РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) № 78/2013 НА СЪВЕТА
от 17 януари 2013 година
за налагане на окончателно антидъмпингово мито и за окончателно събиране на временното мито върху вноса на някои видове принадлежности за тръбопроводи от желязо или стомана с произход от Русия и Турция
СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. за защита срещу дъмпингов внос от страни, които не са членки на Европейската общност („основният регламент“) (1), и по-специално член 9 от него,
като взе предвид предложението на Европейската комисия, представено след консултация с Консултативния комитет,
като има предвид, че:
А. ПРОЦЕДУРА
1. Временни мерки
(1)
На 31 юли 2012 г. с Регламент (ЕО) № 699/2012 (2) („регламентът за временните мерки“) Европейската комисия („Комисията“) наложи временно антидъмпингово мито върху вноса на някои видове принадлежности за тръбопроводи от желязо или стомана с произход от Русия и Турция.
(2)
Процедурата беше открита с известие за откриване (3), публикувано на 1 ноември 2011 г., вследствие на жалба, подадена на 20 септември 2011 г. от Комитета за защита на отрасъла за стоманени съединителни елементи за челно заваряване на Европейския съюз („жалбоподателят“) от името на производители, които представляват повече от 40 % от общото производство на Съюза на някои видове принадлежности за тръбопроводи от желязо или стомана.
(3)
Както е посочено в съображение 15 от регламента за временните мерки, разследването на дъмпинга и вредата обхвана периода от 1 октомври 2010 г. до 30 септември 2011 г. („разследваният период“ или „РП“). Проучването на тенденциите, имащи значение за оценката на вредата, обхвана периода от 1 януари 2008 г. до края на РП („разглежданият период“).
2. Последваща процедура
(4)
След оповестяването на основните факти и съображения, въз основа на които бе взето решението за налагане на временни антидъмпингови мерки („временното оповестяване“), няколко заинтересовани страни представиха в писмен вид своите становища относно предварителните констатации. Желаещите страни получиха възможност да бъдат изслушани.
(5)
Комисията продължи да търси и да анализира цялата информация, която бе сметната за необходима, за окончателните ѝ констатации.
3. Изготвяне на извадки
(6)
При липсата на коментари относно изготвянето на извадки от производители от Съюза, несвързани вносители и производители износители временните констатации в съображения 5-11 от регламента за временните мерки се потвърждават.
4. Действащи мерки по отношение на други трети държави
(7)
Припомня се, че съществуват окончателни действащи антидъмпингови мерки по отношение на някои видове принадлежности за тръбопроводи от желязо или стомана с произход от Малайзия, Китайската народна република, Република Корея и Тайланд, а след установени практики за заобикаляне - и по отношение на някои видове принадлежности за тръбопроводи от желязо или стомана с произход от Китайската народна република, изпращани от Индонезия, Шри Ланка, Филипините и Тайван (с някои изключения) (4). Държавите, посочени в предходното изречение, ще бъдат наричани по-долу „държави с наложени антидъмпингови мерки“.
Б. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
(8)
Както е посочено в съображение 17 от регламента за временните мерки, разглежданият продукт е принадлежности за тръбопроводи (различни от отлетите принадлежности за тръбопроводи, фланците и резбованите принадлежности за тръбопроводи) от желязо или стомана (с изключение на неръждаемата стомана), чийто най-голям външен диаметър не превишава 609,6 mm, от вид, използван за челно заваряване или за други цели, понастоящем попадащи в кодове по КН ex 7307 93 11, ex 7307 93 19 и ex 7307 99 80 („разглежданият продукт“).
(9)
При липсата на коментари относно разглеждания продукт и сходния продукт временните констатации в съображения 17-20 от регламента за временните мерки се потвърждават.
В. ДЪМПИНГ
1. Русия
1.1. Нормална стойност
(10)
Един руски производител износител твърди, че за изчисленията на дъмпинговия марж е следвало да се използват единствено данни, получени от руски дружества, и че не е правилно да се използват данни от турски дружества. Следва да се припомни, че при липсата на съдействие от страна на руските производители нормалната стойност за Русия беше изчислена в съответствие с член 18, параграфи 1 и 5 от основния регламент въз основа на наличните факти, т.е. информацията, получена от посочените турски производители износители, използващи безшевни стоманени тръби като материал, който влагат в производството на разглеждания продукт. Поради това твърдението се отхвърля.
(11)
При липсата на коментари относно определянето на нормалната стойност временните констатации в съображения 22-25 от регламента за временните мерки се потвърждават.
1.2. Експортна цена
(12)
При липсата на коментари относно определянето на експортната цена временните констатации в съображения 26 и 27 от регламента за временните мерки се потвърждават.
1.3. Съпоставка
(13)
При липсата на коментари относно определянето на експортната цена и на нормалната стойност временните констатации в съображения 28 и 29 от регламента за временните мерки се потвърждават.
1.4. Дъмпингов марж
(14)
Един руски производител износител твърди, че временното антидъмпингово мито от 23,8 % не е оправдано, като се има предвид фактът, че дружеството изнася в Съюза само колена от стомана, при това само в много малки количества. Колената от стомана обаче са част от продукта - обект на настоящото разследване, но това не е оспорено от никоя заинтересована страна. Също така критерият вносът да се разглежда като незначителен, както е определено в член 5, параграф 7 и член 9, параграф 3 от основния регламент, се прилага само за цялата страна, а не поотделно за всяко дружество. Поради това твърдението се отхвърля.
(15)
Друг руски производител износител твърди, че не е извършвал дъмпинг и това се потвърждава от факта, че в много случаи е губил търгове за доставка на колена и дъги в полза на конкуренти от Съюза. Както бе посочено по-горе, припомня се отново, че нито един руски производител износител не оказа съдействие при разследването и поради това в съответствие с член 18, параграфи 1 и 5 от основния регламент изчисленията за дъмпинга за Русия бяха направени въз основа на наличните факти. Дори ако твърдението бъде разгледано, следва да се отбележи, че загубата на търгове в полза на конкуренти от Съюза не противоречи на констатацията за дъмпинга на руския производител износител. Поради това твърдението се отхвърля.
(16)
При липсата на други коментари относно изчислението на дъмпинговия марж, изложеното в съображения 30 и 31 от регламента за временните мерки се потвърждава.
(17)
Окончателно констатираният дъмпингов марж, валиден за цялата страна, беше изразен като процент от цената CIF на границата на Съюза преди обмитяване, както следва:
Дружество
Дъмпингов марж
Всички дружества
23,8 %
2. Турция
2.1. Нормална стойност
(18)
При липсата на коментари относно определянето на нормалната стойност временните констатации в съображения 32-40 от регламента за временните мерки се потвърждават.
2.2. Износна цена
(19)
Един производител износител твърди, че полученият марж на печалбата при морския транспорт, т.е. разликата между начисленото към клиентите и платеното от производителя износител на транспортното дружество навло следва да бъде включена в експортната цена. Съгласно член 2, параграф 8 от основния регламент експортната цена е реално платената или подлежащата на плащане цена за стоката, продавана за износ от държавата на износ за Съюза. Полученият марж на печалбата при транспортиране на продукта до клиента не може да се приема като част от експортната цена на самия продукт. Поради това твърдението се отхвърля.
(20)
При липсата на други коментари относно определянето на експортната цена временните констатации в съображения 41-43 от регламента за временните мерки се потвърждават.
2.3. Съпоставка
(21)
Турската асоциация на износителите на стомана (ÇIB) твърди, че значителните ценови разлики между безшевните и заварените принадлежности за тръбопроводи не са надлежно взети под внимание при сравнението между експортната цена и нормалната стойност. Всички съдействащи дружества обаче представиха информация на равнището на отделни сделки относно продажби на безшевни и заварени принадлежности. Тази информация е използвана изрично при сравнението между експортната цена и нормалната стойност, т.е., безшевните и заварените принадлежности са сравнени, съответно, единствено с безшевни или заварени принадлежности. Следователно твърдението беше отхвърлено.
(22)
При липсата на други коментари по отношение на сравнението констатациите в съображение 44 от регламента за временните мерки се потвърждават.
2.4. Дъмпингови маржове
а) Дъмпингови маржове на разследваните дружества
(23)
Припомня се, че временно установеният индивидуален дъмпингов марж за един от тримата съдействащи производители износители беше определен въз основа на сравнение между среднопретеглената нормална стойност и среднопретеглената експортна цена на дружеството на разглеждания продукт за Съюза. При липсата на коментари относно определянето на дъмпинговия марж на посоченото дружество временните констатации в съображение 46 от регламента за временните мерки се потвърждават.
(24)
Изчисленията на дъмпинга за другите две съдействащи дружества показаха, че те са участвали в целенасочен дъмпинг по отношение на определен период от време, както и по отношение на определени клиенти и региони. При техните експортни цени определено е налице ясен модел - те се различават значително при различни купувачи и региони, а също и през различни периоди (до 30 % за еднакви видове на разглеждания продукт). Освен това в изчислението на дъмпинга - въз основа на сравнение между среднопретеглената нормална стойност и среднопретеглената експортна цена в съответствие с метода, предвиден в член 2, параграф 11, в първата част от първото изречение от основния регламент - не е отразен пълният размер на дъмпинга, упражняван от двамата засегнати производители, както е показано в съображение 27 от настоящия регламент. Дъмпинговият марж не можеше да бъде определен чрез сравнение на отделните нормални стойности и отделните експортни цени за Съюза на равнището на отделни сделки в съответствие с член 2, параграф 11, втората част от първото изречение от основния регламент поради факта, че няма достатъчно сделки на вътрешния пазар за определяне на нормалната стойност, която съответства на експортните сделки, както е посочено в съображение 28.
(25)
Поради това и за да бъде отразен в пълна степен дъмпингът от страна на съответните двама производители, в съответствие с член 2, параграф 11 от основния регламент нормалната стойност, установена на база среднопретеглената стойност, беше сравнена в техния случай с цените на всяка отделна експортна сделка за Съюза. Като се има предвид, че този начин за сравнение е изключение спрямо първите два метода, предвидени в член 2, параграф 11 от основния регламент, Комисията провери внимателно дали условията за прилагането му са ясно спазени в този случай. Оповестени са подробните изчисления на дъмпинга, включително установените модели на експортните цени. Никой от турските производители износители не оспори използваните данни.
