РЕГЛАМЕНТ (ЕС) № 234/2014 НА ЕВРОПЕЙСКИЯ ПАРЛАМЕНТ И НА СЪВЕТА
от 11 март 2014 година
за създаване на Инструмент за партньорство за сътрудничество с трети държави
ЕВРОПЕЙСКИЯТ ПАРЛАМЕНТ И СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взеха предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 207, параграф 2, член 209, параграф 1 и член 212, параграф 2 от него,
като взеха предвид предложението на Европейската комисия,
след предаване на проекта на законодателния акт на националните парламенти,
като взеха предвид становището на Комитета на регионите (1),
в съответствие с обикновената законодателна процедура (2),
като имат предвид, че:
(1)
Съюзът следва да се стреми да развива отношения и да създава партньорства с трети държави. Настоящият регламент представлява нов и допълващ инструмент, който предоставя пряка подкрепа за външните политики на Съюза посредством разширяване на партньорствата за сътрудничество и диалога по политиките към области и теми извън сътрудничеството за развитие. Той се основава на придобития опит с индустриализирани държави и държави и територии с висок доход съгласно Регламент (ЕО) № 1934/2006 на Съвета (3).
(2)
Приложното поле на сътрудничеството по географските програми с развиващите се държави, територии и региони, определено съгласно Инструмента за сътрудничество за развитие, създаден с Регламент (ЕО) № 1905/2006 на Европейския парламент и на Съвета (4), е почти изцяло ограничено до финансирането на мерки, които изпълняват критериите за официална помощ за развитие (ОПР), установени от Комитета за подпомагане на развитието на Организацията за икономическо сътрудничество и развитие (КПР/ОИСР).
(3)
През последното десетилетие Съюзът последователно заздравява двустранните си отношения с широк кръг от индустриализирани и други държави и територии с висок или среден доход в различни региони на света.
(4)
Съюзът се нуждае от финансов инструмент за външната политика с глобален обхват, позволяващ финансирането на мерки, които може да не се определят като ОПР, но са от изключително значение за задълбочаването и заздравяването на неговите отношения със съответните трети държави, по-специално чрез диалог по политиките и развитие на партньорства. Този нов инструмент, новаторски по отношение на приложното поле и целите, следва да създаде положителна среда за задълбочаване на отношенията между Съюза и съответните трети държави и следва да отстоява основните интереси на Съюза.
(5)
В интерес на Съюза е да укрепва отношенията си и диалога с държави, с които има стратегически интерес да насърчава изграждането на връзки, и по-специално с развитите и развиващите се държави, които играят все по-важна роля на световната сцена, включително в глобалното управление, външната политика, международната икономика, многостранните форуми и структури като Г-8 и Г-20, и да посреща предизвикателствата в световен план.
(6)
Необходимо е Съюзът да изгради всеобхватни партньорства с новите участници на международната сцена, с цел насърчаване на стабилен и приобщаващ международен ред, преследване на общи глобални обществени блага, отстояване на основните интереси на Съюза и увеличаване на познанията за него в тези държави.
(7)
Приложното поле на настоящия регламент трябва да е от световен мащаб и да дава възможност за подкрепа на мерките за сътрудничество, както е уместно, с оглед заздравяване на отношенията с всички държави, в които Съюзът има стратегически интереси, в съответствие с целите на настоящия регламент.
(8)
В интерес на Съюза е да продължи да насърчава диалога и сътрудничеството с държави, които вече не отговарят на изискванията за участие в двустранни програми по Инструмента за сътрудничество за развитие, създаден с Регламент (ЕС) № 233/2014 на Европейския парламент и на Съвета (5) („Инструмент за сътрудничество за развитие“).
(9)
Освен това е в интерес на Съюза да има приобщаващи световни институции, основаващи се на ефективно многостранно сътрудничество и да работи за постигането на тази цел.
(10)
Съгласно настоящия регламент Съюзът следва да подкрепя изпълнението на външното измерение на стратегията, очертана от Комисията в съобщението ѝ от 3 март 2010 г., озаглавено „Европа 2020: Стратегия за интелигентен, устойчив и приобщаващ растеж“ („Европа 2020“), обединяващо три стълба: икономически, социален и екологичен. По-конкретно, настоящият регламент следва да подкрепя цели, свързани с глобални въпроси, например изменението на климата, енергийната сигурност и ефективното използване на ресурсите, прехода към по-екологосъобразна икономика, науката, иновациите и конкурентоспособността, мобилността, търговията и инвестициите, икономическите партньорства, стопанската дейност, заетостта и регулаторното сътрудничество с трети държави, както и по-добрия достъп до пазара за предприятията от Съюза, включително интернационализацията на малките и средни предприятия (МСП). Регламентът следва също така да насърчава публичната дипломация, образователното и университетското сътрудничество и дейностите по осведомяване.
(11)
По-конкретно, борбата с изменението на климата е едно от най-големите глобални предизвикателства, пред които са изправени Съюзът и по-широката международна общност. Изменението на климата е област, в която са необходими неотложни международни действия и в която постигането на целите на Съюза изисква сътрудничество с партньорски държави. Ето защо Съюзът трябва да засили усилията си за насърчаване на глобален консенсус в това отношение. В съответствие със съобщението на Комисията от 29 юни 2011 г., озаглавено „Бюджет за стратегията „Европа 2020““, с което Съюзът се призовава да увеличи дела от бюджета си, свързан с климата, най-малко до 20 %, настоящият регламент следва да допринесе за постигането на тази цел.
(12)
Транснационалните предизвикателства, например замърсяването на околната среда и достъпът до и устойчивото използване на суровини и редкоземни елементи, изискват основан на правила, приобщаващ подход.
(13)
Съюзът се ангажира да помогне за постигането на глобалните цели за биологичното разнообразие до 2020 г. и да допринесе за изпълнението на свързаната с това стратегия за мобилизиране на ресурсите.
(14)
В отношенията си със своите партньори по целия свят Съюзът се ангажира с насърчаването на достойния труд за всички хора, както и с ратифицирането и ефективното прилагане на международно признатите трудови стандарти и многостранни споразумения в областта на околната среда.
