktų šią sąlygą. SAS konkuruoja su kitomis Europos Sąjungoje ir EEE veikiančiomis oro transporto įmonėms, pirmiausia nuo tada, kai 1993 m. sausio 1 d. įsigaliojo trečiasis oro transporto liberalizavimo etapas (trečiasis teisės aktų rinkinys) (30). Be to, santykinai trumpesnių atstumų Europos Sąjungoje oro transportas konkuruoja su kelių ir geležinkelių transportu, todėl poveikis gali būti daromas ir kelių bei geležinkelių transporto įmonėms.
(60)
Taigi vienintelis valstybės pagalbos apibrėžties kriterijus, dėl kurio kyla abejonių, yra, ar priemone įmonei SAS buvo suteiktas atrankusis nepagrįstas ekonominis pranašumas.
(61)
Atsižvelgdama į tai, kad naujoji AKP nuo 2014 m. kovo 4 d. buvo atšaukta, Komisija tikrino, ar naująja AKP suteiktas atrankusis nepagrįstas ekonominis pranašumas įmonei SAS nuo jos suteikimo 2012 m. iki atšaukimo 2014 m.
7.2. Įmonei SAS suteiktas ekonominis pranašumas
(62)
Siekdama nustatyti, ar įmonei suteikta SESV 107 straipsnio 1 dalyje nurodyta valstybės pagalba, Komisija tikrins, ar oro transporto įmonė įgijo ekonominį pranašumą, kurio ji nebūtų įgijusi įprastinėmis rinkos sąlygomis. Nagrinėdama šį klausimą, Komisija taiko REIP kriterijų, pagal kurį priemonė nėra valstybės pagalba, jei panašiomis aplinkybėmis panašaus kaip atitinkamų viešojo sektoriaus įstaigų dydžio privatus investuotojas, veikiantis įprastinėmis rinkos ekonomikos sąlygomis, būtų galėjęs būti paskatintas teikti svarstomą priemonę pagalbos gavėjui.
(63)
Todėl, taikydama REIP kriterijų, Komisija turi išsiaiškinti, ar privatus investuotojas būtų sudaręs svarstomą sandorį tokiomis pačiomis sąlygomis. Hipotetinio privataus investuotojo nuostata yra kaip atsargaus investuotojo, kurio tikslas gauti didesnį pelną yra ribojamas atsargumo dėl priimtino rizikos lygio mainais už atitinkamą grąžos normą (31).
(64)
Įnašas iš viešųjų lėšų iš esmės nėra valstybės pagalba, jei jis teikiamas kartu su dideliu privataus investuotojo kapitalo įnašu panašiomis aplinkybėmis ir panašiomis (pari passu) sąlygomis (32).
7.2.1. Valstybių, KAW ir bankų dalyvavimas naujojoje AKP pari passu sąlygomis
(65)
Komisija atkreipia dėmesį į tai, kad naujojoje AKP dalyvavę bankai skolintojai dalyvavo ir senojoje AKP. Vis dėlto dalyvaudamos naujojoje AKP valstybės savo poziciją įmonėje SAS padidino, o bankai savo įnašą sumažino maždaug perpus (nuo 366 mln. EUR iki apytiksliai 200 mln. EUR), taigi savo bendrąją turimą AKP poziciją įmonėje SAS sumažino apytiksliai 50 %. Šiuo atžvilgiu Komisija sprendime pradėti procedūrą abejojo, ar galėjo būti įvykdytas pari passu kriterijus, nes valstybių ir bankų padėtis atrodė esanti nevienoda.
(66)
Danija, Švedija ir SAS grupė tvirtina, kad, derėdamiesi dėl dalyvavimo naujojoje AKP, bankai skolintojai pozicijos pagal senąją AKP neturėjo. Todėl bankai turėjo būti laikomi išorės investuotojais, esančiais panašioje padėtyje, kaip valstybės ir KAW.