(26)
Двете съдействащи страни, ÇIB и турското правителство, обаче твърдят, че представеното обяснение за установения за двамата турски производители износители целенасочен дъмпинг е незадоволително и че във всеки случай какъвто и да било модел на експортните им цени е непредумишлен. По време на изслушването пред Служителя по изслушванията по искане на двамата турски износители на двете дружества са представени подробни обяснения относно определянето на целенасочения дъмпинг и свързаните с това изчисления на дъмпинговия марж. Комисията поясни също, че дори ако са непредумишлени (5), техните практики са оказали въздействие на целенасочен дъмпинг. Отбелязва се, че в основния регламент няма изискване разследващият орган да определи евентуалните причини за целенасочения дъмпинг, като колебания във валутните курсове, различни регионални политики на ценообразуването и др. Достатъчно е единствено да се установят модели на експортни цени, при които има значителни разлики между различните купувачи, региони или периоди (6). В допълнение към изслушването, на двете дружества са представени обяснения конкретно за самите дружества. Също така до Постоянната делегация на Турция в Съюза е изпратена вербална нота, съдържаща разяснения относно определянето на целенасочения дъмпинг и методологията за изчисляване на дъмпинговия марж. По време на друго изслушване пред Служителя по изслушванията по искане на ÇIB са представени подробни обяснения на ÇIB относно определянето на целенасочения дъмпинг и свързаните с това изчисления на дъмпинговия марж.
(27)
Всъщност за всеки от двамата производители износители при разследването са установени три ясни модела на експортните цени, които обхващат по-голямата част от експортните им продажби за Съюза, т.е. експортните цени са се различавали значително при различни купувачи и региони, а също и през различни периоди, както е показано в използваните данни, оповестени на страните. Това е резултат от обстойна проверка на извънредните обстоятелства на този случай, въз основа на които бе сметнато за необходимо да се прибегне до целенасочения дъмпинг. След установяване на значителните разлики в експортните цени и като се има предвид, че само един от посочените три модела е достатъчен, за да се прибегне до методологията за сравнение на среднопретеглената стойност спрямо всички отделни експортни сделки, този метод за сравнение бе сметнат за целесъобразен в този конкретен случай. Освен това за всяко от двете дружества общият размер на дъмпинга, установен при сравнение на среднопретеглената нормална стойност със среднопретеглената експортна цена на разглеждания продукт за Съюза (първият симетричен метод), значително се различава от размера на дъмпинга, установен при сравнение на нормалната стойност на среднопретеглена база с цените на всички отделни експортни сделки за Съюза (асиметричният метод), както е показано в използваните данни, оповестени на страните. Следователно може да се заключи, че използването на първия симетричен метод би прикрило нецелесъобразно наличието на целенасочен дъмпинг, който е осъществен през конкретен период, в конкретни региони и спрямо конкретни клиенти. С други думи дъмпинговият марж, установен чрез първия симетричен метод, не би отразил пълната степен на дъмпинга, осъществяван от двете засегнати дружества.
(28)
Дъмпинговият марж не може да бъде определен и чрез сравнение на отделните нормални стойности с отделните експортни цени за Съюза на равнището на сделки в съответствие с член 2, параграф 11, втората част на първото изречение от основния регламент (вторият симетричен метод). Този метод включва определяне на отделните сделки на вътрешния пазар, които са сравними с отделни експортни сделки, като се вземат предвид фактори като количество на продажбите и дата на трансакцията. Като се има предвид липсата на достатъчно сделки на вътрешния пазар, за да е налична нормалната стойност, която съответства на експортните сделки, въз основа на втория симетричен метод бе невъзможно да се определи дъмпинговият марж. Поради това, като се има предвид, че е установен модел на експортните цени, които се различават значително между различни купувачи, региони и периоди, и като се има предвид, че двата симетрични метода не биха отразили пълната степен на дъмпинга, беше решено, в съответствие с второто изречение на член 2, параграф 11, дъмпинговият марж да бъде определен въз основа на асиметричния метод.
(29)
Както съдействащите дружества, така и ÇIB твърдят, че е необосновано да се сравняват експортни цени, изразени в турски лири, поради факта че продажбите към Съюза са направени в евро, а турската лира е използвана единствено за счетоводни цели. Твърди се, че колебанията в обменните курсове между еврото и турската лира са оказали значително въздействие при определянето на цените, което неизбежно оказва необосновано влияние върху резултата, получен при сравнение на експортните цени през различни периоди. Установената практика на Комисията обаче е да извършва сравнението на експортните цени и изчисленията на дъмпинговия марж във валутата на осчетоводяването на съдействащите производители износители в страната износител. Следва да се отбележи, че използваните разходи и цените на вътрешния пазар за определяне на нормалната стойност са в турски лири. Следователно сравнението на експортните цени с нормалната стойност се прави в посочената валута. По този начин единственият логичен подход за определяне на модел на експортните цени в рамките на същото изчисление на дъмпинга е използването на същите експортни цени, които са в турски лири. Освен това основният регламент не изисква анализ на възможните причини за целенасочения дъмпинг, като например колебания в обменните курсове (7). Поради това твърдението се отхвърля.
(30)
И двамата съдействащи производители износители твърдят, че за да се установи модел на експортните цени, следва да се вземат предвид сравними видове на продукта, а не аритметично изчислени средни цени. Член 2, параграф 11 от основния регламент обаче се отнася за модел на експортни цени, а не за модел на среднопретеглени експортни цени или модел на експортни стойности. Използването на среднопретеглена експортна цена би изкривило анализа, тъй като се взема предвид обемът на износа, а не единствено експортните цени. Във всеки случай, дори ако се използват среднопретеглените цени вместо аритметично изчислените експортни цени, може да се установи, че е налице модел на експортни цени, които се различават значително между различните купувачи и региони, както и периоди. Двете страни оспориха значимостта на разликите в моделите на експортните цени, ако има такива, при използването на среднопретеглени стойности. Отбелязва се, че страните не оспорват конкретните констатации на базата на аритметично изчислените средни стойности, която е целесъобразният метод, както е обяснено по-горе. Поради това твърдението се отхвърля.
(31)
ÇIB твърди, че прилагането на зануляването е необосновано, като се позовава на Доклад на апелативния орган на СТО (the Bed Linen Report) (8), в който е установено, че практиката на зануляването противоречи на Антидъмпинговото споразумение на СТО. Общият съд (9) обаче потвърди, че констатациите в доклада за памучното спално бельо не са приложими за ситуация на целенасочен дъмпинг. Всъщност докладът за памучното спално бельо се отнася единствено за техниката на зануляване в контекста на първия симетричен метод и не може да се приеме като приложима, когато се използва в контекста на асиметричния метод. Следователно, дори в съответствие с установеното от апелативния орган на СТО зануляването да противоречи на член 2.4.2 от Антидъмпинговият кодекс от 1994 г. и да е несправедливо да се използва техниката на зануляване в контекста на първия симетричен метод, и особено при липса на модел на експортната цена, зануляването не противоречи на посочената клауза или на член 2, параграф 11 от основния регламент, и по смисъла на член 2, параграф 10 от посочения регламент не е несправедливо техниката на зануляването да се използва в контекста на асиметричния метод, при който са спазени двете условия за прилагането на този метод. Освен това техниката на зануляването е математически доказано необходима, за да се направи разграничение между асиметричния и първия симетричен метод по отношение на резултатите при зануляване. При липса на такова отчисление асиметричният метод винаги би довел до същия резултат като този на първия симетричен метод. Поради това твърдението се отхвърля.
(32)
ÇIB твърди също, че използването на зануляването нарушава правилото за по-ниското мито. Твърди се, че при използване на практиката на зануляване дъмпинговите маржовете се изчисляват на по-високо равнище от това, на което следва да се изчисляват.
(33)
Използването на зануляването при асиметричния метод обаче не изключва прилагането на правилото за по-ниското мито. Дъмпинговите маржове и за трите съдействащи дружества, независимо от използваната методология, са сравнени спрямо степента на установяване на вредите на дружествата, за да се гарантира, че за определяне на митото е използвано по-ниското равнище. Поради това твърдението се отхвърля.
(34)
При липсата на други коментари относно изчислението на дъмпинговите маржове за разследваните дружества констатациите в съображения 47 и 48 от регламента за временните мерки се потвърждават.
б) Дъмпингов марж за дружества, които не сътрудничат на разследването
(35)
При липсата на коментари относно определянето на дъмпинговия марж за дружества, които не сътрудничат на разследването, временните констатации в съображение 49 от регламента за временните мерки се потвърждават.
(36)
Окончателно констатираните дъмпингови маржове, валидни за цялата страна, изразени като процент от цената CIF на границата на Съюза преди обмитяване са, както следва:
Дружество
Дъмпингов марж (%)
RSA
9,6
Sardogan
2,9
Unifit
12,1
Всички останали дружества
16,7
Г. ВРЕДА
1. Производство на Съюза, промишленост на Съюза и потребление
(37)
При липса на коментари по отношение на производството на Съюза, промишлеността на Съюза и потреблението, изложеното в съображения 51-54 от регламента за временните мерки се потвърждава.
2. Внос от засегнатите държави
2.1. Кумулативна оценка на въздействието на засегнатия внос
(38)
След временното оповестяване ÇIB твърди, че кумулативната оценка на дъмпинговия внос от двете засегнати държави е неоснователна. По принцип те повтарят коментарите, направени от турските производители износители след откриването на процедурата, и твърдят, че при вноса от Русия и Турция се наблюдават различни тенденции за обема и цените.
(39)
В тази връзка се припомня, както вече бе посочено в съображение 59 от регламента за временните мерки, че при разследването се установи, че макар вносът от Турция да е сравнително стабилен като обеми, вносът от Русия расте в абсолютно изражение. Предвид свиването на търсенето през разглеждания период обаче пазарният дял на вноса и от двете страни се е увеличавал.
(40)
В същото време ценообразуването им не се различава съществено, като средните руски цени са малко по-ниски, но много близки до средните турски цени. Припомня се също, че в това отношение при разследването се установи за дружествата и в двете страни, че са подбили цените значително до близо 30% (вж. съображение 65 от регламента за временните мерки). Следователно твърдението се отхвърля.
(41)
ÇIB твърди също, че вносът от Турция следва да бъде сметнат за незначителен, и посочва, че в предишен случай относно подобен продукт, а именно „принадлежности за тръбопроводи“ от КНР, Хърватия, Словакия, Тайван и Тайланд (10), вносът от Словакия и Тайван е сметнат за незначителен (макар че надхвърля de minimis прага) и следователно не включва дъмпинговия внос от други държави.
(42)
В това отношение се отбелязва, че в принадлежностите за тръбопроводи от КНР, Хърватия, Словакия, Тайван и Тайланд, за вноса от Словакия и Тайван действително е установено наличието на дъмпинг, и въпреки че е надхвърлен прага от 1 % пазарен дял, вносът им не е кумулиран с другия дъмпингов внос. Ситуацията в посочения случай обаче е много по-различна от настоящата, тъй като вносът от Словакия и Тайван всъщност рязко е свивал своя пазарен дял и не е сметнат за значителен при сравнение с обема на вноса от другите страни, следователно не е сметнат за причиняващ вреда внос. За сравнение в настоящия случай вносът от Турция, както и от Русия нараства като пазарен дял и обемът му е сходен за двете държави. Следователно твърдението се отхвърля.
