РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) № 861/2013 НА СЪВЕТА
от 2 септември 2013 година
за налагане на окончателно изравнително мито и за окончателно събиране на временното мито, наложено върху вноса на някои видове телове от неръждаеми стомани с произход от Индия
СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 597/2009 на Съвета от 11 юни 2009 г. относно защитата срещу субсидиран внос от държави, които не са членки на Европейската общност (1) (по-долу „основният регламент“), и по-специално член 15 от него,
като взе предвид предложението на Европейската комисия (по-долу „Комисията“), представено след консултация с Консултативния комитет,
като има предвид, че:
1. ПРОЦЕДУРА
1.1. Временни мерки
(1)
С Регламент (ЕС) № 419/2013 (2) (по-долу „регламентът за временните мерки“) Комисията наложи временно изравнително мито върху вноса на някои видове телове от неръждаеми стомани с произход от Индия.
(2)
Разследването бе започнато, след като на 28 юни 2012 г. Европейската конфедерация на производителите на желязо и стомана (Eurofer) (по-долу „жалбоподателят“) подаде жалба от името на производители от Съюза, които съставляват над 50 % от цялото производство на Съюза на някои видове телове от неръждаеми стомани.
(3)
Вследствие на паралелно проведеното антидъмпингово разследване, с Регламент (ЕС) № 418/2013 (3) Комисията наложи временно антидъмпингово мито върху вноса на някои видове телове от неръждаеми стомани с произход от Индия.
1.2. Страни, засегнати от разследването
(4)
На предварителния етап от разследването бе направена извадка на индийските производители износители, производителите в Съюза и несвързаните вносители. Въпреки това, тъй като двама от избраните за извадката вносители не отговориха на въпросника, не бе възможно да бъде завършена извадката на вносителите. Цялата налична информация, която се отнася до оказалите съдействие вносители, бе използвана, за да се стигне до окончателни заключения, по-специално по отношение на интереса на Съюза.
(5)
Седем индийски производители износители извън извадката поискаха индивидуално разследване. Двама от тях изпратиха отговори на въпросника. Петима не отговориха на въпросника. Единият от двамата отговорили оттегли своето искане за индивидуално разследване. В резултат на това Комисията разгледа искането на един индийски производител износител, който не беше включен в извадката:
-
KEI Industries Limited, New Delhi (KEI).
(6)
С изключение на посоченото по-горе съображения 5, 6, 7, 8, 10, 11, 12 и 14 от регламента за временните мерки се потвърждават.
1.3. Разследван период и разглеждан период
(7)
Както беше посочено в съображение 20 от регламента за временните мерки, разследването относно субсидирането и вредата обхвана периода от 1 април 2011 г. до 31 март 2012 г. („разследвания период“ или „РП“). Проучването на тенденциите, които имат значение за оценката на вредата, обхвана периода от 1 януари 2009 г. до 31 март 2012 г. („разглеждания период“).
1.4. Последваща процедура
(8)
След разгласяването на съществените факти и съображения, въз основа на които бе взето решението за налагане на временни изравнителни мерки (по-долу „разгласяването във връзка с временните мерки“), няколко заинтересовани страни, а именно двама производители износители, жалбоподателят и 11 ползватели, представиха коментари. На страните, които поискаха изслушване, бе предоставена такава възможност. Комисията продължи да издирва информацията, която смяташе за необходима за изготвянето на окончателните констатации. Всички получени коментари бяха надлежно разгледани и взети предвид, когато бе целесъобразно.
(9)
Комисията уведоми всички заинтересовани страни за съществените факти и съображения, въз основа на които възнамерява да препоръча налагането на окончателно изравнително мито върху вноса на някои видове телове от неръждаеми стомани с произход от Индия и окончателното събиране на сумите, обезпечени с временно мито („разгласяването във връзка с окончателните мерки“). На страните беше определен срок, в който да представят своите коментари по разгласяването във връзка с окончателните мерки. Всички получени коментари бяха надлежно разгледани и взети предвид, когато бе целесъобразно.
2. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И ПОДОБЕН ПРОДУКТ
(10)
Както е посочено в съображение 21 от регламента за временните мерки, разглежданият продукт се определя като телове от неръждаеми стомани, съдържащи тегловно:
i)
2,5 % или повече никел, различни от телове, съдържащи тегловно 28 % или повече, но не повече от 31 % никел и 20 % или повече, но не повече от 22 % хром;
ii)
по-малко от 2,5 % никел, различни от телове, съдържащи тегловно 13 % или повече, но не повече от 25 % хром и 3,5 % или повече, но не повече от 6 % алуминий,
класирани понастоящем в кодове по КН 7223 00 19 и 7223 00 99 и с произход от Индия.
(11)
Някои ползватели изразиха загриженост относно очевидната липса на разграничение между различните видове на разглеждания продукт и подобния продукт, защото съществува широк продуктов микс сред всички видове на продукта. Налице е особена загриженост по отношение на това как при разследването би могло да бъде гарантирано обективно сравнение между всички видове. Както при повечето разследвания, определението на разглеждания продукт обхваща голямо разнообразие от видове продукти, които имат същите или сходни основни физически, технически и химически характеристики. Фактът, че тези характеристики може да варират при различните видове продукти, действително може да доведе до обхващането на широка гама от видове продукти при разследване. Такъв е случаят при настоящото разследване. Комисията взе под внимание разликите между видовете продукти и гарантира обективно сравнение. За всеки вид продукт, произвеждан и продаван от индийските производители износители, и за всеки вид продукт, произвеждан и продаван от индустрията на Съюза, бе определен уникален контролен номер на продукта (КНП). Номерът зависи от основните характеристики на продукта, в този случай класа на стоманата, якостта на опън, покритието, повърхността, диаметъра и формата. Следователно видовете жици, изнасяни за Съюза, бяха сравнени въз основа на КНП с продуктите, произвеждани и продавани от индустрията на Съюза, които имат същите или сходни характеристики. Всички тези видове попадат в определението на разглеждания продукт и на подобния продукт в известието за започване (4) и в регламента за временните мерки.
(12)
Една от страните повтори твърдението си, че т.нар. „високотехнологични“ видове на продукта са различни и не са взаимозаменяеми с другите видове на разглеждания продукт. Поради това според нея те следва да бъдат изключени от определението на продукта. Съгласно съдебната практика, за да се определи дали продуктите са подобни, така че да представляват част от същия продукт, следва да се прецени дали те имат еднакви технически и физически характеристики и приложения като продуктите, една и съща основна крайна употреба и едно и също съотношение цена - качество. В тази връзка взаимозаменяемостта и конкуренцията между тези продукти също трябва да бъдат оценени (5). При разследването бе установено, че „високотехнологичните“ видове продукти, посочени от страната, имат същите основни физически, химически и технически характеристики като останалите продукти, предмет на разследването. Те са жици, изработени от неръждаема стомана. Представляват полуготов стоманен продукт (който в повечето случаи следва да бъде подложен на допълнителна преработка с оглед на производството на широка гама от готови продукти), а производственият процес е подобен, при използване на подобни машини, така че производителите да може да преминават от производството на едни варианти на продукта към производството на други видове на продукта според нуждите. Поради това, въпреки че различните видове жици не са пряко взаимозаменяеми и не се конкурират пряко, производителите се конкурират за договори, обхващащи много видове телове от неръждаеми стомани. Освен това тези видове на продукта се произвеждат и продават както от индустрията на Съюза, така и от индийските производители износители, които използват подобни методи на производство. Следователно твърдението не може да бъде прието.
(13)
В отговор на разгласяването във връзка с окончателните мерки една от страните заяви, че анализът, извършен от Комисията, за да се установи дали т.нар. „високотехнологични“ видове на продукта трябва да бъдат включени в разследването, е недостатъчен. Този довод се отхвърля. Разследването установи, че високотехнологичният вид на продукта попада в определението на продукта, както е посочено в съображение 12 по-горе. Страната погрешно приема, че всички критерии, посочени в съдебната практика, трябва да бъдат изпълнени едновременно; това не е така. Според съдебната практика Комисията се ползва с широка свобода на преценка при определянето на продуктовия обхват (6) и трябва да основава тази оценка на набора от критерии, изготвени от Съда на Европейския съюз. Често, както и в настоящия случай, някои критерии могат да сочат в една посока, а други - в друга; в такъв случай Комисията трябва да направи обща оценка, както е направила в настоящия случай. Поради това тази заинтересована страна погрешно приема, че всички характеристики на видовете продукти трябва да са еднакви, за да може те да попадат в рамките на едно и също определение на продукта.