(15)
Важен стратегически интерес на Съюза е увеличаването на растежа и заетостта чрез насърчаване на справедлива и отворена търговия и инвестиции на многостранно и двустранно равнище и чрез подкрепа на преговорите и изпълнението на споразуменията за търговия и инвестиции, по които Съюзът е страна. Съгласно настоящия регламент Съюзът следва да спомогне за създаването на сигурна среда за повишаване на търговските и инвестиционни възможности в световен мащаб за предприятията от Съюза, в т.ч. МСП, включително посредством подкрепа за регулаторното сътрудничество и сближаване, защита на международните стандарти, подобряване опазването на правата на интелектуална собственост и премахване на неоправдани пречки пред достъпа до пазара.
(16)
Съгласно член 21 от Договора за Европейския съюз (ДЕС) дейността на Съюза на международната сцена се ръководи от основополагащите принципи за неговото създаване, развитие и разширяване, които той цели да насърчава в останалата част от света, а именно демокрацията, правовата държава, универсалността и неделимостта на правата на човека и на основните свободи, зачитането на човешкото достойнство, принципите на равенство и солидарност и зачитането на принципите на Устава на Организацията на обединените нации и на международното право.
(17)
Съюзът следва да се стреми към най-ефективното използване на наличните ресурси с оглед оптимизиране на въздействието на външната си дейност. Това следва да бъде постигнато чрез съгласуваност и взаимно допълване между инструментите на Съюза за външна дейност, както и чрез създаването на полезни взаимодействия между настоящия регламент, другите инструменти за финансиране на външната дейност и другите политики на Съюза. Това следва да доведе и до взаимното укрепване на програмите, разработени в рамките на инструментите за финансиране на външната дейност.
(18)
С цел да се осигури видимостта на помощта на Съюза за гражданите на държавите бенефициери и за гражданите на Съюза, по целесъобразност следва да има целенасочена комуникация и предоставяне на информация чрез подходящи средства.
(19)
За да се постигнат целите на настоящия регламент, е необходимо да се следва диференциран и гъвкав подход с ключовите партньорски държави, който отчита техните икономически, социални и политически условия, както и конкретните интереси, политически приоритети и стратегии на Съюза, като същевременно се запази възможността за интервенция по целия свят при необходимост. Съюзът следва да прилага всеобхватен подход към външната политика, включително към секторните политики на Съюза.
(20)
С цел да увеличи ефективността на своя ангажимент за насърчаване и защита на своите интересите в отношенията си с трети държави, Съюзът следва да може да реагира гъвкаво и своевременно на променящи се и/или непредвидени нужди посредством приемането на специални мерки, които не са включени в многогодишни индикативни програми.
(21)
Когато е възможно и целесъобразно, целите на настоящия регламент следва да бъдат преследвани в консултации със съответните партньори и заинтересовани страни, включително организации на гражданското общество и местни власти, като се има предвид важността на функциите им.
(22)
Външната дейност на Съюза съгласно настоящия регламент следва да допринася за постигането на ясни резултати (включително краен резултат, постижение и въздействие) в държавите - бенефициери на помощта от Съюза. Когато е подходящо и възможно, резултатите от външната дейност на Съюза и ефикасността на инструмента, създаден с настоящия регламент следва да бъдат проследявани и оценявани на базата на показатели, които са предварително установени, ясни, прозрачни и по целесъобразност измерими, както и специфични за отделните държави, и адаптирани към особеностите и целите на този инструмент.
(23)
Действията по настоящия регламент следва по целесъобразност да отчитат надлежно резолюциите и препоръките на Европейския парламент.
(24)
С цел приложното поле на настоящия регламент да се адаптира към бързо развиващата се обстановка в трети държави, на Комисията следва да бъде делегирано правомощието да приема актове в съответствие с член 290 от Договора за функционирането на Европейския съюз във връзка с приоритетите, определени в приложението. От особена важност е по време на подготвителната си работа Комисията да проведе подходящи консултации, включително на експертно равнище. При подготовката и изготвянето на делегираните актове Комисията следва да осигури едновременното и своевременно предаване по подходящ начин на съответните документи на Европейския парламент и на Съвета.
(25)
За да се гарантират еднакви условия за изпълнение на настоящия регламент на Комисията следва да бъдат предоставени изпълнителни правомощия. Тези правомощия следва да бъдат упражнявани в съответствие с Регламент (ЕС) № 182/2011 на Европейския парламент и на Съвета (6). Като се има предвид естеството на тези актове за изпълнение, по-специално насочеността им към дадена политика и финансовото им отражение, за тяхното приемане следва да бъде използвана процедурата по разглеждане, освен в случай на техническите мерки за изпълнение с малък финансов размер.
(26)
Общите правила и процедури за изпълнение на инструментите на Съюза за финансиране на външната дейност са определени в Регламент (ЕС) № 236/2014 на Европейския парламент и на Съвета (7).
(27)
С настоящия регламент се определя финансов пакет за целия срок на прилагане на регламента, който да представлява основната референтна сума по смисъла на точка 17 от Междуинституционалното споразумение от 2 декември 2013 г. между Европейския парламент, Съвета и Комисията за бюджетната дисциплина, за сътрудничеството по бюджетните въпроси и за доброто финансово управление (8), за Европейския парламент и за Съвета в рамките на годишната бюджетна процедура.
(28)
Организацията и функционирането на Европейската служба за външна дейност са установени в Решение 2010/427/ЕС на Съвета (9).
(29)
Тъй като целите на настоящия регламент, по-специално установяването на Инструмент за партньорство за сътрудничество с трети държави, не може да бъде постигната в достатъчна степен от държавите-членки, а поради своя мащаб може да бъде постигната по-добре на равнището на Съюза, Съюзът може да приеме мерки в съответствие с принципа на субсидиарност, установен в член 5 от ДЕС. В съответствие с принципа на пропорционалност, посочен в същия член, настоящият регламент не надхвърля необходимото за постигането на тези цели.
(30)
Уместно е срокът на прилагане на настоящия регламент да се съобрази с този на Регламент (ЕС, Евратом) № 1311/2013 на Съвета (10). Поради това настоящият регламент следва да се прилага от 1 януари 2014 г. до 31 декември 2020 г.,
ПРИЕХА НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
Предмет и цели
1. С настоящия регламент се създава Инструмент за партньорство за сътрудничество с трети държави („Инструмент за партньорство“), за да се благоприятстват и отстояват интересите на Съюза и взаимните интереси. Инструментът за партньорство подкрепя мерки, които отговарят по ефективен и гъвкав начин на целите, произтичащи от двустранните, регионалните или многостранните отношения на Съюза с трети държави, и служат за посрещане на предизвикателствата в световен план, и гарантират адекватни последващи действия на решенията, вземани на многостранно равнище.