(43)
ÇIB твърди също, че вносът от Турция и Русия не е сходен по отношение на условията за конкуренция поради „различия в географската концентрация на продажбите“. Те са представили статистически данни, които показват, че през РП над 70 % от продажбите на Турция са в Испания, Франция, Италия и Полша и, съответно, почти всички продажби на Русия са концентрирани в Чешката република и Германия.
(44)
В това отношение се отбелязва, че разликите в географската концентрация на продажбите не може да се приема като показател за различни условия на конкуренция. Като се има предвид, че Съюзът представлява единен пазар, входната точка при вноса обикновено не е от решаващо значение за конкурентоспособността на внасяните продукти спрямо други такива, както и спрямо сходния продукт. Припомня се също, че във връзка с условията на конкуренция руският и турският внос са сходни на ценово равнище и се установи, че вносът и от двете страни подбива цените на Съюза, както и че каналите им за продажба са сходни. Следователно твърдението се отхвърля.
(45)
При липса на други коментари по отношение на кумулативната оценка на дъмпинговия внос от засегнатите страни, изложеното в съображения 55-60 от регламента за временните мерки се потвърждава.
2.2. Обем, пазарен дял и цени на разглеждания дъмпингов внос и подбиване на цените
(46)
При липсата на коментари относно обема, пазарния дял и цените на засегнатия дъмпингов внос и подбиването на цените, съдържанието на съображения 61-65 от регламента за временните мерки се потвърждава.
(47)
Припомня се, че засегнатият дъмпингов продукт с произход от засегнатите държави, продаван в Съюза, е подбил цените на промишлеността на Съюза с близо 30 %.
3. Състояние на промишлеността на Съюза
(48)
След временното оповестяване ÇIB и турското правителство твърдят, че тъй като промишлеността на Съюза е увеличила пазарния си дял с около 3 % между 2008 г. и РП, Комисията следва да е направила заключението, че промишлеността на Съюза не е претърпяла съществена вреда през разглеждания период.
(49)
В това отношение се отбелязва, че, първо, в регламента за временните мерки е ясно установено (вж. например съображения 72, 86 и 91 от регламента за временните мерки), че е налице слабо нарастване на пазарния дял на промишлеността на Съюза. Второ, в съображение 72 от регламента за временните мерки се уточнява, че нарасналият пазарен дял е вследствие на факта, че обемът на продажбите на производителите от Съюза е спаднал малко по-малко от потреблението през разглеждания период.
(50)
Освен това, с изключение на намаляващите материални запаси, посочени по-долу, това е единственият индикатор за вредата, при който се наблюдава положителна тенденция през разглеждания период. Следователно твърдението се отхвърля.
(51)
Турското правителство твърди също, че намаляващите материални запаси в края на отчетния период на участващите в извадката производители от Съюза е индикатор за ситуация, в която няма наличие на вреда за промишлеността на Съюза.
(52)
В това отношение се отбелязва, че както всъщност е установено в съображение 79 от регламента за временните мерки, материалните запаси в края на отчетния период на участващите в извадката производители от Съюза са намалели с 18% между 2008 г. и РП.
(53)
В същото време е установено, че свиването на материалните запаси може да се приеме за положителен сигнал единствено в ситуация, при която продажбите регистрират по-бързи темпове от производството. Случаят в настоящото разследване обаче не е такъв. Точно обратното - свиването на материалните запаси в този случай е единствено вследствие на по-бързото намаляване на производствените обеми спрямо продажбите. В тази ситуация намаляването на материалните запаси не може да се разглежда като положителна тенденция. Следователно твърдението се отхвърля.
(54)
При липсата на друго твърдение или коментари се потвърждава изложеното в съображения 66-88 от регламента за временните мерки, включително заключението, че промишлеността на Съюза е претърпяла съществена вреда по смисъла на член 3, параграф 5 от основния регламент.
Д. ПРИЧИННО-СЛЕДСТВЕНА ВРЪЗКА
1. Въздействие на дъмпинговия внос
(55)
При липсата на конкретни коментари, изложеното в съображения 90-93 от временния регламент се потвърждава.
2. Въздействие на други фактори
(56)
След временното оповестяване ÇIB и турското правителство твърдят, че действителната причина за евентуалната вреда, претърпяна от промишлеността на Съюза, е вносът на ниски цени от други трети държави, и по-специално от държави с наложени антидъмпингови мерки.
(57)
В това отношение се отбелязва, че както бе посочено в съображение 96 от регламента за временните мерки, вносът от осемте държави с наложени антидъмпингови мерки е продължил да бъде въвеждан на пазара на Съюза, въпреки че пазарният им дял е намалял от 21 % през 2008 г. на 17 % през РП. Средните цени на този внос са като цяло по-ниски от тези на дъмпинговия внос от засегнатите държави. Независимо от това, дори когато бъде отчето антидъмпинговото мито, цените на тези вносители продължават да бъдат ниски и съпоставими с тези на руския и турския внос и са под средните цени на производителите от Съюза.
(58)
Отбелязва се обаче, че има само ограничена статистическа информация и средни цени за държавите с наложени антидъмпингови мерки (както за всички трети държави) и установената ценова разлика не е непременно показателна и може да е следствие от различен продуктов микс. Също така при вноса от държавите с наложени антидъмпингови мерки се наблюдава ясна низходяща тенденция. Оттук следва заключението, че те не са нарушили причинно-следствената връзка на вредата за промишлеността на Съюза и увеличения дъмпингов внос от Турция и Русия.
(59)
Пазарният дял на вноса от другите трети държави е намалял леко през разглеждания период от 7 % през 2008 г. на 6 % през РП, докато този на Русия и Турция е нараснал. Средните цени на този внос са като цяло по-високи от дъмпинговия внос от засегнатите държави и са близки до средните цени на производителите от Съюза и като такива е отчетено, че не нарушават причинно-следствената връзка между вредата за промишлеността на Съюза и увеличения дъмпингов внос от Турция и Русия. Следователно твърдението се отхвърля и временното заключение, че вносът от трети държави не нарушава причинно-следствената връзка, се потвърждава.
(60)
Турското правителство твърди също, че евентуалната вреда, претърпяна от промишлеността на Съюза, е причинена от увеличените производствени разходи в резултат от свиване на търсенето.
(61)
В това отношение се отбелязва, както вече бе посочено в съображение 101 от регламента за временните мерки, че финансовата и икономическа криза от 2008-2009 г. по всяка вероятност е причината за намаленото потребление на принадлежности за тръбопроводи. Потреблението е спаднало с повече от 40 % между 2008 г. и 2009 г. и се е задържало на това ниско ниво през останалата част от разглеждания период (въпреки че леко се е увеличило през РП). Като се има предвид, че постоянните разходи съставляват до 40 % от производствените разходи на производителите от Съюза, намалялото търсене, продажби и производство водят до значително по-високи производствени разходи за единица продукция. Това очевидно е оказало значително въздействие върху рентабилността на промишлеността на Съюза.
(62)
Едновременно с това отрицателното въздействие на по-високите производствени разходи за единица продукция ясно е утежнено от факта, че цените на промишлеността на Съюза са падали под силния ценови натиск и значителното подбиване на цените от дъмпинговия внос от Турция и Русия. При нормална конюнктура на пазара промишлеността на Съюза би могла да ограничи въздействието от покачването на разходите за единица продукция, като се задържи поне нормалното ценово равнище, което явно е било невъзможно в условията на ценовия натиск, оказван от изкуствено евтиния дъмпингов внос от засегнатите държави.
(63)
Следователно твърдението се отхвърля и се прави заключението, че отрицателното въздействие на свитото търсене не е от такова естество, че да наруши причинно-следствената връзка между вредата, понесена от промишлеността на Съюза и дъмпинговия внос от Русия и Турция.
(64)
При липсата на друго твърдение или коментари, изложеното в съображения 94-106 от регламента за временните мерки, включително заключението, че промишлеността на Съюза е претърпяла съществена вреда по смисъла на член 3, параграф 6 от основния регламент, се потвърждават.
Е. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
(65)
След временното оповестяване ÇIB твърди, че налагането на мерки би довело до ситуация, при която ERNE Fittings, жалбоподател, би установил близка до монополната позиция на пазара на Съюза.
(66)
В това отношение се отбелязва, че ERNE е само единият от двамата жалбоподатели, а вторият - INTERFIT, е сходен по големина с ERNE. Освен това данните в регламента за временните мерки във връзка с участвалите в извадката производители на Съюза включва и трети производител от Съюза - Virgilio CENA & Figli. Освен това има значителен брой по-малки дружества в Съюза, които произвеждат и продават продукта - обект на разследването, и съществува значителен внос от други източници. Като се има предвид горепосоченото, се смята, че не съществува риск от монополизация на позицията на ERNE.
(67)
При липсата на други коментари изложеното в съображения 107-117 от регламента за временните мерки, включително заключението, че не съществуват убедителни причини срещу налагането на мерките върху дъмпинговия внос от засегнатите страни, се потвърждава.
Ж. ОКОНЧАТЕЛНИ МЕРКИ
1. Равнище на отстраняване на вредата
(68)
При липсата на конкретни коментари изложеното в съдържанието на съображения 118-120 от временния регламент се потвърждава.
2. Окончателни мерки
(69)
Предвид направените заключения по отношение на дъмпинга, вредата, причинно-следствената връзка и интереса на Общността и в съответствие с член 9 от основния регламент се счита, че следва да бъде наложено окончателно антидъмпингово мито върху вноса на разглеждания продукт с произход от Русия и Турция на равнището на по-ниската от двете установени стойности - дъмпинговият марж и равнището на отстраняване на вредата, съгласно правилото за по-ниското мито, като във всички случаи това е дъмпинговият марж.
(70)
При липсата на съдействие от страна на руските производители износители се потвърждава изчисленият за Русия, валиден за цялата страна дъмпингов марж, както е обяснено в съображения 21-31 от регламента за временните мерки.
(71)
За Турция с оглед на това, че беше счетено, че нивото на съдействие беше сравнително слабо, остатъчният дъмпингов марж - въз основа на прилагането на разумен метод, който дава марж, по-висок от най-високия от индивидуалните маржове за трите съдействащи дружества, както е обяснено в съображение 49 по-горе, се потвърждава.
(72)
Въз основа на горепосоченото, предложените митнически ставки са, както следва:
Държава
Дружество
Окончателно антидъмпингово мито (%)
Русия
Всички дружества
23,8
Турция
RSA
9,6
Sardogan
2,9
Unifit
12,1
Всички останали дружества
16,7
(73)
Индивидуалните антидъмпингови митнически ставки за дружествата, определени в настоящия регламент, са установени въз основа на констатациите от настоящото разследване. Поради това те отразяват състоянието, констатирано по време на разследването по отношение на тези дружества. Така тези мита (за разлика от митото, валидно за цялата страна, което се прилага за „всички останали дружества“) се прилагат изключително за вноса на продукти, произхождащи от засегнатите държави и произведени от посочените дружества, т.е. от конкретно посочените юридически лица. Внесени продукти, произведени от друго дружество, което не е конкретно посочено в постановителната част на настоящия регламент с неговото наименование и адрес, включително правни субекти, свързани с конкретно посочените тук, не могат да се възползват от тези ставки и за тях ще се прилага митническата ставка, приложима за „всички останали дружества“.