(67)
Komisija atkreipia dėmesį į tai, kad 2012 m. sausio mėn. SAS visiškai išnaudojo senąją AKP (20 dalis). Iš tikrųjų 2012 m. kovo mėn. atliktais senosios AKP pakeitimais nustatyta, be kita ko, sąlyga nedelsiant grąžinti visą panaudotą sumą. Sumos buvo visiškai grąžintos 2012 m. kovo mėn., o po to dėl tą patį mėnesį įsigaliojusių senosios AKP pakeitimų įmonei SAS buvo labai sunku naudotis priemone (33). Be to, reikalauta, kad SAS iki 2012 m. birželio mėn. pateiktų rekapitalizacijos planą, kurį turėjo patvirtinti taryba, taip pat valstybės ir KAW kaip pagrindiniai akcininkai. Šį planą bankai iš pradžių atmetė. Tik 2012 m. lapkričio mėn. valstybės, atidžiai patikrinusios ir peržiūrėjusios 4XNG planą, nusprendė dalyvauti naujojoje AKP; po to prie jos prisijungė bankai.
(68)
Todėl Danijos ir Švedijos valdžios institucijos ir SAS grupė tvirtina, kad įmonei SAS buvo veiksmingai užkirstas kelias prašyti leisti naudotis senąja AKP. Atsižvelgdami į šią padėtį, bankai turėjo nuspręsti, ar toliau dalyvauti senojoje AKP, kol 2013 m. birželio mėn. ji nustos galioti, ar dalyvauti naujojoje AKP vienodomis sąlygomis su valstybėmis ir KAW, nepaisant to, kad valstybės ir KAW kaip akcininkai buvo labiau suinteresuoti joje dalyvauti, atsižvelgiant į galimą didesnę jų akcijų vertę įgyvendinus 4XNG planą.
(69)
Nors tikėtina, kad bankai, bent tie, kurie neturėjo kitos neužtikrintos dvišalės pozicijos įmonėje SAS, priimdami sprendimą dalyvauti naujojoje AKP neturėjo esminės pozicijos pagal senąją AKP, Komisijos nuomone, vis tiek kyla rizika, kad SAS galėjo įvykdyti naudojimosi priemone sąlygas dar neįsigaliojus naujajai AKP. Tai, kad to neįvyko ir kad po to, kai 2012 m. kovo mėn. senoji AKP buvo visiškai grąžinta ir ja nebebuvo naudotasi, šiuo atžvilgiu nėra svarbu. Remiantis tuo, kas išdėstyta, atrodo, kad pagal senąją AKP bankai turėjo tam tikrą poziciją įmonėje SAS, kokios neturėjo valstybės (ir KAW). Todėl Komisija negali sutikti su Danijos ir Švedijos valdžios institucijų argumentu, kad bankai, nepaisant jų pozicijos pagal senąją AKP, naujojoje AKP dalyvavo kaip išorės investuotojai.
(70)
Be to, Komisija negali sutikti su Danija ir Švedija, kad dėl kai kurių bankų pozicijos dėl su senąja AKP susijusių dvišalių priemonių (34), nekilo finansinė rizika bankams derybų dėl naujosios AKP laikotarpiu, remiantis tuo, kad šiomis priemonėmis nebūtų buvę galima pasinaudoti neišnaudojus visos senosios AKP. Kaip nurodyta pirmiau, kilo (nors, reikia pripažinti, maža) rizika, kad naudojimosi sąlygos galėjo būti įvykdytos nepaisant to, kad, 2012 m. kovo mėn. padarius pakeitimus ir nustačius griežtas sąlygas, tikimybė, kad SAS naudosis senąja AKP, buvo labai nedidelė.
(71)
Be to, atrodo, kad kai kurie bankai turėjo kitą poziciją įmonėje SAS. Pavyzdžiui, … ne tik dalyvavo senojoje AKP, bet ir nuo 2012 m. rugsėjo 30 d. turėjo neapsaugotą (ir nepanaudotą) dvišalę [200-600] mln. SEK vertės poziciją įmonėje SAS, taip pat neapsaugotą [500-900] mln. SEK vertės kredito kortelės poziciją. Todėl … galėjo tekti atsakomybė už klientų kompensavimo išlaidų padengimą, jei SAS būtų atšaukusi atitinkamus skrydžius. Ši neapsaugota kredito kortelės pozicija sudarė [0-2] % viso apie [1 000-3 000] mlrd. SEK vertės … kredito portfelio, tačiau dėl jo vis tiek kilo finansinė rizika ir todėl negalima sutikti su tuo, kad … padėtis apsisprendžiant dalyvauti naujojoje AKP buvo panaši į valstybių padėtį.