2. Мерките, които ще бъдат финансирани по Инструмента за партньорство, отразяват следните конкретни цели на Съюза:
а)
подкрепа на стратегиите за партньорство на Съюза за двустранно, регионално и междурегионално сътрудничество чрез насърчаване на диалога относно политиките и разработване на колективни подходи и ответни мерки срещу предизвикателствата в световен план. Постигането на тази цел се измерва и чрез напредъка, постигнат от ключовите партньорски държави в борбата с изменението на климата или в насърчаването на свързаните с околната среда стандарти на Съюза;
б)
изпълнение на международното измерение на„Европа 2020“. Постигането на тази цел се измерва чрез възприемането на политиките и целите на „Европа 2020“ от страна на ключовите партньорски държави;
в)
подобряване на достъпа до пазарите на партньорски държави и стимулиране на търговията, инвестициите и бизнес възможностите за предприятията от Съюза, като се премахват пречките пред достъпа до пазари и инвестициите, посредством икономически партньорства, стопанско и регулаторно сътрудничество. Постигането на тази цел се измерва чрез дела на Съюза във външната търговия с ключовите партньорски държави и чрез търговските и инвестиционните потоци към партньорските държави, към които са специално насочени дейностите, програмите и мерките по настоящия регламент;
г)
подобряване на широкоразпространеното разбиране за Съюза, на обществената информираност за него и на ролята му на световната сцена посредством публична дипломация, контакти между хората, сътрудничество в областта на образователните и академичните въпроси, сътрудничество с мозъчни тръстове и дейности по осведомяване за защита на ценностите и отстояване на интересите на Съюза. Постигането на тази цел може да бъде измервано, inter alia, чрез проучвания или оценки на общественото мнение.
Член 2
Обхват
1. С настоящия регламент се подкрепят предимно мерки за сътрудничество с държави, в които Съюзът има стратегически интерес да насърчава изграждането на връзки, по-специално развитите и развиващите се държави, които играят все по-значима роля в световните отношения, включително външната политика, международната икономика и търговия, международните форуми и глобалното управление и посрещането на предизвикателствата в световен план, или в които Съюзът има други значими интереси.
2. Без да се засяга действието на параграф 1, всички трети държави, региони и територии могат да отговарят на условията за сътрудничество по настоящия регламент.
Член 3
Общи принципи
1. Съюзът се стреми да насърчава, развива и укрепва принципите на демокрацията, равенството, зачитането на правата на човека и основните свободи, както и принципа на правовата държава, на които той се основава, посредством диалог и сътрудничество с трети държави.
2. За да се засили въздействието на помощта от Съюза, при планирането на сътрудничеството с трети държави където е уместно се прилага диференциран и гъвкав подход, за да се отчетат техните икономически, социални и политически условия, както и конкретните интереси, политически приоритети и стратегии на Съюза.
3. Съюзът насърчава съгласуван многостранен подход към глобалните предизвикателства и стимулира сътрудничеството с международни или регионални организации и органи, включително международните финансови институции, агенциите, фондовете и програмите на ООН и други двустранни донори.
4. При прилагането на настоящия регламент и при формулирането на политиката, стратегическото планиране и програмиране, както и на мерките за изпълнение, Съюзът има за цел да гарантира последователност и съгласуваност с други области на своята външна дейност, по-специално Инструмента за сътрудничество за развитие, както и с други подходящи политики на Съюза.
5. Мерките, финансирани по настоящия регламент, се основават, където е уместно, на политиките за сътрудничество, определени в инструменти като споразумения, декларации и планове за действие договорени между Съюза и съответните международните организации или между Съюза и съответните трети държави и региони.
Мерките, финансирани по настоящия регламент, обхващат и областите, които имат отношение към насърчаване на конкретните интереси, политически приоритети и стратегии на Съюза.
6. Подкрепата на Съюза по настоящия регламент се предоставя в съответствие с Регламент (EС) № 236/2014.
Член 4
Програмиране и индикативно разпределение на средствата
1. Комисията приема многогодишни индикативни програми (МИП) в съответствие с процедурата по разглеждане, посочена в член 16, параграф 3 от Регламент (EС) № 236/2014.
2. В МИП се определят стратегическите и/или съвместните интереси и приоритети на Съюза, конкретните цели и очакваните резултати. За държавите или регионите, за които е изготвен съвместен рамков документ, установяващ всеобхватна стратегия на Съюза, МИП се основават на този документ.
3. В МИП се определят също така приоритетните области, избрани за финансиране от Съюза, и се очертава индикативното разпределение на средствата като цяло, по приоритетни области и по партньорски държави или групи от партньорски държави за съответния период, включително участието в глобални инициативи. По целесъобразност тези суми могат да бъдат изразени под формата на граници на вариране.
4. В МИП могат да се предвидят средства в размер, ненадвишаващ 5 % от общата сума, които не се разпределят за приоритетна област, за партньорска държава или за група държави. Тези средства се заделят в съответствие с член 2, параграфи 2, 3 и 5 от Регламент (EС) № 236/2014.
5. Процедурата, посочена в член 16, параграф 4 от Регламент(EС) № 236/2014, може да се прилага за целите на изменение на МИП по надлежно обосновани наложителни причини за спешност.
6. Във връзка с постигането на целите, посочени в член 1 Комисията може да взема предвид географската близост на най-отдалечените региони на Съюза и отвъдморските страни и територии в сътрудничеството си с трети държави.
7. При всяко програмиране или преглед на програмите, което се прави след публикуването на доклада за междинен преглед, посочен в член 17, параграф 4 от Регламент(EС) № 236/2014, се отчитат резултатите, констатациите и заключенията в него.