(74)
Всяко искане за прилагането на индивидуална ставка на антидъмпингово мито (напр. при промяна в наименованието на субекта или при създаване на нови структури за производство и продажби) следва да бъде отправено към Комисията (11) с цялата съответна информация, в частност всякакви изменения в дейността на дружеството, свързани с производството, вътрешните продажби и износа, произтекли във връзка с тази промяна в наименованието или в структурите за производство и продажби. При необходимост след това регламентът ще бъде съответно изменен чрез актуализиране на списъка на дружествата, към които се прилагат индивидуални митнически ставки.
(75)
Всички страни бяха уведомени за основните факти и съображения, на които се основава намерението да се препоръча налагането на окончателно антидъмпингово мито върху вноса на някои видове принадлежности за тръбопроводи от желязо или стомана с произход от Русия и Турция и окончателното събиране на сумите, обезпечени с временните мита („окончателното оповестяване“). На тези страни бе предоставен и срок, в който те имаха възможност да представят коментарите си вследствие на това оповестяване.
(76)
След окончателното оповестяване бяха получени изложения от жалбоподателя, както и от двама съдействащи производители износители от Турция и ÇIB. Както турските производители, така и ÇIB получиха право на изслушване.
(77)
Жалбоподателят изрази съгласие с всички оповестени констатации. Коментарите в устна и писмена форма, представени от двамата турски износителя и ÇIB, бяха повторение на вече направените коментари след временното оповестяване. Отбелязва се, че никоя от заинтересованите страни не оспори използваните данни.
(78)
Обосновка и отговор на твърдението, свързано с прилагането на асиметричния метод, включително за зануляването при изчислението на дъмпинга, са представени в съображения 24-33 по-горе. Използването на турската лира за установяване на моделите на експортните цени е обяснено и съответното твърдение е разгледано в съображение 29 по-горе. Използването на средноаритметични цени вместо среднопретеглени експортни цени с цел определяне на моделите на експортните цени е обяснено и съответното твърдение е разгледано в съображение 30 по-горе. Твърдението, че полученият марж на печалбата при морския транспорт трябва да се включва в експортната цена, е описано и отхвърлено в съображение 19 по-горе. Твърдението, че кумулативната оценка на дъмпинговия внос от двете засегнати държави е неоснователна предвид разликите в географската концентрация на турските и руските продажби, е описано и отхвърлено в съображения 43 и 44 по-горе. Твърдението, че промишлеността на Съюза не е претърпяла съществена вреда предвид увеличението на пазарния им дял, е разгледано и отхвърлено в съображения 48-50 по-горе.
(79)
Като се има предвид, че след окончателното оповестяване няма аргументи, които биха повлияли върху резултата от оценката на разглеждания случай, не се налага изменение на констатациите, както е обяснено по-горе.
З. ОКОНЧАТЕЛНО СЪБИРАНЕ НА ВРЕМЕННОТО МИТО
(80)
С оглед размера на установения дъмпингов марж и предвид нивото на вредата, нанесена на промишлеността на Съюза, се смята за необходимо сумите, обезпечени посредством временното антидъмпингово мито, наложено с регламента за временните мерки, да се съберат окончателно до размера на сумата на наложеното окончателно мито,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. Налага се окончателно антидъмпингово мито върху вноса на принадлежности за тръбопроводи (различни от отлетите принадлежности за тръбопроводи, фланците и резбованите принадлежности за тръбопроводи) от желязо или стомана (с изключение на неръждаемата стомана), чийто най-голям външен диаметър не превишава 609,6 mm, от вид, използван за челно заваряване или за други цели, попадащи понастоящем в кодове по КН ex 7307 93 11, ex 7307 93 19 и ex 7307 99 80 (кодове по ТАРИК 7307931191, 7307931193, 7307931194, 7307931195, 7307931199, 7307931991, 7307931993, 7307931994, 7307931995, 7307931999, 7307998092, 7307998093, 7307998094, 7307998095 и 7307998098) с произход от Русия и Турция.
2. Ставката на окончателното антидъмпингово мито, приложимо към нетната цена франко граница на Съюза преди обмитяване, за продуктите, описани в параграф 1 и произведени от изброените по-долу дружества, е следната:
Държава
Дружество
Антидъмпингово мито (%)
Допълнителен код по ТАРИК
Русия
Всички дружества
23,8
-
Турция
RSA Tesisat Malzemeleri San ve Ticaret AȘ, Küçükköy, Istanbul
9,6
B295
SARDOĞAN Endüstri ve Ticaret, Kurtköy Pendik, Istanbul
2,9
B296
UNIFIT BORU BAĞLANTI ELEM. END. MAM. SAN. VE TİC. AȘ, Tuzla, Istanbul
12,1
B297
Всички останали дружества.
16,7
B999
3. Освен когато е предвидено друго, се прилагат действащите разпоредби относно митата.
Член 2
Сумите, обезпечени чрез временните антидъмпингови мита в съответствие с Регламент (ЕС) № 699/2012 върху вноса на някои видове принадлежности за тръбопроводи от желязо или стомана с произход от Русия и Турция, се събират окончателно.
Член 3
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Брюксел на 17 януари 2013 година.
TARYBOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) Nr. 78/2013
2013 m. sausio 17 d.
kuriuo nustatomas galutinis antidempingo muitas ir galutinai surenkamas laikinasis muitas, nustatytas tam tikroms importuojamoms Rusijos ir Turkijos kilmės vamzdžių ir vamzdelių jungiamosioms detalėms iš geležies arba plieno
EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
atsižvelgdama į 2009 m. lapkričio 30 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1225/2009 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių (1) (toliau - pagrindinis reglamentas), ypač į jo 9 straipsnį,
atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą, pateiktą pasikonsultavus su Patariamuoju komitetu,
kadangi:
A. PROCEDŪRA
1. Laikinosios priemonės
(1)
2012 m. liepos 31 d. Reglamentu (ES) Nr. 699/2012 (2) Europos Komisija (toliau - Komisija) nustatė laikinąjį antidempingo muitą tam tikroms importuojamoms Rusijos ir Turkijos kilmės vamzdžių ir vamzdelių jungiamosioms detalėms iš geležies arba plieno.
(2)
Tyrimas inicijuotas 2011 m. lapkričio 1 d. paskelbus pranešimą apie inicijavimą (3), po to, kai 2011 m. rugsėjo 20 d. buvo gautas Europos Sąjungos plieninių sandūriniu būdu privirinamų jungiamųjų detalių apsaugos komiteto (toliau - skundo pateikėjas) skundas, pateiktas Sąjungos gamintojų, kurie Sąjungoje pagamina didžiąją dalį (šiuo atveju daugiau nei 40 %) visų tam tikrų vamzdžių arba vamzdelių jungiamųjų detalių iš geležies arba plieno, vardu.
(3)
Kaip nurodyta laikinojo reglamento 15 konstatuojamojoje dalyje, atliekant dempingo ir žalos tyrimą nagrinėtas laikotarpis nuo 2010 m. spalio 1 d. iki 2011 m. rugsėjo 30 d. (toliau - tiriamasis laikotarpis arba TL). Tiriant žalai įvertinti svarbias tendencijas nagrinėtas laikotarpis nuo 2008 m. sausio 1 d. iki TL pabaigos (toliau - nagrinėjamasis laikotarpis).
2. Tolesnė procedūra
(4)
Atskleidus esminius faktus ir aplinkybes, kuriais remiantis buvo nuspręsta nustatyti laikinąsias antidempingo priemones (toliau - pirminis faktų atskleidimas), kelios suinteresuotosios šalys pateikė rašytines pastabas, kuriose išdėstė savo nuomonę dėl preliminarių nustatytų faktų. Toms šalims, kurios to pageidavo, taip pat buvo suteikta galimybė būti išklausytoms.
(5)
Komisija toliau rinko ir nagrinėjo visą informaciją, kuri, jos manymu, buvo būtina norint padaryti galutines išvadas.
3. Atranka
(6)
Kadangi jokių pastabų dėl Sąjungos gamintojų, nesusijusių importuotojų ir eksportuojančių gamintojų atrankos negauta, patvirtinami laikinojo reglamento 5-11 konstatuojamosiose dalyse išdėstyti preliminarūs nustatyti faktai.
4. Galiojančios priemonės, taikomos kitoms trečiosioms šalims
(7)
Primenama, kad galutinės antidempingo priemonės taikomos tam tikroms Malaizijos, Kinijos Liaudies Respublikos, Korėjos Respublikos ir Tailando kilmės vamzdžių ir vamzdelių jungiamosioms detalėms iš geležies arba plieno ir vėliau pradėjus vengti priemonių taip pat tam tikroms Kinijos Liaudies Respublikos kilmės vamzdžių ir vamzdelių jungiamosioms detalėms iš geležies arba plieno, siunčiamoms iš Indonezijos, Šri Lankos, Filipinų ir Taivano (su tam tikromis išimtimis) (4). Pirmiau minėtos šalys toliau bus vadinamos „šalimis, kurioms taikomos antidempingo priemonės“.
B. NAGRINĖJAMASIS PRODUKTAS IR PANAŠUS PRODUKTAS
(8)
Kaip išdėstyta laikinojo reglamento 17 konstatuojamojoje dalyje, nagrinėjamasis produktas - vamzdžių ir vamzdelių jungiamosios detalės (išskyrus lietines jungiamąsias detales, junges ir jungiamąsias detales su įsriegtais sriegiais) iš geležies arba plieno (neįskaitant nerūdijančio plieno), kurių didžiausias išorinis skersmuo neviršija 609,6 mm ir kurios naudojamos privirinimui sandūriniu būdu arba kitiems tikslams, kurių KN kodai šiuo metu yra ex 7307 93 11, ex 7307 93 19 ir ex 7307 99 80 (toliau - nagrinėjamasis produktas).
(9)
Kadangi jokių pastabų dėl nagrinėjamojo produkto ir panašaus produkto negauta, laikinojo reglamento 17-20 konstatuojamosiose dalyse išdėstyti preliminarūs nustatyti faktai patvirtinami.