(72)
Be to, dar trys bankai turėjo poziciją dėl nepanaudotų orlaivių finansavimo priemonių (pvz., … ). Nors valstybės tvirtina, kad finansavimas buvo užtikrintas orlaiviais ir kad dėl jo bankams finansinė rizika nekilo, nes orlaivius būtų buvę galima lengvai parduoti rinkoje, tai faktiškai įrodyta nebuvo. Neaišku, ar, prireikus skubiai parduoti orlaivius, visa suma iš tikrųjų būtų buvusi gauta.
(73)
Be to, sprendime pradėti procedūrą Komisija siekė išsiaiškinti, ar bankų elgesiui galėjo turėti įtakos valstybių elgesys, atsižvelgiant į nuolatinę valstybių finansinę paramą oro transporto įmonei ankstesniais metais (pvz., 2009 ir 2010 m. teisių emisijas). Be to, kaip nurodyta šio sprendimo 23 ir 24 dalyse, bankai ketino dalyvauti naujojoje AKP tik tuo atveju, jei joje dalyvaus ir valstybės.
(74)
Iš esmės Komisija mano, kad pari passu sąlyga negali būti taikoma tais atvejais, kai valstybių dalyvavimas yra griežtas reikalavimas, kurį reikia įvykdyti, kad privatūs veiklos vykdytojai dalyvautų sandoryje.
(75)
Oficialaus tyrimo metu Danija, Švedija ir SAS grupė tvirtino, kad nė viename derybų dėl naujosios AKP etape bankai nekeitė nuomonės dėl ankstesnio valstybių elgesio ir nuolatinio jų pasirengimo remti SAS, nepaisant to, kad prognozės dėl valstybių pajamų iš 2009 ir 2010 m. teisių emisijų nepateisino vilčių.
(76)
Komisija negali atmesti galimybės, kad privatūs veiklos vykdytojai nebūtų buvę pasirengę investuoti į tokią pasiekimų neturinčią įmonę, kurios perspektyvos yra nenuspėjamos, jeigu joje nebūtų dalyvavusios valstybės. Kartu ji taip pat negali atmesti, kad valstybės, atsisakiusios teikti naują nuosavą kapitalą ir prisijungti prie subordinuotosios AKP, nebenorėtų teikti papildomų lėšų įmonei SAS. Nepaisant to, Komisija nėra tikra, kad valstybės ir bankai skolintojai naujojoje AKP dalyvavo pari passu sąlygomis, nes dėl to, kad joje dalyvavo valstybės, bankai sumažino savo bendrąją AKP poziciją įmonėje SAS apytiksliai 50 %, o valstybės savo poziciją įmonėje SAS padidino.
(77)
Dėl to, ar KAW elgesį būtų galima laikyti etaloniniu nustatant privataus investuotojo elgesį, atlikus oficialų tyrimą paaiškėjo, kad KAW pozicija įmonėje SAS dėl jo turimų SEB akcijų buvo mažesnė nei buvo nurodyta sprendime pradėti procedūrą. Atsižvelgiant į tai, kad KAW tėra vienas iš mažiausių SEB akcininkų ir kad SEB pozicija įmonėje SAS buvo nedidelė, būtų galima argumentuoti, kad dalyvauti naujojoje AKP KAW buvo suinteresuotas dėl investicijų pelningumo perspektyvų.
(78)
Be to, kas išdėstyta pirmiau, atlikusi oficialų tyrimą Komisija negalėjo padaryti tvirtos išvados, kad svarstomas sandoris įvykdytas pari passu sąlygomis.
(79)
Neatsižvelgdama į pari passu vertinimą, Komisija taip pat ištyrė, ar valstybių dalyvavimą naujojoje AKP būtų galima laikyti racionaliu akcininko požiūriu ir ar jis tenkintų REIP kriterijų, neatsižvelgiant į pari passu argumentus.
7.2.2. Valstybių dalyvavimo naujojoje AKP vertinimas taikant REIP kriterijų
(80)
Reikia išsiaiškinti, ar privatus investuotojas, esantis tokioje pačioje padėtyje, kaip valstybės, t. y. kaip esami SAS akcininkai, kurių aplinkybės buvo panašios į valstybių aplinkybes 2012 m., panašiomis sąlygomis būtų prisijungęs prie naujosios AKP (35).