Член 5
Тематични приоритети
На Комисията се предоставя правомощието да приема делегирани актове в съответствие с член 6 за изменение на тематичните приоритети, които да бъдат осъществени чрез помощта на Съюза съгласно настоящия регламент и които са установени в приложението към настоящия регламент. По-специално, след публикуването на доклада за междинен преглед и въз основа на препоръките, съдържащи се в този доклад, Комисията приема делегиран акт за изменение на приложението към настоящия регламент до 31 март 2018 г.
Член 6
Упражняване на делегирането
1. Правомощието да приема делегирани актове, посочено в член 5, се предоставя на Комисията при спазване на предвидените в настоящия член условия.
2. Правомощието да приема делегирани актове, посочено в член 5, се предоставя на Комисията за срока на действие на настоящия регламент.
3. Делегирането на правомощия, посочено в член 5, може да бъде оттеглено по всяко време от Европейския парламент или от Съвета. С решението за оттегляне се прекратява посоченото в него делегиране на правомощия. То поражда действие в деня след публикуването на решението в Официален вестник на Европейския съюз или на по-късна, посочена в решението дата. То не засяга действителността на делегираните актове, които вече са в сила.
4. Веднага след като приеме делегиран акт, Комисията нотифицира акта едновременно на Европейския парламент и Съвета.
5. Делегиран акт, приет съгласно член 5 влиза в сила единствено ако нито Европейският парламент, нито Съветът са представили възражения в срок от два месеца след нотифицирането на акта на Европейския парламент и Съвета, или ако преди изтичането на този срок и Европейският парламент, и Съветът са уведомили Комисията, че няма да представят възражения. Този срок се удължава с два месеца по инициатива на Европейския парламент или на Съвета.
Член 7
Комитет
Комисията се подпомага от Комитета за Инструмента за партньорство. Този комитет е комитет по смисъла на Регламент (ЕС) № 182/2011.
Член 8
Финансов пакет
1. Финансовият пакет за изпълнението на настоящия регламент за периода 2014-2020 г. е 954 765 000 EUR.
Годишните бюджетни кредити се разрешават от Европейския парламент и от Съвета в границите, посочени в многогодишната финансова рамка.
2. В съответствие с член 18, параграф 4 от Регламент (ЕС) № 1288/2013 на Европейския парламент и на Съвета (11), за да се насърчи международното измерение на висшето образование, се отпуска индикативна сума в размер на 1 680 000 000 EUR от различните инструменти за финансиране на външната дейност (Инструмента за сътрудничество за развитие, Европейския инструмент за съседство, създаден с Регламент (ЕС) № 232/2014 на Европейския парламент и на Съвета (12), Инструмента за предприсъединителна помощ (ИПП II), създаден с Регламент (ЕС) № 231/2014 на Европейския парламент и на Съвета (13) и Инструмента за партньорство, за действия за мобилност с цел учене към или от партньорски държави по смисъла на Регламент (ЕС) № 1288/2013, както и за сътрудничество и диалог относно политиките с органи,институции и организации от тези държави. Регламент (ЕС) № 1288/2013 се прилага към използването на посочените средства.
Финансирането се предоставя чрез два многогодишни транша, покриващи съответно само първите четири години и останалите три години. Разпределянето на това финансиране се отразява в многогодишното индикативно програмиране, предвидено в настоящия регламент, съгласно набелязаните потребности и приоритети на съответните държави. Разпределените суми могат да бъдат преразгледани в случай на значими непредвидени обстоятелства или важни политически промени в съответствие с приоритетите на външната дейност на Съюза.
3. Действията от обхвата на Регламент (ЕС) № 1288/2013 се финансират от Инструмента за партньорство, само доколкото те не отговарят на условията за финансиране по другите инструменти за финансиране на външната дейност и допълват или подсилват други инициативи по настоящия регламент.
Член 9
Европейска служба за външна дейност
Настоящият регламент се прилага в съответствие с Решение 2010/427/ЕС.
Член 10
Влизане в сила
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Той се прилага от 1 януари 2014 г. до 31 декември 2020 г.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.
Съставено в Страсбург на 11 март 2014 година.
EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS (ES) Nr. 234/2014
2014 m. kovo 11 d.
kuriuo nustatoma bendradarbiavimo su trečiosiomis šalimis partnerystės priemonė
EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 207 straipsnio 2 dalį, 209 straipsnio 1 dalį ir 212 straipsnio 2 dalį,
atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą,
teisėkūros procedūra priimamo akto projektą perdavus nacionaliniams parlamentams,
atsižvelgdami į Regionų komiteto nuomonę (1),
laikydamiesi įprastos teisėkūros procedūros (2),
kadangi:
(1)
Sąjunga turėtų siekti plėtoti santykius ir kurti partnerystes su trečiosiomis šalimis. Šis reglamentas yra nauja ir papildoma tiesioginės paramos Sąjungos išorės politikai priemonė, kuria į bendradarbiavimo partnerystes ir dialogus politikos klausimais įtraukiamos sritys ir temos, kurių neaprėpia vystomasis bendradarbiavimas. Jis grindžiamas patirtimi, įgyta bendradarbiaujant su pramoninėmis ir dideles pajamas gaunančiomis šalimis bei teritorijomis pagal Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1934/2006 (3);
(2)
bendradarbiavimas su besivystančiomis šalimis, teritorijomis ir regionais pagal geografines programas, pagal vystomojo bendradarbiavimo finansinę priemonę, nustatytas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1905/2006 (4), beveik visiškai apsiribojo tų priemonių, kurios atitinka Ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizacijos (EBPO) Paramos vystymuisi komiteto nustatytus oficialios paramos vystymuisi kriterijus, finansavimu;