C. DEMPINGAS
1. Rusija
1.1. Normalioji vertė
(10)
Vienas Rusijos eksportuojantis gamintojas teigė, kad apskaičiuojant dempingo skirtumą turėjo būti remiamasi tik iš Rusijos bendrovių gautais duomenimis ir kad neteisinga naudoti Turkijos bendrovių duomenis. Reikėtų priminti, kad nebendradarbiavo nė vienas Rusijos eksportuojantis gamintojas, todėl Rusijai taikoma normalioji vertė buvo nustatyta pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnio 1 ir 5 dalis remiantis turimais faktais, t. y. informacija, gauta iš tų Turkijos eksportuojančių gamintojų, kurie naudoja Rusijos besiūlius plieno vamzdžius ir vamzdelius nagrinėjamojo produkto gamybai. Todėl teiginys atmetamas.
(11)
Kadangi jokių kitų pastabų dėl normaliosios vertės nustatymo negauta, laikinojo reglamento 22-25 konstatuojamosiose dalyse išdėstyti preliminarūs nustatyti faktai patvirtinami.
1.2. Eksporto kaina
(12)
Kadangi jokių pastabų dėl eksporto kainos nustatymo negauta, laikinojo reglamento 26 ir 27 konstatuojamosiose dalyse išdėstyti preliminarūs nustatyti faktai patvirtinami.
1.3. Palyginimas
(13)
Kadangi jokių pastabų dėl eksporto vertės ir normaliosios vertės palyginimo negauta, laikinojo reglamento 28 ir 29 konstatuojamosiose dalyse išdėstyti preliminarūs nustatyti faktai patvirtinami.
1.4. Dempingo skirtumas
(14)
Vienas Rusijos eksportuojantis gamintojas tvirtino, kad 23,8 % dydžio laikinasis antidempingo muitas nėra pagrįstas, atsižvelgiant į tai, kad bendrovė į Sąjungą eksportuoja tik plieno alkūnes ir tik labai mažą jų kiekį. Tačiau plieno alkūnės yra šiame tyrime nagrinėjamasis produktas ir to neužginčijo jokia kita suinteresuotoji šalis. Be to, kriterijus, kuriuo remiantis nustatoma, kad importo į Sąjungą apimtis yra nedidelė, kaip nurodyta pagrindinio reglamento 5 straipsnio 7 dalyje ir 9 straipsnio 3 dalyje, taikomas tik visos šalies, o ne paskirų bendrovių mastu. Todėl teiginys atmetamas.
(15)
Kitas Rusijos eksportuojantis gamintojas tvirtino, kad dempingo nevykdė ir kad tai įrodo tas faktas, kad daugelį kartų jis pralaimėjo plieno alkūnių ir movų tiekimo konkursus konkurentams iš Sąjungos. Kaip minėta pirmiau, primenama, kad nei vienas Rusijos eksportuojantis gamintojas šiame tyrime nebendradarbiavo, todėl Rusijai dempingas apskaičiuotas pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnio 1 ir 5 dalis remiantis turimais faktais. Net jei į teiginį būtų atsižvelgta, reikėtų pažymėti, kad konkursų pralaimėjimas konkurentams iš Sąjungos neprieštarauja išvadai dėl Rusijos eksportuojančio gamintojo vykdyto dempingo. Todėl teiginys atmetamas.
(16)
Kadangi jokių kitų pastabų dėl dempingo skirtumo skaičiavimo negauta, laikinojo reglamento 30 ir 31 konstatuojamosiose dalyse išdėstyti nustatyti faktai patvirtinami.
(17)
Pagaliau nustatytas visos šalies dempingo skirtumas išreikštas CIF kainos Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą procentine dalimi, yra toks:
Bendrovė
Dempingo skirtumas
Visos bendrovės
23,8 %
2. Turkija
2.1. Normalioji vertė
(18)
Kadangi jokių pastabų dėl normaliosios vertės nustatymo negauta, laikinojo reglamento 32-40 konstatuojamosiose dalyse išdėstyti preliminarūs nustatyti faktai patvirtinami.
2.2. Eksporto kaina
(19)
Vienas eksportuojantis gamintojas tvirtino, kad pelno dydis, gautas dėl jūrų frachto, t. y. skirtumas tarp jo pirkėjams taikyto frachto ir eksportuojančio gamintojo laivybos bendrovei sumokėto frachto, turėtų būti įtrauktas į eksporto kainą. Tačiau, kaip nurodyta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 8 dalyje, eksporto kaina - tai kaina, faktiškai mokama arba mokėtina už produktą, kai jis parduodamas eksportui iš eksportuojančios šalies į Sąjungą. Pelno dydis, gautas pervežant produktą pirkėjui, negali būti laikomas paties produkto eksporto kainos dalimi. Todėl teiginys atmetamas.
(20)
Kadangi jokių kitų pastabų dėl eksporto kainos nustatymo negauta, laikinojo reglamento 41-43 konstatuojamosiose dalyse išdėstyti preliminarūs nustatyti faktai patvirtinami.
2.3. Palyginimas
(21)
Turkijos plieno eksportuotojų asociacija (ÇIB) teigė, kad lyginant eksporto kainą ir normaliąją vertę, nepakankamai atsižvelgta į didelius besiūlių ir suvirintų vamzdelių jungiamųjų detalių kainų skirtumus. Tačiau visos bendradarbiaujančios bendrovės pateikė informaciją apie visus sandorius, susijusius su besiūlių ir suvirintų jungiamųjų detalių pardavimu. Ta informacija nuodugniai remtasi lyginant eksporto kainą ir normaliąją vertę. Kitaip tariant, besiūlės jungiamosios detalės palygintos tik su kitomis besiūlėmis jungiamosiomis detalėmis, o suvirintos jungiamosios detalės lygintos tik su kitomis suvirintomis jungiamosiomis detalėmis. Todėl šis teiginys atmetamas.
(22)
Kadangi jokių kitų pastabų dėl palyginimo nepateikta, laikinojo reglamento 44 konstatuojamojoje dalyje išdėstyti nustatyti faktai patvirtinami.
2.4. Dempingo skirtumai
a) Tiriamų bendrovių dempingo skirtumai
(23)
Primenama, kad individualus dempingo skirtumas vienam iš trijų bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų laikinai nustatytas palyginus vidutinę svertinę normaliąją vertę su bendrovės vidutine svertine nagrinėjamojo produkto eksporto į Sąjungą kaina. Kadangi jokių pastabų dėl tos bendrovės dempingo skirtumo nustatymo negauta, laikinojo reglamento 46 konstatuojamojoje dalyje išdėstyti preliminarūs nustatyti faktai patvirtinami.
(24)
Apskaičiavus kitų dviejų bendradarbiaujančių bendrovių dempingą nustatyta, kad jos vykdė tikslinį dempingą tiek pasirinkto laikotarpio, tiek pasirinktų pirkėjų ir regionų atžvilgiu. Iš tiesų nustatyta aiški jų eksporto kainų tendencija - skirtingiems pirkėjams ir regionams bei skirtingu laikotarpiu taikomos kainos labai skyrėsi (iki 30 % už tokį patį nagrinėjamojo produkto modelį). Be to, palyginus vidutinę svertinę normaliąją vertę ir vidutinę svertinę eksporto kainą pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 11 dalies pirmojo sakinio pirmoje dalyje nurodytą metodą apskaičiuotas dempingas neatspindėjo viso dviejų minėtų gamintojų vykdomo dempingo masto, kaip paaiškinta šio reglamento 27 konstatuojamojoje dalyje. Dempingo skirtumas taip pat negalėjo būti nustatytas palyginus individualias normaliąsias vertes su visų individualių eksporto į Sąjungą sandorių kainomis pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 11 dalies pirmojo sakinio antrą dalį, nes trūko pakankamų vietos sandorių, susijusių su normaliąja verte, atitinkančių eksporto sandorius, kaip nurodyta 28 konstatuojamojoje dalyje.
(25)
Todėl siekiant parodyti visą dviejų minėtų bendrovių vykdomo dempingo mastą, vadovaujantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 11 dalimi pagal svertinį vidurkį nustatyta normalioji vertė šių bendrovių atveju palyginta su visų individualių eksporto į Sąjungą sandorių kainomis. Kadangi toks palyginimo metodas yra pagrindinio reglamento 2 straipsnio 11 dalyje numatytų dviejų pirmųjų metodų išimtis, Komisija atidžiai išnagrinėjo, ar šiuo atveju tikrai buvo įvykdytos sąlygos jam taikyti. Atskleisti nuodugnūs dempingo skaičiavimai, įskaitant nustatytą eksporto kainų struktūrą. Nė vienas Turkijos eksportuojantis gamintojas pagrindinių duomenų neužginčijo.
(26)
Tačiau abi bendradarbiaujančios bendrovės, ÇIB ir Turkijos vyriausybė teigė, kad nepakankamai paaiškintas tikslinis dempingas, kurį, kaip nustatyta, vykdė du Turkijos eksportuojantys gamintojai, ir kad bet kokiu atveju eksporto kainų struktūra nebuvo taikyta tyčia. Klausymo dalyvaujant bylas nagrinėjančiam pareigūnui, kurio paprašė du Turkijos eksportuotojai, metu abiem bendrovėms pateikti išsamūs paaiškinimai dėl tikslinio dempingo nustatymo ir pagrindinių dempingo skirtumo skaičiavimų. Komisija taip pat patikslino, kad net jei jų veiksmai nebuvo tyčiniai (5), jie vis tiek laikomi tiksliniu dempingu. Pažymima, kad pagal pagrindinį reglamentą nereikalaujama, kad tyrimą atliekanti institucija nustatytų galimas tikslinio dempingo priežastis, kaip antai valiutos keitimo kursų svyravimai, skirtinga regioninė kainodara ir pan. Pakanka paprasčiausiai nustatyti, kad eksporto kainų struktūra labai skiriasi nelygu pirkėjai, regionai ar laikotarpiai (6). Po klausymo kiekvienai bendrovei buvo pateikta su kiekviena jų susijusių paaiškinimų. Be to, Turkijos nuolatinei atstovybei prie Sąjungos buvo išsiųsta verbalinė nota, kurioje paaiškintas tikslinio dempingo nustatymas ir dempingo skirtumo skaičiavimui taikytas metodas. Taip pat kito klausymo dalyvaujant bylas nagrinėjančiam pareigūnui, kurio paprašė ÇIB, metu ÇIB buvo pateikti išsamūs paaiškinimai dėl tikslinio dempingo nustatymo ir pagrindinių dempingo skirtumo skaičiavimų.