(81)
Šiuo atžvilgiu, prieš sudarant susitarimą dėl naujosios AKP, naudingos išorės finansų patarėjų (valstybės patarėjų Goldman Sachs International ir CITI bei skolintojų patarėjo … ) atliktos nepriklausomos analizės. Danijos ir Švedijos teigimu, valstybės naujojoje AKP nusprendė dalyvauti tik po to, kai 4XNG planą atidžiai išnagrinėjo jų išorės patarėjai ir buvo patikslintos naujosios AKP nuostatos ir sąlygos.
(82)
Nors sprendime pradėti procedūrą Komisija išreiškė tam tikrų abejonių dėl CITI parengtos ataskaitos taikymo srities, Danija ir Švedija paaiškino, kad jų sprendimas dalyvauti naujojoje AKP buvo pagrįstas visomis jų finansų patarėjų parengtomis analizėmis ir kad todėl CITI ataskaitos nereikėtų vertinti atskirai.
(83)
Finansų patarėjams, be kita ko, pavesta pateikti kritinę 4XNG plano ir naujosios AKP, taip pat susijusio jautrumo ir pažeidžiamumo šiuo atžvilgiu analizę. Ši analizė atlikta remiantis viena po kitos parengtomis ataskaitomis, kuriose nurodomi ankstesni SAS veiklos rezultatai ir kiti pramonės kriterijai. Patarėjai pateikė kelias su 4XNG planu ir naująja AKP susijusias rizikos mažinimo strategijos rekomendacijas. Atsižvelgdamos į šiuos patarimus, valstybės paragino padaryti kai kuriuos 4XNG plano pakeitimus (kad būtų galima greičiau taikyti sąnaudų taupymo priemones ir pritaikyti papildomas iniciatyvas), taip pat pakeisti naujosios AKP sąlygas, kad būtų galima sumažinti naudojimosi ja tikimybę.
(84)
Analizuodami 4XNG planą, išorės patarėjai nustatė svarbiausias galimos rizikos sritis, įskaitant sąnaudų taupymo tikslus, turto pardavimą ir su RASK susijusį spaudimą, ir skyrė joms ypatingą dėmesį. Vertinant riziką, be kita ko, apsvarstyti toliau nurodyti aspektai.
-
Sąnaudų taupymo tikslai
Atsižvelgiant į gautus išorės patarimus, 4XNG planas pakeistas ir sustiprintas, įtraukiant iniciatyvas, kuriomis per metus būtų galima apytiksliai sutaupyti [1-4] mlrd. SEK(suma padidinta, palyginti su pradiniu [1-4] mlrd. SEK per metus tikslu). Sąnaudų taupymo tikslų neįvykdymas nustatytas kaip keliantis susirūpinimą, bet svarbiausia 4XNG plano rizikos mažinimo priemonė prieš baigiant rengti naująją AKP buvo naujų profesinių sąjungų susitarimų sudarymas, darbuotojams skirtų kompensacijų ir išmokų mažinimas, taip pat pensijų plano pakeitimai 2012 m. Tuo sudarytos sąlygos tiesioginėms šiek tiek mažiau nei [0-3] mlrd. SEK santaupoms per metus … , kurios, valstybių prašymu, turėjo būti sėkmingai realizuotos, kad galėtų įsigalioti naujoji AKP.
-
Turto pardavimas
Atsižvelgiant į išorės finansų patarėjo užginčytas pirmines prielaidas dėl turto pardavimo, taip pat į proceso metu gautą naują informaciją, galutinis 4XNG plane pateiktas planuojamo parduoti turto sąrašas skyrėsi nuo iš pradžių SAS pateikto sąrašo (36). Valstybių finansų patarėjas galiausiai padarė išvadą, kad galutiniame 4XNG plane nurodytą turtą (jo vertė įvertinta apytiksliai 3,0 mlrd. SEK) per numatytą laikotarpį parduoti įmanoma. Be to, į susitarimą dėl naujosios AKP įtrauktos Widerøe pardavimo tvarkaraščio nuostatos, taip pat griežtos turto pardavimo pelno naudojimo naujajai AKP grąžinti nuostatos.