(3)
per praėjusį dešimtmetį Sąjunga nepaliaujamai stiprino savo dvišalius santykius su daugybe pramoninių ir kitų dideles ar vidutines pajamas gaunančių šalių ir teritorijų įvairiuose pasaulio regionuose;
(4)
Sąjungai reikia pasaulinio masto užsienio politikos finansinės priemonės, pagal kurią ji galėtų finansuoti oficialios paramos vystymuisi kriterijų neatitinkančias priemones, kurios yra itin svarbios Sąjungos santykiams su trečiosiomis šalimis plėtoti ir stiprinti, ypač palaikant dialogus politikos klausimais ir užmezgant partnerystės ryšius. Ta nauja priemone, kuri yra novatoriška taikymo srities ir tikslų atžvilgiu, turėtų būti sukurta teigiama aplinka glaudesniems Sąjungos bei atitinkamų trečiųjų šalių santykiams ir turėtų būti propaguojami svarbiausi Sąjungos interesai;
(5)
Sąjungai yra svarbu plėtoti santykius ir dialogą su šalimis, su kuriomis Sąjungai strategiškai svarbu skatinti ryšius, visų pirma su išsivysčiusiomis ir besivystančiomis šalimis, kurių vaidmuo sprendžiant pasaulio reikalus, įskaitant pasaulinį valdymą, užsienio politiką, tarptautinę ekonomiką, daugiašalius forumus ir organus, kaip antai G8 ir G20, ir sprendžiant pasaulines problemas tampa vis svarbesnis;
(6)
Sąjunga turi stiprinti visapusiškus partnerystės ryšius su naujais tarptautinės arenos dalyviais, kad galėtų remti stabilią ir integracinę tarptautinę santvarką, siekti kurti bendras visuotines viešąsias gėrybes, propaguoti svarbiausius Sąjungos interesus ir didinti informuotumą apie Sąjungą tose šalyse;
(7)
šio reglamento taikymo sritis turi aprėpti visą pasaulį, kad prireikus būtų galima remti bendradarbiavimo priemones, kuriomis grindžiami santykiai su visomis šalimis, kuriose Sąjunga turi strateginių interesų, atsižvelgiant į šio reglamento tikslus;
(8)
Sąjungai yra svarbu toliau skatinti dialogą ir bendradarbiavimą su šalimis, kurios nebeatitinka dvišalių programų, vykdomų pagal vystomojo bendradarbiavimo finansavimo priemonę, nustatytą Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. 233/2014 (5) (toliau - vystomojo bendradarbiavimo finansavimo priemonė), kriterijų;
(9)
be to, Sąjungai yra svarbu turėti įtraukias pasaulines institucijas, grindžiamas veiksmingo daugiašališkumo principu ir dirbti siekiant to tikslo;
(10)
pagal šį reglamentą Sąjunga turėtų padėti įgyvendinti 2010 m. kovo 3 d. Komisijos komunikate išdėstytos strategijos „Europa 2020. Pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo strategija“ (toliau - strategija „Europa 2020“) išorės aspektą, kuris apima šiuos tris ramsčius: ekonomikos, socialinį ir aplinkosaugos. Visų pirma šiuo reglamentu turėtų būti remiami tikslai, susiję su pasaulinės reikšmės klausimais, kaip antai klimato kaita, energetinis saugumas ir efektyvus išteklių naudojimas, perėjimas prie ekologiškesnės ekonomikos, mokslas, inovacijos ir konkurencingumas, judumas, prekyba ir investicijos, ekonominės partnerystės, verslas, užimtumas ir bendradarbiavimas su trečiosiomis šalimis reguliavimo srityje, taip pat geresnės bendrovių iš Sąjungos galimybės patekti į rinką, įskaitant mažų ir vidutinių įmonių (MVĮ) internacionalizavimą. Juo taip pat turėtų būti skatinama viešoji diplomatinė veikla, bendradarbiavimas švietimo ir akademiniais klausimais ir informavimo veikla;
(11)
visų pirma kova su klimato kaita yra pripažįstama vienu svarbiausių Sąjungos ir platesnės tarptautinės bendruomenės pasaulinių uždavinių. Klimato kaita yra sritis, kurioje būtina imtis skubių veiksmų tarptautiniu lygiu ir kurioje siekiant Sąjungos tikslų reikia bendradarbiauti su šalimis partnerėmis. Todėl Sąjunga turėtų sustiprinti savo pastangas skatindama siekti visuotinio sutarimo šiuo atžvilgiu. Atsižvelgiant į 2011 m. birželio 29 d. Komisijos komunikatą „Strategijos“ Europa 2020 „biudžetas“, kuriuo Sąjunga raginama bent 20 % padidinti klimato problemoms spręsti skiriamą jos biudžeto dalį, šis reglamentas turėtų siekiant to tikslo;
(12)
siekiant spręsti tokias tarptautines problemas, kaip aplinkos būklės blogėjimas, galimybė gauti žaliavų bei retųjų žemių elementų ir tausus jų naudojimas, reikalingas taisyklėmis grindžiamas ir įtraukus požiūris;
(13)
Sąjunga yra įsipareigojusi padėti pa siekti pasaulinius biologinės įvairovės tikslus 2020 m. ir įgyvendinti susijusią išteklių sutelkimo strategiją;
(14)
palaikydama santykius su partneriais visame pasaulyje Sąjunga yra pasiryžusi propaguoti deramą darbą visiems, taip pat tarptautiniu mastu pripažintų darbo standartų ir daugiašalių aplinkos apsaugos susitarimų ratifikavimą ir veiksmingą įgyvendinimą;
(15)
svarbus Sąjungos strateginis interesas yra skatinti ekonomikos augimą ir darbo vietų kūrimą daugiašaliu ir dvišaliu lygiu skatinant sąžiningą ir atvirą prekybą bei investicijas ir remiant derybas dėl prekybos ir investicijų susitarimų, kurių šalimi Sąjunga yra, ir jų įgyvendinimą. Pagal šį reglamentą Sąjunga turėtų prisidėti kuriant saugią aplinką didinti prekybos ir investicijų galimybes visame pasaulyje bendrovėms iš Sąjungos, ypač MVĮ,, be kita ko, remiant bendradarbiavimą ir konvergenciją reguliavimo srityje, propaguojant tarptautinius standartus, gerinant intelektinės nuosavybės teisių apsaugą ir siekiant panaikinti nepagrįstas kliūtis patekti į rinką;
(16)
remiantis Europos Sąjungos sutarties (toliau -ES sutartis) 21 straipsniu, Sąjungos veiksmai tarptautinėje arenoje turi būti grindžiami principais, paskatinusiais jos pačios sukūrimą, vystymąsi ir plėtrą, ir kurių įgyvendinimą ji skatina platesniame pasaulyje, būtent demokratijos, teisinės valstybės, žmogaus teisių ir pagrindinių laisvų visuotinumo ir nedalomumo, pagarbos žmogaus orumui, lygybės ir solidarumo principais bei Jungtinių Tautų Chartijos ir tarptautinės teisės principų laikymusi;