(27)
Tyrimo metu kiekvieno iš dviejų eksportuojančių gamintojų atveju buvo nustatyti trys aiškūs eksporto kainų struktūros tipai, apimantys didžiąją dalį pardavimo eksportui į Sąjungą, t. y. eksporto kainos labai skyrėsi nelygu skirtingi pirkėjai, regionai ir laikotarpiai, kaip įrodyta šalims atskleistais pagrindiniais duomenimis. Tai nustatyta nuodugniai išnagrinėjus išskirtines šio atvejo aplinkybes, kuriomis remiantis nuspręsta taikyti tikslinio dempingo nustatymo metodą. Nustačius didelius eksporto kainos skirtumus, ir kadangi tik vieno iš tų trijų eksporto kainų struktūros tipų pakaktų, kad būtų taikytas svertinis vidurkis visų eksporto sandorių individualiomis kainomis palyginimo metodas, nuspręsta, kad šis palyginimo metodas yra tinkamas šiam konkrečiam atvejui. Be to, kiekvienos iš šių dviejų bendrovių atveju, bendra dempingo suma, nustatyta palyginus vidutinę svertinę normaliąją vertę ir vidutinę svertinę nagrinėjamojo produkto eksporto į Sąjungą kainą (pirmasis simetrinis metodas), gerokai skiriasi nuo dempingo sumos, nustatytos palyginus pagal svertinį vidurkį nustatytą normaliąją vertę su visų individualių eksporto į Sąjungą sandorių kainomis (asimetrinis metodas), kaip įrodyta šalims atskleistais pagrindiniais duomenimis. Todėl galima daryti išvadą, kad taikant pirmąjį simetrinį metodą nebūtų deramai atskleistas konkrečiu laikotarpiu, konkrečiuose regionuose ir konkrečių pirkėjų atžvilgiu vykdytas tikslinis dempingas. Kitaip tariant, taikant pirmąjį simetrinį metodą nustatytas dempingo skirtumas iki galo neatspindėtų dviejų minėtų bendrovių vykdomo dempingo masto.
(28)
Taip pat nebuvo įmanoma dempingo skirtumo nustatyti palyginus individualias normaliąsias vertes ir individualias visų eksporto į Sąjungą sandorių kainas pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 11 dalies pirmojo sakinio antrą dalį (antrasis simetrinis metodas). Pagal tą metodą nustatomi individualūs vietos sandoriai, kuriuos galima palyginti su individualiais eksporto sandoriais, atsižvelgiant į tokius veiksnius, kaip antai parduotas kiekis ir sandorio data. Kadangi nepakanka vietos sandorių, susijusių su normaliąja verte, atitinkančių eksporto sandorius, dempingo skirtumo nebuvo įmanoma nustatyti taikant antrąjį simetrinį metodą. Todėl atsižvelgiant į nustatytą eksporto kainų struktūrą, iš kurios matyti, kad kainos iš esmės skyrėsi nelygu skirtingi pirkėjai, regionai ir laikotarpiai, ir į tai, kad abu simetriniai metodai neatspindėtų viso dempingo masto, pagal 2 straipsnio 11 dalies antrą sakinį nuspręsta dempingo skirtumą nustatyti taikant asimetrinį metodą.
(29)
Abi bendradarbiaujančios bendrovės ir ÇIB tvirtino, kad neteisinga lyginti į Turkijos liras konvertuotų eksporto kainų, nes produktai į Sąjungą parduodami eurais, o Turkijos lira naudojama tik buhalteriniais tikslais. Teigta, kad euro ir Turkijos liros keitimo kurso svyravimai turėjo didelio poveikio nustatant kainas, o tai neišvengiamai daro nepagrįstą poveikį eksporto kainos palyginimui skirtingais laikotarpiais. Tačiau pagal įprastinę Komisijos praktiką eksporto kainos lyginamos ir dempingo skirtumas apskaičiuojamas ta eksportuojančios šalies bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų valiuta, kuria tvarkoma buhalterinė apskaita. Reikėtų pastebėti, kad normaliajai vertei nustatyti naudotos Turkijos lira išreikštos sąnaudos ir vidaus rinkos kainos. Todėl, eksporto kainos su normaliąja verte lygintos būtent ta valiuta. Taigi vienintelis logiškas būdas eksporto kainų struktūrai nustatyti apskaičiuojant tą patį dempingą - naudoti tas pačias Turkijos lira jau išreikštas eksporto kainas. Pagal pagrindinį reglamentą nėra būtina nagrinėti galimų tikslinio dempingo priežasčių, kaip antai valiutos keitimo kurso svyravimas (7). Todėl teiginys atmetamas.
(30)
Abu bendradarbiaujantys eksportuojantys gamintojai tvirtino, kad siekiant nustatyti eksporto kainų struktūrą reikėtų atsižvelgti į palyginamųjų rūšių produktų kainų svertinį vidurkį, o ne aritmetinį kainų vidurkį. Tačiau pagrindinio reglamento 2 straipsnio 11 dalyje nurodyta eksporto kainų struktūra, o ne vidutinių svertinių eksporto kainų struktūra ar eksporto verčių struktūra. Taikant vidutinę svertinę eksporto kainą būtų iškraipyta analizė, nes būtų atsižvelgiama į eksporto kiekį, o ne vien į eksporto kainas. Bet kuriuo atveju, net naudojant vidutines svertines kainas vietoj aritmetinio eksporto kainų vidurkio, vis tiek būtų galima nustatyti eksporto kainų struktūrą, iš kurios matyti, kad kainos gerokai skiriasi nelygu pirkėjai, regionai ir laikotarpiai. Dvi šalys nesutiko su tuo, kad labai skiriasi eksporto kainų struktūra, jei iš viso tokių skirtumų esama, kai apskaičiavimui naudojami svertiniai vidurkiai. Pažymima, kad šalys neužginčijo faktinių nustatytų faktų, pagrįstų aritmetiniu vidurkiu, t. y. tinkamu metodu, kaip paaiškinta pirmiau. Todėl šis teiginys atmetamas.
(31)
ÇIB teigė, kad prilyginimo nuliui metodas yra nepagrįstas, ir nurodė į PPO apeliacinės tarybos ataskaitą (8) (Ataskaita dėl patalynės; angl. Bed Linen Report), kurioje nustatyta, kad prilyginimo nuliui metodas prieštarauja PPO antidempingo susitarimui. Tačiau Bendrasis Teismas (9) patvirtino, kad Ataskaitos dėl patalynės išvados negali būti taikomos tikslinio dempingo atveju. Iš tiesų Ataskaita dėl patalynės susijusi tik su prilyginimo nuliui praktika taikant pirmąjį simetrinį metodą ir negali būti taikoma šiai priemonei, kai ji naudojama taikant asimetrinį metodą. Todėl net jei, kaip nustatė PPO apeliacinė taryba, tai gali iš tikrųjų prieštarauti 1994 m. Antidempingo kodekso 2.4.2 straipsniui ir yra neteisinga taikyti prilyginimo nuliui metodą pirmojo simetrinio metodo kontekste, ypač jei nėra eksporto kainos struktūros, tai neprieštarauja tai nuostatai ar pagrindinio reglamento 2 straipsnio 11 daliai, ir nėra neteisinga pagal to reglamento 2 straipsnio 10 dalį taikyti prilyginimo nuliui praktiką asimetrinio metodo kontekste, jei įvykdytos abi to metodo taikymo sąlygos. Be to, nustatyta, kad prilyginimo nuliui metodas yra būtinas matematiniu požiūriu, siekiant atskirti pagal asimetrinį ir pirmąjį simetrinį metodą gautus rezultatus. Nesant tokio sumažinimo, taikant asimetrinį metodą visada bus gauti tokie patys rezultatai kaip ir pirmojo simetrinio metodo atveju. Taigi šis teiginys atmetamas.
(32)
ÇIB taip pat teigė, kad prilyginimo nuliui metodas pažeidžia mažesniojo muito taisyklę. Teigta, kad taikant prilyginimo nuliui metodą buvo apskaičiuoti didesni nei iš tiesų turėjo būti nustatyti dempingo skirtumai.
(33)
Tačiau prilyginimo nuliui praktika taikant asimetrinį metodą netrukdo taikyti mažesniojo muito taisyklės. Visų trijų bendradarbiaujančių bendrovių dempingo skirtumai, neatsižvelgiant į taikytą metodą, buvo palyginti su bendrovių žalos pašalinimo lygiais, siekiant užtikrinti, kad muitas būtų nustatytas pagal mažesnįjį iš šių dviejų rodiklių. Todėl teiginys atmetamas.
(34)
Kadangi jokių kitų pastabų dėl tiriamų bendrovių dempingo skirtumų skaičiavimo negauta, laikinojo reglamento 47 ir 48 konstatuojamosiose dalyse išdėstyti nustatyti faktai patvirtinami.
b) Nebendradarbiaujančioms bendrovėms nustatytas dempingo skirtumas
(35)
Kadangi jokių pastabų dėl nebendradarbiaujančioms bendrovėms nustatyto dempingo skirtumo negauta, laikinojo reglamento 49 konstatuojamojoje dalyje išdėstyti preliminarūs nustatyti faktai patvirtinami.
(36)
Galutinai nustatytas visos šalies dempingo skirtumas išreikštas CIF kainos Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą procentine dalimi yra toks:
Bendrovė
Dempingo skirtumas (%)
RSA
9,6
Sardogan
2,9
Unifit
12,1
Visos kitos bendrovės
16,7
D. ŽALA
1. Sąjungos gamyba, Sąjungos pramonė ir Sąjungos suvartojimas
(37)
Kadangi jokių pastabų dėl Sąjungos gamybos, Sąjungos pramonės ir suvartojimo negauta, patvirtinamos laikinojo reglamento 51-54 konstatuojamosios dalys.
2. Importas iš nagrinėjamųjų šalių
2.1. Suvestinis nagrinėjamo importo poveikio vertinimas
(38)
Po pirminio faktų atskleidimo ÇIB teigė, kad suvestinis importo iš abiejų nagrinėjamųjų šalių dempingo kaina vertinimas nėra pagrįstas. Iš esmės ÇIB pakartojo Turkijos eksportuojančių gamintojų po inicijavimo pateiktas pastabas ir teigė, kad importo iš Rusijos ir Turkijos apimties ir kainų tendencijos skiriasi.
(39)
Šiuo atžvilgiu pažymima, kad, kaip jau teigta laikinojo reglamento 59 konstatuojamojoje dalyje, atlikus tyrimą nustatyta, kad importo iš Turkijos apimtis išliko stabili, o importo iš Rusijos apimtis absoliučiais skaičiais didėja. Tačiau, atsižvelgiant į paklausos sumažėjimą nagrinėjamuoju laikotarpiu, abiejų šalių importui tenkančios rinkos dalys didėja.
(40)
Tuo pat metu jų kainodara nelabai skiriasi - vidutinės Rusijos kainos yra šiek tiek mažesnės, bet yra labai panašios į vidutines Turkijos kainas. Taip pat šiuo atžvilgiu primenama, kad atlikus tyrimą nustatytas didelis abiejų šalių bendrovių vykdytas priverstinis kainų mažinimas - iki 30 % (žr. laikinojo reglamento 65 konstatuojamąją dalį). Todėl šis teiginys atmetamas.