-
Su RASK susijęs spaudimas
Susijusios pelningumo ir su RASK susijusio spaudimo prielaidos įvertintos ir laikytos pagrįstomis, atsižvelgiant į susijusius ankstesnių tendencijų duomenis, trečiųjų šalių prognozes ir žinomus to meto konkurencinės aplinkos pokyčius. Todėl nemanyta, kad dėl šių prielaidų kyla didelė neigiama 4XNG plano neįvykdymo rizika.
(85)
Sprendime pradėti procedūrą išreikštų Komisijos abejonių dėl 4XNG plane nurodytų tam tikrų optimistiškų veiksnių (pvz., ASK rinkos augimo, BVP prognozių ir 0 % infliacijos 2015-2017 m.) atžvilgiu iš Danijos, Švedijos ir SAS grupės oficialaus tyrimo metu pateiktos informacijos matyti, kad, apskaičiuojant šiuos įverčius, pirmiausia atsižvelgta į pagrindines rinkas, kuriose veikia SAS. Pavyzdžiui, įmonės pozicija didesnė ne Pietų, bet Šiaurės Europos, taip pat JAV ir Azijos rinkose. Iš pateiktos informacijos taip pat matyti, kad apytikslė 2015-2017 m. 0 % sąnaudų infliacija per metus yra grynasis susijusios 2 % infliacijos normos per metus (ji atitinka apskaičiuotą ES infliacijos lygį) ir prielaidos, kad ją būtų galima neutralizuoti taikant naująsias sąnaudų taupymo priemones, poveikis.
(86)
Dėl to, kad CITI ataskaitoje pateiktoje IRR analizėje trūko jautrumo bandymo (žr. šio sprendimo 35 dalį), taip pat dėl Komisijos pirminio susirūpinimo, susijusio su galimu mažiau optimistiškų scenarijų poveikiu, Komisija iš Danijos ir Švedijos gavo papildomos informacijos apie atliktos jautrumo analizės mastą, kurią jos pateikė dėl sprendimo pradėti procedūrą. Šiuo atžvilgiu įmonė Goldman Sachs, 2012 m. birželio - rugsėjo mėn. rengdama 4XNG planą, pristatė kelis jautrumo bandymus. Iš 2012 m. rugsėjo mėn. persvarstytos analizės rezultatų matyti, kad SAS nepritrūktų grynųjų pinigų net pagal pesimistinius pateiktus scenarijus, t. y. visais analizuotais atvejais SAS grynųjų pinigų turėtų daugiau nei numatyta pagal žemiausią AKP koridoriaus ribą Vis dėlto, siekiant išlaikyti pasitikėjimą rinkoje, laikytasi nuomonės, kad reikia likvidumo stiprinimo priemonės ir kad AKP liko realistiškiausia tokio atsarginio likvidumo galimybė.
(87)
Todėl Komisija atkreipia dėmesį į kelias atliktas finansines 4XNG plano patikras (įskaitant išsamią įvairių plano pakartojimų analizę ir patikras). Komisija taip pat atkreipia dėmesį į valstybių narių prieš prisijungiant prie naujosios AKP pateiktus prašymus mažinti įgyvendinimo riziką ir parengti konsoliduotąjį restruktūrizacijos planą. Atrodo, kad tokių veiksmų imtųsi ir atsargus privatus rinkos investuotojas. Vis dėlto dar reikia apsvarstyti, ar naujosios AKP sąlygos buvo tokios, su kokiomis būtų sutikęs privatus rinkos investuotojas, esantis tokioje pat padėtyje, kaip valstybės, t. y. kaip esantis įmonės akcininkas.
(88)
Danija, Švedija ir SAS grupė paaiškino, kad oro transporto sektoriui būdingas poreikis išlaikyti aukštą finansinio pasirengimo lygį siekiant išsaugoti vartotojų ir akcininkų pasitikėjimą įmonės gebėjimu tęsti veiklą. Atsižvelgiant į 2012 m. SAS patirtus finansinius sunkumus ir tuo metu vyraujančią likvidumo padėtį, galima spėti, kad valstybės buvo suinteresuotos dalyvauti naujojoje AKP kaip SAS akcininkės siekdamos išvengti didesnių bankroto nuostolių įmonei patyrus likvidumo nuotėkį.