(17)
Sąjunga turėtų siekti kuo efektyviau naudoti turimus išteklius, kad jos išorės veiksmų poveikis būtų optimalus. Tai turėtų būti pasiekta užtikrinus Sąjungos išorės veiksmų priemonių suderinamumą bei papildomumą ir sukūrus šio reglamento, kitų išorės veiksmų priemonių bei kitų Sąjungos politikos sričių sinergiją. Be to, tai turėtų apimti abipusį pagal išorės veiksmų finansavimo priemones parengtų programų stiprinimą;
(18)
siekiant užtikrinti, kad Sąjungos pagalba būtų matoma pagalbą gaunančių šalių ir Sąjungos valstybių narių piliečiams, atitinkamais atvejais reikėtų vykdyti tikslingą komunikacijos ir informavimo veiklą naudojant deramas priemones;
(19)
siekiant šiame reglamente nustatytų tikslų, būtina remtis diferenciacijos ir lankstumo požiūriu palaikant santykius su svarbiausiomis šalimis partnerėmis, pagal kurį būtų atsižvelgiama į tų šalių partnerių ekonomines, socialines bei politines aplinkybes ir į Sąjungos konkrečius interesus, politikos prioritetus bei strategijas kartu neprarandant gebėjimo prireikus imtis veiksmų visame pasaulyje. Sąjunga užsienio politikos srityje, įskaitant Sąjungos sektorių politiką, turėtų taikyti visapusišką požiūrį;
(20)
siekdama veiksmingiau vykdyti savo įsipareigojimą remti ir ginti savo interesus palaikant santykius su trečiosiomis šalimis, Sąjunga turėtų gebėti lanksčiai ir laiku reaguoti į kintančius arba nenumatytus poreikius, patvirtindama specialias daugiametėse orientacinėse programose nenumatytas priemones;
(21)
šio reglamento tikslų turėtų būti siekiama, kai įmanoma ir tinkama, konsultuojantis su atitinkamais partneriais ir suinteresuotaisiais subjektais, įskaitant pilietinės visuomenės organizacijas ir vietos valdžios institucijas, atsižvelgiant į jų vaidmens svarbą;
(22)
vykdant Sąjungos išorės veiksmus pagal šį reglamentą, turėtų būti prisidedama siekiant aiškių rezultatų (įskaitant atliktą darbą, rezultatus ir poveikį) šalyse, gaunančiose Sąjungos paramą. Kai tinkama ir įmanoma, Sąjungos išorės veiksmų rezultatus ir šiuo reglamentu nustatytos priemonės veiksmingumą reikėtų stebėti ir vertinti remiantis iš anksto apibrėžtais, aiškiais, skaidriais ir, kai tinkama, konkrečiai šaliai skirtais ir išmatuojamais rodikliais, pritaikytais prie tos priemonės ypatybių ir tikslų;
(23)
vykdant veiksmus pagal šį reglamentą atitinkamais atvejais turėtų būti tinkamai atsižvelgiama į Europos Parlamento rezoliucijas ir rekomendacijas;
(24)
siekiant pritaikyti šio reglamento taikymo sritį prie sparčiai kintančios padėties trečiosiose šalyse, pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 straipsnį Komisijai turėtų būti deleguoti įgaliojimai priimti aktus dėl priede apibūdintų prioritetų. Ypač svarbu, kad atlikdama parengiamąjį darbą Komisija tinkamai konsultuotųsi, taip pat ir su ekspertais. Atlikdama su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą ir rengdama jų tekstus Komisija turėtų užtikrinti, kad atitinkami dokumentai būtų vienu metu, laiku ir tinkamai perduodami Europos Parlamentui ir Tarybai;
(25)
siekiant užtikrinti vienodas šio reglamento įgyvendinimo sąlygas, Komisijai turėtų būti suteikti įgyvendinimo įgaliojimai. Tais įgaliojimais turėtų būti naudojamasi laikantis Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 182/2011 (6).Atsižvelgiant į tų įgyvendinimo aktų pobūdį, ypač į tai, kad jais nustatomos politikos gairės, ir į jų finansinį poveikį, juos priimant turėtų būti taikoma nagrinėjimo procedūra, išskyrus techninių įgyvendinimo priemonių, susijusių su nedideliu finansiniu poveikiu, atvejus;
(26)
bendros Sąjungos išorės veiksmų priemonių įgyvendinimo taisyklės ir procedūros nustatytos Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) Nr. 236/2014 (7);
(27)
šiuo reglamentu jo taikymo laikotarpiui nustatomas finansinis paketas, kuris Europos Parlamentui ir Tarybai metinės biudžeto procedūros metu turi būti svarbiausia orientacinė suma pagal 2013 m. gruodžio 2 d. Tarpinstitucinio Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos susitarimo dėl biudžetinės drausmės, bendradarbiavimo biudžeto klausimais ir patikimo finansų valdymo (8) 17 punktą;
(28)
Europos išorės veiksmų tarnybos struktūra ir veikimas nustatyti Tarybos sprendime 2010/427/ES (9);
(29)
kadangi šio reglamento tikslų. t.y. nustatyti bendradarbiavimo su trečiosiomis šalimis partnerystės priemonę, valstybės narės negali deramai pasiekti, o dėl jo masto to tikslo būtų geriau siekti Sąjungos lygmeniu, laikydamasi ES sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo Sąjunga gali patvirtinti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šiuo reglamentu neviršijama to, kas būtina nurodytiems tikslams pasiekti;
(30)
tikslinga šio reglamento taikymo trukmę suderinti su Tarybos reglamento (ES, Euratomas) Nr. 1311/2013 (10) taikymo trukme. Todėl šis reglamentas turėtų būti taikomas nuo 2014 m. sausio 1 d. iki 2020 m. gruodžio 1 d.,
PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:
1 straipsnis
Dalykas ir tikslai
1. Šiuo reglamentu nustatoma bendradarbiavimo su trečiosiomis šalimis partnerystės priemonė (toliau - partnerystės priemonė), siekiant stiprinti ir remti Sąjungos ir abipusius interesus. Pagal partnerystės priemonę remiamos priemonės, kuriomis veiksmingai ir lanksčiai siekiama tikslų palaikant Sąjungos dvišalius, regioninius arba daugiašalius santykius su trečiosiomis šalimis, ir sprendžiamos pasaulinės problemos ir užtikrinamas tolesnių veiksmų, susijusių su daugiašaliu lygiu priimtais sprendimais, vykdymas.