(41)
ÇIB taip pat tvirtino, kad importą iš Turkijos reikėtų laikyti nereikšmingu ir pabrėžė, kad ankstesniu atveju, susijusiu su panašiu produktu, t. y. vamzdžių ir vamzdelių jungiamųjų detalių iš KLR, Kroatijos, Slovakijos, Taivano ir Tailando (10) atveju, importas iš Slovakijos ir Taivano buvo laikomas nereikšmingu (nors viršijo de minimis ribą) ir todėl nebuvo vertinamas kartu su importu dempingo kaina iš kitų šalių.
(42)
Šiuo atžvilgiu pažymima, kad tikrai buvo nustatyta, jog vamzdžių ir vamzdelių jungiamųjų detalių iš KLR, Kroatijos, Slovakijos, Taivano ir Tailando importas buvo vykdomas dempingo kaina, ir nepaisant to, kad jis viršijo 1 % rinkos dalies ribą, jis nebuvo vertinamas kartu su kitu importu dempingo kaina. Tačiau padėtis minėtu atveju labai skyrėsi nuo šiuo atveju aptariamos padėties, nes importo iš Slovakijos ir Taivano rinkos dalis iš tikrųjų smarkiai mažėjo ir šis importas nebuvo laikomas reikšmingu, palyginti su importo iš kitų šalių apimtimi, todėl buvo laikoma, kad jis nesukėlė žalos. Tuo tarpu šiuo atveju importo iš Turkijos ir Rusijos rinkos dalis didėja ir kiekvienos iš šių šalių importo apimtis yra panaši. Todėl šis teiginys atmetamas.
(43)
ÇIB taip pat tvirtino, kad importas iš Turkijos ir Rusijos nėra panašus pagal konkurencijos sąlygas, nes „skiriasi geografinė pardavimo koncentracija.“ Ji pateikė statistinių duomenų, įrodančių, kad per TL Turkija daugiau nei 70 % produktų pardavė Ispanijoje, Prancūzijoje, Italijoje ir Lenkijoje, o Rusija beveik visą savo pardavimą orientavo į Čekiją ir Vokietiją.
(44)
Šiuo atžvilgiu pažymima, kad skirtinga geografinė pardavimo koncentracija negali būti laikoma skirtingų konkurencijos sąlygų rodikliu. Atsižvelgiant į tai, kad Sąjunga yra bendra rinka, bet kokių importuojamų produktų įvežimo punktas paprastai nelemia tų produktų konkurencingumo tarpusavyje ir su panašiu produktu. Kalbant apie konkurencijos sąlygas taip pat primenama, kad Rusijos ir Turkijos importo kainos panašios ir abiejų šalių atvejais jomis buvo priverstinai mažinamos Sąjungos kainos, ir kad jų pardavimo kanalai yra panašūs. Todėl šis teiginys atmetamas.
(45)
Kadangi jokių kitų pastabų dėl suvestinio importo iš nagrinėjamų šalių dempingo kaina vertinimo negauta, laikinojo reglamento 55-60 konstatuojamosios dalys patvirtinamos.
2.2. Nagrinėjamojo produkto importo dempingo kaina apimtis, rinkos dalis, kainos ir priverstinis kainų mažinimas
(46)
Kadangi jokių pastabų dėl nagrinėjamo importo dempingo kaina apimties, rinkos dalies, kainų ir priverstinio kainų mažinimo negauta, laikinojo reglamento 61-65 konstatuojamųjų dalių teiginiai patvirtinami.
(47)
Primenama, kad dėl nagrinėjamųjų šalių kilmės nagrinėjamojo produkto pardavimo Sąjungoje dempingo kaina Sąjungos pramonės kainos priverstinai sumažintos maždaug 30 %.
3. Sąjungos pramonės padėtis
(48)
Po pirminio faktų atskleidimo ÇIB ir Turkijos vyriausybė teigė, kad atsižvelgdama į tai, kad nuo 2008 m. iki TL pabaigos Sąjungos pramonės dalis padidėjo 3 %, Komisija turėjo padaryti išvadą, kad nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungos pramonei materialinės žalos nepadaryta.
(49)
Šiuo atžvilgiu pažymima, kad visų pirma laikinajame reglamente (žr., pvz., laikinojo reglamento 72, 86 arba 91 konstatuojamąsias dalis) aiškiai nurodyta, kad Sąjungos pramonės rinkos dalis nežymiai padidėjo. Antra, laikinojo reglamento 72 konstatuojamojoje dalyje patikslinta, kad padidėjusi rinkos dalis atspindi faktą, kad Sąjungos gamintojų parduodamas kiekis nagrinėjamuoju laikotarpiu sumažėjo šiek tiek mažiau nei suvartojimas.
(50)
Be to, be atsargų sumažėjimo, kaip nurodyta toliau, tai yra vienintelis žalos rodiklis, rodantis teigiamą raidą nagrinėjamuoju laikotarpiu. Todėl šis teiginys atmetamas.
(51)
Turkijos vyriausybė taip pat tvirtino, kad mažėjančios atrinktų Sąjungos gamintojų laikotarpio pabaigos atsargos rodo, kad Sąjungos pramonei žala nebuvo daroma.
(52)
Šiuo atžvilgiu pažymėtina, kad iš tiesų, kaip teigiama laikinojo reglamento 79 konstatuojamojoje dalyje, atrinktų Sąjungos gamintojų laikotarpio pabaigos atsargos 2008 m. - TL sumažėjo 18 %.
(53)
Tuo pačiu pripažįstama, kad atsargų sumažėjimą būtų galima vertinti teigiamu ženklu, tačiau tik tokiu atveju, jei pardavimas didėtų sparčiau nei gamyba. Tačiau šio tyrimo atveju taip nėra. Priešingai, šiuo atveju atsargų sumažėjimas reiškia, kad gamybos apimtis mažėja greičiau nei pardavimas. Šiuo atveju atsargų sumažėjimo negalima laikyti teigiamu poslinkiu. Todėl šis teiginys atmetamas.
(54)
Kadangi jokių kitų argumentų ar pastabų negauta, laikinojo reglamento 66-88 konstatuojamosios dalys patvirtinamos, įskaitant išvadą, kad Sąjungos pramonei padaryta materialinė žala, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 5 dalyje.
E. PRIEŽASTINIS RYŠYS
1. Importo dempingo kaina poveikis
(55)
Kadangi negauta jokių konkrečių pastabų, laikinojo reglamento 90-93 konstatuojamosios dalys patvirtinamos.
2. Kitų veiksnių poveikis
(56)
Po pirminio faktų atskleidimo ÇIB ir Turkijos vyriausybė tvirtino, kad bet kokios Sąjungos pramonės patirtos žalos faktinė priežastis būtų importas mažomis kainomis iš kitų trečiųjų šalių ir ypač iš šalių, kurioms taikomos antidempingo priemonės.
(57)
Šiuo atžvilgiu pažymima, kad, kaip minėta laikinojo reglamento 96 konstatuojamojoje dalyje, iš aštuonių šalių, kurioms taikomos antidempingo priemonės, į Sąjungos rinką toliau importuota, nors jų rinkos dalis sumažėjo nuo 21 % 2008 m. iki 17 % per TL. Vidutinės to importo kainos paprastai yra mažesnės už importo dempingo kaina iš nagrinėjamųjų šalių. Net ir atsižvelgiant į taikomą antidempingo muitą, tokio importo kainos išlieka mažos ir panašios su importo iš Rusijos ir Turkijos kainomis bei yra gerokai mažesnės už vidutines Sąjungos gamintojų kainas.
(58)
Tačiau pažymima, kad turima labai nedaug šalių, kurioms taikomos antidempingo priemonės (kaip ir visų trečiųjų šalių), statistinės informacijos ir duomenų apie vidutines kainas, o nustatytas kainų skirtumas nebūtinai yra galutinis ir gali būti skirtingų produktų asortimento rezultatas. Be to, akivaizdi importo iš šalių, kurioms taikomos antidempingo priemonės, mažėjimo tendencija. Taigi, daroma išvada, kad dėl jo nenutrūksta Sąjungos pramonei padarytos žalos ir padidėjusio importo dempingo kaina iš Turkijos ir Rusijos priežastinis ryšys.
(59)
Importo iš kitų trečiųjų šalių rinkos dalis nagrinėjamuoju laikotarpiu sumažėjo nuo 7 % 2008 m. iki 6 % per TL, o Rusijos ir Turkijos rinkos dalis padidėjo. Vidutinės šio importo kainos buvo paprastai didesnės už importo dempingo kaina iš nagrinėjamųjų šalių kainas ir panašios į vidutines Sąjungos gamintojų kainas, todėl laikoma, kad dėl jų nenutrūksta Sąjungos pramonei padarytos žalos ir padidėjusio importo dempingo kaina iš Turkijos ir Rusijos priežastinis ryšys. Todėl šis teiginys atmetamas ir patvirtinama preliminari išvada, kad dėl importo iš trečiųjų šalių nenutrūksta priežastinis ryšys.
(60)
Turkijos vyriausybė taip pat tvirtino, kad visą Sąjungos pramonės patirtą žalą galėjo sukelti dėl sumažėjusios paklausos išaugusios gamybos sąnaudos.
(61)
Šiuo atžvilgiu pažymima, kad, kaip minėta laikinojo reglamento 101 konstatuojamojoje dalyje, labai tikėtina, kad 2008-2009 m. finansų ir ekonomikos krizė buvo sumažėjusios jungiamųjų detalių paklausos priežastis. 2008-2009 m. laikotarpiu suvartojimas sumažėjo daugiau nei 40 % ir nagrinėjamuoju laikotarpiu išliko tokio žemo lygio (nors per TL šiek tiek padidėjo). Atsižvelgiant į tai, kad pastovios išlaidos sudaro maždaug 40 % Sąjungos gamintojų gamybos sąnaudų, dėl sumažėjusios paklausos, pardavimo ir našumo vieneto gamybos išlaidos gerokai padidėjo. Akivaizdu, kad tai darė reikšmingą poveikį Sąjungos pramonės pelningumui.
(62)
Tuo pačiu metu bet kokį neigiamą padidėjusių vieneto gamybos sąnaudų poveikį dar sustiprino tai, kad Sąjungos pramonės kainos mažėjo dėl didelio spaudimo kainoms ir didelio priverstinio kainų mažinimo dėl importo dempingo kaina iš Turkijos ir Rusijos. Įprastomis rinkos sąlygomis Sąjungos pramonė turėtų galimybę sumažinti bet kokių padidėjusių vieneto gamybos sąnaudų poveikį bent jau išlaikydama normalų kainų lygį, o tai buvo iš tiesų neįmanoma tokiomis sąlygomis, kai dėl importo dirbtinai mažomis dempingo kainomis iš nagrinėjamųjų šalių darytas didelis spaudimas kainoms.
(63)
Todėl šis teiginys atmetamas ir daroma galutinė išvada, kad bet koks neigiamas paklausos sumažėjimo poveikis nėra toks, kad dėl jo nutrūktų Sąjungos pramonės patirtos žalos ir importo dempingo kaina iš Rusijos ir Turkijos priežastinis ryšys.