(89)
Šiuo atžvilgiu atrodo, kad, baigdamos rengti naujosios AKP nuostatas ir sąlygas, valstybės konkrečiai rėmėsi nepriklausomų finansų patarėjų rekomendacijomis. Iš tikrųjų atrodo, kad naujosios AKP nuostatomis ir sąlygomis kartu siekta mažinti pagrindinę nustatytą komercinę riziką. Pavyzdžiui, kaip nurodyta šio sprendimo 84 dalyje, svarbi sąlyga, kurią reikėjo įvykdyti prieš pradedant įgyvendinti naująją AKP, buvo sėkmingas naujų kolektyvinių sutarčių su skrydžio įgulomis sudarymas. Be to, atsižvelgiant į naudojimosi B priemone sąlygas atrodo labai neįtikėtina, kad ja būtų buvę galima pasinaudoti iki 2015 m. kovo mėn. (37) Su naująja AKP susieti finansiniai įsipareigojimai taip pat buvo struktūrizuoti taip, kad SAS nebūtų galėjusi naudotis AKP arba būtų turėjusi grąžinti bet kokią tuo metu išnaudotą AKP sumą, nebent ji būtų galėjusi įgyvendinti 4XNG plane nurodytas svarbiausias finansines prognozes (38).
(90)
Be to, kas išdėstyta pirmiau, Komisija gavo papildomos informacijos dėl susijusio naujosios AKP užstato tinkamumo. 2012 m. gegužės mėn. ataskaitoje … pateikė nepriklausomą Widerøe ir tam tikro materialiojo turto (įskaitant atsarginius variklius, atitinkamus orlaivius, kai kuriuos mažesnės vertės nekilnojamojo turto objektus ir kai kurią įrangą), kuris vėliau naudotas kaip naujosios AKP užtikrinimo priemonė, vertinimą. Daugiausia dėmesio skiriant Widerøe kaip svarbiausiam užtikrinimo priemonių rinkinio turtui, o kito turto vertinimą grindžiant mažiau išsamia informacija, atlikus bendrąjį vertinimą turtas įvertintas iš viso apytiksliai [1-4]-[3-6] mlrd. SEK. Taigi bendra apskaičiuota užtikrinimo priemonių turto vertė viršijo A priemonės sumą. Danijos ir Švedijos teigimu, dėl to naujosios AKP skolintojai galėjo būti pakankamai ramūs, nes, kaip nurodyta pirmiau, tikimybė, kad SAS būtų kada nors pasinaudojusi B priemone, laikyta labai nedidele.
(91)
Su naująja AKP susijusi faktinė finansinė rizika dar labiau sumažinta nuostatomis dėl privalomo išankstinio mokėjimo ir (arba) įsipareigojimų pagal naująją AKP panaikinimo, jei SAS parduotų tam tikrą turtą arba pasirinktų kitas finansavimo galimybes. Šiomis išankstinio mokėjimo ir panaikinimo nuostatomis laikui bėgant sumažinti galimi nuostoliai. Iš tikrųjų, pardavus įmonę Widerøe, ir pagal susitarimą, kuris įsigaliojo po to, kai įmonė buvo parduota 2013 m. rugsėjo mėn. (žr. šio sprendimo 31 dalį), bendroji naujosios AKP suma sumažinta nuo 3,5 mlrd. iki 2 mlrd. SEK.
(92)
Todėl atrodo, kad imtasi visapusiškų ir nuoseklių priemonių, kuriomis konkrečiai siekta užtikrinti nuolatinį SAS gyvybingumą 2012-2015 m. ir mažinti svarbiausią su naująja AKP susijusią finansinę riziką.
(93)
Be to, Komisija pripažįsta, kad reikia apsvarstyti, ar panašus privatus investuotojas, veikiantis panašiomis rinkos sąlygomis kaip valstybės (t. y. kaip esamas SAS akcininkas), būtų galėjęs būti paskatintas teikti svarstomą priemonę pagalbos gavėjui. Šiuo tikslu taip pat tikslinga apsvarstyti galimas priešingas aplinkybes, jei priemonė nebūtų buvusi suteikta.