2. Pagal partnerystės priemonę finansuojamais veiksmais siekiama šių konkrečių Sąjungos tikslų:
a)
remti Sąjungos dvišalio, regioninio ir tarpregioninio bendradarbiavimo partnerystės strategijas, skatinant dialogus politikos klausimais, formuojant bendrus požiūrius į pasaulines problemas ir bendrai jas sprendžiant. To tikslo pasiekimas vertinamas, inter alia, pagal svarbiausių šalių partnerių pažangą kovojant su klimato kaita arba propaguojant Sąjungos aplinkosaugos standartus;
b)
įgyvendinti„Europa 2020“ tarptautinį aspektą. To tikslo pasiekimas vertinamas pagal tai, kaip svarbiausios šalys partnerės perima strategijos „Europa 2020“ politikos kryptis ir tikslus;
c)
gerinti bendrovių iš Sąjungos galimybes patekti į šalių partnerių rinkas ir didinti jų prekybos, investicijų bei verslo galimybes, kartu pašalinant kliūtis patekti į rinką ir kliūtis investicijoms, užmezgant ekonominės partnerystės ryšius, bendradarbiaujant verslo ir reguliavimo srityse. To tikslo pasiekimas vertinamas pagal Sąjungai tenkančią užsienio prekybos su svarbiausiomis šalimis partnerėmis dalį ir pagal prekybos bei investicijų srautus į šalis partneres, kurioms konkrečiai taikomi veiksmai, programos ir priemonės pagal šį reglamentą;
d)
viešąja diplomatine veikla, žmonių tarpusavio ryšiais, bendradarbiavimu švietimo, akademiniais klausimais, idėjų kūrimo srityje ir informavimo veikla didinti visuotinį Sąjungos ir jos vaidmens pasaulyje supratimą ir matomumą, siekiant remti Sąjungos vertybes ir interesus. To tikslo pasiekimą galima vertinti, inter alia, remiantis nuomonių tyrimais arba atliekamais vertinimais.
2 straipsnis
Taikymo sritis
1. Pagal šį reglamentą visų pirma remiamos priemonės, skirtos bendradarbiauti su šalimis, su kuriomis Sąjunga yra strategiškai suinteresuota skatinti ryšius, visų pirma su išsivysčiusiomis ir besivystančiomis šalims, kurių vaidmuo sprendžiant pasaulio reikalus, įskaitant užsienio politiką, tarptautinę ekonomiką ir prekybą, daugiašalius forumus ir pasaulinį valdymą, ir sprendžiant pasaulines problemas tampa vis svarbesnis arba kuriose Sąjunga turi kitų svarbių interesų.
2. Nedarant poveikio 1 daliai, visos trečiosios šalys, regionai ir teritorijos gali būti laikomi atitinkančiais bendradarbiavimo reikalavimus pagal šį reglamentą.
3 straipsnis
Bendrieji principai
1. Palaikydama dialogą ir bendradarbiavimą su trečiosiomis šalimis, Sąjunga siekia skatinti, plėtoti ir įtvirtinti demokratijos, lygybės, pagarbos žmogaus teisėms bei pagrindinėms laisvėms ir teisinės valstybės principus, kuriais ji yra pagrįsta.
2. Siekiant padidinti Sąjungos pagalbos poveikį, remiamasi diferenciacijos ir lankstumo požiūriu, atitinkamais atvejais kuriant bendradarbiavimo su trečiosiomis šalimis modelius, atsižvelgiant į tų šalių partnerių ekonomines, socialines bei politines aplinkybes ir į Sąjungos konkrečius interesus, politikos prioritetus bei strategijas.
3. Sąjunga skatina nuoseklų daugiašalį požiūrį į pasaulines problemas ir stiprina bendradarbiavimą su tarptautinėmis ar regioninėmis organizacijomis ir įstaigomis, įskaitant tarptautines finansų įstaigas, Jungtinių Tautų agentūras, fondus bei programas ir kitus dvišalius paramos teikėjus.
4. Įgyvendindama šį reglamentą ir formuodama politiką, atlikdama strateginį planavimą bei programavimą ir įgyvendindama priemones, Sąjunga siekia užtikrinti darną ir nuoseklumą su kitomis savo išorės veiksmų sritimis, visų pirma su vystomojo bendradarbiavimo priemone ir su kitomis svarbiomis Sąjungos politikos kryptimis.
5. Pagal šį reglamentą finansuojamos priemonės, atitinkamais atvejais grindžiamos bendradarbiavimo politika, nustatyta tokiomis priemonėmis kaip Sąjungos ir atitinkamų tarptautinių organizacijų ar Sąjungos ir atitinkamų trečiųjų šalių bei regionų susitarimai, deklaracijos ir veiksmų planai.
Pagal šį reglamentą finansuojamos priemonės taip pat apima sritis, kuriose remiami konkretūs Sąjungos interesai, politikos prioritetai bei strategijos.
6. Šiame reglamente nustatyta Sąjungos parama įgyvendinama pagal Reglamentą (ES) Nr. 236/2014 .
4 straipsnis
Programavimas ir orientacinis lėšų paskirstymas
1. Komisija patvirtina orientacines daugiametes programas pagal Reglamento (ES) Nr. 236/2014 16 straipsnio 3 dalyje nustatytą nagrinėjimo procedūrą.
2. Orientacinėse daugiametėse programose nustatomi Sąjungos strateginiai ir (arba) abipusiai interesai bei prioritetai, konkretūs tikslai ir laukiami rezultatai. Orientacinės daugiametės programos, skirtos šalims ar regionams, kuriems yra parengtas bendrasis pagrindų dokumentas ir jame nustatyta išsami Sąjungos strategija, rengiamos remiantis tuo dokumentu.
3. Orientacinėse daugiametėse programose taip pat nustatomos atrinktos prioritetinės sritys, kurioms turėtų būti skiriamas Sąjungos finansavimas, ir nurodomos bendrai, pagal prioritetinę sritį ir pagal šalį partnerę ar šalių partnerių grupę atitinkamu laikotarpiu orientacinis lėšų paskirstymas, taip pat dalyvavimui pasaulinio masto iniciatyvose. Atitinkamais atvejais tos lėšos gali būti nurodomos nustatant jų ribas.