(64)
Kadangi jokių kitų argumentų ar pastabų negauta, laikinojo reglamento 94-106 konstatuojamosios dalys patvirtinamos, įskaitant išvadą, kad importas dempingo kaina iš nagrinėjamųjų šalių padarė materialinės žalos Sąjungos pramonei, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 6 dalyje.
F. SĄJUNGOS INTERESAI
(65)
Po pirminio faktų atskleidimo ÇIB tvirtino, kad nustačius bet kokias priemones susidarys tokios aplinkybės, kad skundo pateikėjas ERNE Fittings įgis monopolinę padėtį Sąjungos rinkoje.
(66)
Šiuo atžvilgiu pažymima, kad ERNE yra tik vienas iš dviejų skundo pateikėjų ir kad antrasis, INTERFIT yra panašaus dydžio kaip ir ERNE. Be to, laikinajame reglamente pateiktoje informacijoje apie atrinktus Sąjungos gamintojus taip pat nurodomas trečiasis Sąjungos gamintojas - Virgilio CENA & Figli. Sąjungoje esama ir daug mažesnių bendrovių, gaminančių ir parduodančių nagrinėjamąjį produktą, taip pat daug importuojama iš kitų šaltinių. Atsižvelgiant į tai, manoma, kad nėra pavojaus, kad ERNE įgis monopolinę padėtį.
(67)
Kadangi jokių kitų pastabų negauta, laikinojo reglamento 107-117 konstatuojamosios dalys patvirtinamos, įskaitant išvadą, kad nėra įtikinamų priežasčių, dėl kurių importui dempingo kaina iš nagrinėjamųjų šalių nereikėtų nustatyti priemonių.
G. GALUTINĖS PRIEMONĖS
1. Žalos pašalinimo lygis
(68)
Kadangi negauta jokių konkrečių pastabų, laikinojo reglamento 118-120 konstatuojamųjų dalių teiginiai patvirtinami.
2. Galutinės priemonės
(69)
Atsižvelgiant į padarytas išvadas dėl dempingo, žalos, priežastinio ryšio ir Sąjungos interesų bei remiantis pagrindinio reglamento 9 straipsniu, manoma, kad importuojamam Rusijos ir Turkijos kilmės nagrinėjamajam produktui nustatytino galutinio antidempingo muito dydis turėtų prilygti mažiausiam iš nustatytų dempingo skirtumo ir žalos pašalinimo lygių pagal mažesniojo muito taisyklę, o tai visais atvejais yra dempingo skirtumas.
(70)
Rusijos atveju, nebendradarbiaujant eksportuojantiems Rusijos gamintojams, dempingo skirtumas apskaičiuotas visos šalies mastu, kaip paaiškinta laikinojo reglamento 21-31 konstatuojamosiose dalyse, ir tas skirtumas patvirtinamas.
(71)
Turkijos atveju, atsižvelgiant į tai, kad bendradarbiavimo lygis laikytas santykinai žemu, kitoms bendrovėms dempingo skirtumas nustatytas pagrįstu metodu, o gautas skirtumas buvo didesnis už didžiausią iš trims bendradarbiaujančioms bendrovėms nustatytų individualių skirtumų, kaip paaiškinta laikinojo reglamento 49 konstatuojamojoje dalyje, ir tas gautas dempingo skirtumas patvirtinamas.
(72)
Remiantis tuo, kas išdėstyta, siūlomos tokios muito normos:
Šalis
Bendrovė
Galutinis antidempingo muitas (%)
Rusija
Visos bendrovės
23,8
Turkija
RSA
9,6
Sardogan
2,9
Unifit
12,1
Visos kitos bendrovės
16,7
(73)
Šiame reglamente nurodytos konkrečioms bendrovėms taikomos antidempingo muito normos buvo nustatytos remiantis šio tyrimo išvadomis. Todėl jos atitinka tų bendrovių padėtį, nustatytą atliekant tyrimą. Taigi šios muito normos (kitaip nei muitas visos šalies mastu, taikomas visoms kitoms bendrovėms) taikomos tik importuojamiems nagrinėjamųjų šalių kilmės produktams, kuriuos pagamino bendrovės, t. y. konkretūs nurodyti juridiniai asmenys. Importuojamiems produktams, pagamintiems bet kurios kitos bendrovės, kurios pavadinimas ir adresas konkrečiai nepaminėti šio reglamento rezoliucinėje dalyje, įskaitant subjektus, susijusius su konkrečiai paminėtomis bendrovėmis, negali būti taikomos šios normos - jiems bus taikoma visoms kitoms bendrovėms nustatyta muito norma.
(74)
Bet koks prašymas taikyti individualiai bendrovėms nustatytą antidempingo muito normą (pvz., pasikeitus subjekto pavadinimui arba įsteigus naują gamybos arba pardavimo subjektą) turėtų būti nedelsiant siunčiamas Komisijai (11), nurodant visą susijusią informaciją, visų pirma informaciją apie bendrovės veiklos, susijusios su gamyba ir pardavimu vidaus bei eksporto rinkose, pasikeitimus, kuriuos lėmė, pavyzdžiui, minėtas pavadinimo arba gamybos ir pardavimo subjekto pasikeitimas. Prireikus reglamentas bus atitinkamai iš dalies pakeistas atnaujinant bendrovių, kurioms taikomos individualios muito normos, sąrašą.
(75)
Visoms šalims buvo pranešta apie esminius faktus ir aplinkybes, kurių pagrindu ketinta rekomenduoti nustatyti galutinį antidempingo muitą tam tikroms importuojamoms Rusijos ir Turkijos kilmės vamzdžių ir vamzdelių jungiamosioms detalėms iš geležies arba plieno ir galutinai surinkti garantijomis užtikrintas laikinųjų muitų sumas (toliau - galutinis atskleidimas). Be to, nustatytas laikotarpis, per kurį, atskleidus šią informaciją, šalys galėjo pareikšti prieštaravimus.
(76)
Po galutinio atskleidimo pastabų pateikė skundo pateikėjas, du bendradarbiaujantys eksportuojantys Turkijos gamintojai ir ÇIB. Tiek Turkijos gamintojai, tiek ÇIB paprašė būti išklausytais ir jiems tokia galimybė buvo suteikta.
(77)
Skundo pateikėjas sutiko su visomis atskleistomis išvadomis. Dviejų Turkijos eksportuotojų ir ÇIB žodžiu ir raštu pateiktose pastabose buvo pakartotos jau po pirminio faktų atskleidimo pateiktos pastabos. Pažymima, kad nė viena suinteresuotoji šalis neužginčijo pagrindinių duomenų.
(78)
Atsakymas į teiginį dėl asimetrinio metodo taikymo, kai skaičiuojant dempingą buvo panaudotas prilyginimo nuliui metodas, ir tokių veiksmų pagrindimas pateikti 24-33 konstatuojamosiose dalyse. Turkijos liros naudojimas nustatant eksporto kainų struktūrą paaiškintas ir į su tuo susijusį teiginį atsakyta 29 konstatuojamojoje dalyje. Kodėl nustatant eksporto kainų struktūros tipus vietoj vidutinių svertinių kainų naudotas aritmetinis kainų vidurkis ir su tuo susijusio teiginio paaiškinimas pateiktas 30 konstatuojamojoje dalyje. Prašymas pelno dydį, gautą dėl jūrų frachto, įtraukti į eksporto kainą aprašytas ir atsisakymas jį tenkinti pateiktas 19 konstatuojamojoje dalyje. Teiginys, kad nėra pagrindo atlikti suvestinio Turkijos ir Rusijos importo vertinimo atsižvelgiant į skirtingą geografinę Turkijos ir Rusijos pardavimo koncentraciją aprašytas ir jo atmetimas paaiškintas 43 ir 44 konstatuojamosiose dalyse. Teiginys, kad Sąjungos pramonei žalos nepadaryta, nes jos rinkos dalis didėjo, nagrinėtas ir jo atmetimas paaiškintas 48-50 konstatuojamosiose dalyse.
(79)
Atsižvelgiant į tai, kad po galutinio faktų atskleidimo nebuvo pateikta argumentų, dėl kurių būtų galima keisti atvejo vertinimo išvadas, nėra pagrindo keisti pirmiau paaiškintas išvadas.
H. GALUTINIS LAIKINOJO MUITO SURINKIMAS
(80)
Manoma, kad, atsižvelgiant į nustatyto dempingo skirtumo dydį, taip pat į Sąjungos pramonei padarytos žalos lygį, būtina galutinai surinkti garantijomis užtikrintas laikinuoju reglamentu nustatytas laikinojo antidempingo muito sumas neviršijant šiuo reglamentu nustatytų galutinių muitų sumos,
PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:
1 straipsnis
1. Importuojamoms Rusijos ir Turkijos kilmės vamzdžių ir vamzdelių jungiamosioms detalėms (išskyrus lietines jungiamąsias detales, junges ir jungiamąsias detales su įsriegtais sriegiais) iš geležies ar plieno (išskyrus nerūdijantį plieną), kurių didžiausias išorinis skersmuo yra ne didesnis kaip 609,6 mm, kurios naudojamos privirinimui sandūriniu būdu ar kitiems tikslams ir kurių klasifikaciniai KN kodai šiuo metu yra ex 7307 93 11, ex 7307 93 19 ir ex 7307 99 80 (TARIC kodai 7307931191, 7307931193, 7307931194, 7307931195, 7307931199, 7307931991, 7307931993, 7307931994, 7307931995, 7307931999, 7307998092, 7307998093, 7307998094, 7307998095 ir 7307998098), nustatomas galutinis antidempingo muitas.
2. Galutinio antidempingo muito normos, taikomos 1 dalyje aprašyto ir toliau išvardytų bendrovių pagaminto produkto neto kainai Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą, yra šios:
Šalis
Bendrovė
Antidempingo muitas (%)
Papildomas TARIC kodas
Rusija
Visos bendrovės
23,8
-
Turkija
RSA Tesisat Malzemeleri San ve Ticaret AȘ, Küçükköy, Stambulas
9,6
B295
SARDOĞAN Endüstri ve Ticaret, Kurtköy Pendik, Stambulas
2,9
B296
UNIFIT BORU BAĞLANTI ELEM. END. MAM. SAN. VE TİC. AȘ, Tuzla, Stambulas
12,1
B297
Visos kitos bendrovės
16,7
B999
3. Jeigu nenurodyta kitaip, taikomos galiojančios muitus reglamentuojančios nuostatos.
2 straipsnis
Galutinai surenkamos garantijomis užtikrintos laikinojo antidempingo muito, nustatyto Reglamentu (ES) Nr. 699/2012 tam tikroms importuojamoms Rusijos ir Turkijos kilmės vamzdžių ir vamzdelių jungiamosioms detalėms iš geležies arba plieno, sumos.
3 straipsnis
Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
Priimta Briuselyje 2013 m. sausio 17 d.