(94)
Šiuo atžvilgiu Danija, Švedija ir SAS grupė dėl sprendimo pradėti procedūrą pateiktoje informacijoje teigia, kad, jei 2012 m. nebūtų buvusi suteikta naujoji AKP, būtų buvę galima tikėtis bankroto. Danijos ir Švedijos duomenimis, valstybės dėl to būtų patyrusios iš viso 1 044 mln. SEK, t. y. visų jų turimų akcijų vertės, nuostolių. Kitas aspektas taip pat buvo susijęs su galimo būsimo kapitalo prieaugio perspektyvomis, jei būtų sėkmingai įgyvendintas 4XNG planas. Galima palyginti: Danija ir Švedija pateiktoje informacijoje prognozuoja, kad, jei SAS neįvykdytų naujosios AKP įsipareigojimų, galimi visų valstybių turimų akcijų ir AKP įnašų nuostoliai pagal patį nepalankiausią scenarijų iš viso siektų [1 000-3 000] mln. SEK (39).
(95)
Todėl SAS bankroto atveju galimi papildomi su valstybių dalyvavimu naujojoje AKP susiję nuostoliai (t. y. remiantis Danijos ir Švedijos pavyzdžiu, apytiksliai 447,5 mln. SEK) atrodo esantys gana nedideli, palyginti su nuostoliais, kurių būtų šiaip ar taip patirta dėl valstybės turimų akcijų. Lyginant šį gana nedidelį padidėjimo pokytį pagal pesimistinį (bankroto) valstybių scenarijų su galimu optimistiniu valstybių sėkmingo 4XNG plano įvykdymo scenarijumi, taip pat matyti, kodėl valstybėms buvo naudinga apsispręsti dalyvauti naujojoje AKP. CITI ataskaitoje apskaičiuota, kad optimistiškiausiu pagrindiniu scenarijumi galimas valstybių kapitalo prieaugis siektų iš viso [7 000-12 000] mln. SEK. Vis dėlto, nors Komisija sprendime pradėti procedūrą išreiškė abejonių dėl tokių augimo perspektyvų optimistiškumo, ji pripažįsta galimybę, kad, net pagal dar konservatyvesnius scenarijus, galimas optimistinio scenarijaus kapitalo prieaugis vis tiek gali labai viršyti galimus pesimistinio scenarijaus nuostolius.
(96)
Todėl Komisija atkreipia dėmesį į pirmiau nurodytą rizikos ir atlygio vertinimą, taip pat į išsamią 4XNG plano peržiūrą ir patikrą, papildomus susijusio užstato tikrinimus (40), išankstinio mokėjimo nuostatų atšaukimą, kuriuo laikui bėgant sumažinti galimi nuostoliai (41), ir į įvairias kitas į naujosios AKP sąlygas įtrauktas rizikos mažinimo priemones (42). Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta pirmiau, atrodytų, kad valstybių sprendimas dalyvauti naujojoje AKP yra suderinamas su privataus investuotojo, kuris, atsižvelgdamas į konkrečią tuometinę įmonės padėtį, veikia siekdamas gauti įprastą rinkos grąžą, veiksmais.
(97)
Atsižvelgdama į tai, kad išdėstyta pirmiau, Komisija daro išvadą, kad valstybės, kaip esami SAS akcininkai, 2012 m. gruodžio mėn. - 2014 m. kovo mėn. apsispręsdamos kartu su KAW ir bankais skolintojais dalyvauti naujojoje AKP, rėmėsi pagrįstomis ir realistiškomis pelningumo perspektyvomis. Taigi šiuo dalyvavimu įmonei SAS nesuteiktas SESV 107 straipsnio 1 dalyje apibrėžtas pranašumas.
7.3. Išvada dėl valstybės pagalbos buvimo
(98)
Atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta pirmiau, Komisija daro išvadą, kad Danijos ir Švedijos dalyvavimas naujojoje AKP nėra valstybės pagalba, kaip apibrėžta SESV 107 straipsnio 1 dalyje.
(99)
Galiausiai, Komisija pažymi, kad Danija ir Švedija sutiko, jog šis sprendimas būtų priimtas ir paskelbtas anglų kalba.
PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
1 straipsnis
Įmonės Scandinavian Airlines finansavimas naująja atnaujinamojo kredito priemone, kurią Danijos Karalystė ir Švedijos Karalystė įgyvendino 2012 m. gruodžio mėn., nėra pagalba, kaip apibrėžta Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 107 straipsnio 1 dalyje.
2 straipsnis
Šis sprendimas skirtas Danijos Karalystei ir Švedijos Karalystei.
Priimta Briuselyje 2014 m. liepos 9 d.