4. Orientacinėse daugiametėse programose gali būti numatyta lėšų suma, neviršijanti 5 % visos sumos, kuri nėra skirta prioritetinei sričiai arba šaliai partnerei ar šalių partnerių grupei. Tos lėšos skiriamos remiantis Reglamento (ES) Nr. 236/2014 2 straipsnio 2, 3 ir 5 dalimis.
5. Kai yra pagrįstų priežasčių, dėl kurių privaloma skubėti, orientacinių daugiamečių programų pakeitimams gali būti taikoma Reglamento (ES) Nr. 236/2014 16 straipsnio 4 dalyje nurodyta procedūra.
6. Siekiant 1 straipsnyje nustatytų tikslų, Komisija, Sąjungai bendradarbiaujant su trečiosiomis šalimis, gali atsižvelgti į Sąjungos atokiausių regionų ir užjūrio šalių ir teritorijų geografinį artumą.
7. Jeigu programavimas arba programų peržiūros atliekami paskelbus Reglamento (ES) Nr. 236/2014 17 straipsnyje nurodytą laikotarpio vidurio peržiūros ataskaitą (toliau - laikotarpio vidurio peržiūros ataskaita), atsižvelgiama į toje ataskaitoje pateiktus rezultatus, nustatytus faktus ir išvadas.
5 straipsnis
Teminiai prioritetai
Komisijai pagal 6 straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais iš dalies keičiami šio reglamento priede išdėstyti teminiai prioritetai, kurių turi būti siekiama teikiant Sąjungos pagalbą pagal šį reglamentą, kaip nustatyta šio reglamento priede. Visų pirma, paskelbus laikotarpio vidurio peržiūros ataskaitą ir remiantis toje ataskaitoje pateiktomis rekomendacijomis, Komisija ne vėliau kaip 2018 m. kovo 31 d. priima deleguotąjį aktą, kuriuo iš dalies keičiamas šio reglamento priedas.
6 straipsnis
Įgaliojimų delegavimas
1. Įgaliojimai priimti 5 straipsnyje nurodytus deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami šiame straipsnyje nustatytomis sąlygomis.
2. 5 straipsnyje nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami šio reglamento galiojimo laikotarpiui.
3. Europos Parlamentas arba Taryba gali bet kada atšaukti 5 straipsnyje nurodytus deleguotuosius įgaliojimus. Sprendimu dėl įgaliojimų atšaukimo nutraukiami tame sprendime nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus. Sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje arba vėlesnę jame nurodytą dieną. Jis nedaro poveikio jau galiojančių deleguotųjų aktų galiojimui.
4. Apie priimtą deleguotąjį aktą Komisija nedelsdama vienu metu praneša Europos Parlamentui ir Tarybai.
5. Pagal 5 straipsnį priimtas deleguotasis aktas įsigalioja tik tuo atveju, jeigu per du mėnesius nuo pranešimo Europos Parlamentui ir Tarybai apie šį aktą dienos nei Europos Parlamentas, nei Taryba nepareiškia prieštaravimų arba jeigu dar nepasibaigus šiam laikotarpiui ir Europos Parlamentas, ir Taryba praneša Komisijai, kad prieštaravimų nereikš. Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva šis laikotarpis pratęsiamas dviem mėnesiais.
7 straipsnis
Komitetas
Komisijai padeda Partnerystės priemonės komitetas. Tas komitetas - tai komitetas, kaip nustatyta Reglamente (ES) Nr. 182/2011.
8 straipsnis
Finansinis paketas
1. Finansinis paketas šiam reglamentui įgyvendinti 2014-2020 m. laikotarpiu yra 954 765 000 EUR.
Metinius asignavimus patvirtina Europos Parlamentas ir Taryba, laikydamiesi daugiametėje finansinėje programoje nustatytų ribų.
2. Pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1288/2013 (11)18 straipsnio 4 dalį, siekiant propaguoti aukštojo mokslo tarptautinį aspektą, orientacinė 1 680 000 000 EUR suma iš skirtingų išorės veiksmų finansavimo priemonių (vystomojo bendradarbiavimo priemonės, Europos kaimynystės priemonės, nustatytos Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. 232/2014 (12), Pasirengimo narystei pagalbos priemonės (PNPP II), nustatytos Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. 231/2014 (13) ir partnerystės priemonės) skiriama veiksmams, susijusiems su judumu mokymosi tikslais į šalis partneres ir iš jų, kaip apibrėžta Reglamente (ES) Nr. 1288/2013, ir bendradarbiavimui bei dialogui politikos klausimais su tų šalių valdžios institucijomis, įstaigomis ir organizacijomis. Tų lėšų naudojimui taikomos Reglamentas (ES) Nr. 1288/2013.
Lėšos skiriamos dviem daugiamečiais asignavimais: atitinkamai pirmiesiems ketveriems metams ir likusiems trejiems metams. Tų lėšų asignavimai įtraukiami į orientacinį daugiametį programavimo dokumentą, nustatytą šiame reglamente, atsižvelgiant į nustatytų atitinkamų šalių poreikius ir prioritetus. Iš esmės ir neplanuotai pasikeitus aplinkybėms ar atsiradus didelių politinių pokyčių, asignavimus galima tikslinti atsižvelgiant į Sąjungos išorės veiksmų prioritetus.
3. Veiksmai, patenkantys į Reglamento (ES) Nr. 1288/2013 taikymo sritį, finansuojami pagal partnerystės priemonę tik ta apimtimi, kiek jie neatitinka finansavimo pagal kitas išorės veiksmų finansavimo priemones reikalavimų ir jie papildo arba sustiprina kitas iniciatyvas pagal šį reglamentą.
9 straipsnis
Europos išorės veiksmų tarnyba
Šis reglamentas taikomas laikantis Sprendimo 2010/427/ES.
10 straipsnis
Įsigaliojimas
Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
Jis taikomas nuo 2014 m. sausio 1 d. iki 2020 m. gruodžio 31 d.
Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
Priimta Strasbūre 2014 m. kovo 11 d.