(14)
Някои ползватели заявиха, че т.нар. жици от неръждаема стомана „серии 200“ следва да бъдат изключени от обхвата на продукта. В частност те изтъкнаха, че този вид почти не се произвежда от индустрията на Съюза. Това твърдение обаче е неоснователно. На първо място, фактът, че определен вид продукт не се произвежда от индустрията на Съюза, не е достатъчно основание за неговото изключване от обхвата на разследването, когато производственият процес е такъв, че производителите от Съюза биха могли да започнат производство на въпросния вид продукт. Второ, както и за т.нар. „високотехнологични“ жици (вж. съображение 12), беше установено, че тези видове на разглеждания продукт имат основни физически, химически и технически характеристики, които са еднакви или подобни с тези на други видове на подобния продукт, произвеждан и продаван от индустрията на Съюза. Следователно твърдението не може да бъде прието.
(15)
Освен това тези ползватели заявиха, че валцдратът трябва да бъдe включен в определението на разглеждания продукт. Валцдратът е суровина, използвана за производството на разглеждания продукт, но също така може да се използва и за производството на различни продукти, като скрепителни елементи и пирони. Следователно за разлика от продукта, предмет на разследването, той не представлява завършен стоманен продукт. Чрез производствения процес на студено формуване валцдратът, наред с други продукти, може да бъде трансформиран в разглеждания продукт или в подобния продукт. Въз основа на това валцдратът не може да бъде включен в обхвата на продукта по смисъла на основния регламент.
(16)
Въз основа на посоченото по-горе определението на разглеждания продукт и на подобния продукт в съображения 21 - 24 от регламента за временните мерки се потвърждава.
3. СУБСИДИРАНЕ
3.1. Въведение
(17)
В съображение 25 от временния регламент са посочени схемите, за които се твърди, че включват предоставянето на субсидии, които подлежат на изравнителни мерки, а именно:
а)
схема за кредитиране на заплащането на митнически задължения (Duty Entitlement Passbook Scheme, „DEPBS“);
б)
схема за възстановяване на мита (Duty Drawback Scheme, „DDS“);
в)
схема за предварителни разрешения (Advance Authorisation Scheme, „AAS“);
г)
схема за насърчаване на износа чрез внос на производствено оборудване (Export Promotion Capital Goods Scheme, „EPCGS“);
д)
схема за експортно кредитиране (Export Credit Scheme, „ECS“);
е)
схема за фокусиране върху пазара (Focus Market Schemе, „FMS“)
ж)
специални икономически зони/експортно ориентирани единици (Special Economic Zones/Export Oriented Units, „SEZ/ЕОU“).
(18)
Индустрията на Съюза заяви, че Комисията е пропуснала да вземе предвид някои схеми за субсидиране, по-специално регионални схеми за субсидиране, като вследствие на това изрази становището, че субсидиите, за които е установено, че са били получавани от индийските производители, са оценени на по-ниска стойност от действителната. Това твърдение е неоснователно. Комисията провери всички национални и местни схеми за субсидиране, описани в жалбата. Въпреки това Комисията установи, че по време на РП включените в извадката производители износители са получавали субсидии само по схемите, изброени в съображение 14 по-горе.
(19)
Индустрията на Съюза също така изтъкна, че тъй като в хода на успоредното антидъмпингово разследване бе установено, че данните, предоставени от включените в извадката индийски производители, са недостоверни и бе приложен член 18 от Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета (7), член 28 от основния регламент също е следвало да бъде приложен в рамките на настоящото разследване. Въпреки това член 28 от основния регламент се прилага само ако са изпълнени предвидените в него условия, което не е така по отношение на информацията, предоставена от включените в извадката индийски производители. Следователно твърдението не може да бъде прието.
(20)
Разследването показа, че DEPBS, DDS и AAS са част от един механизъм за субсидиране, който е механизъм за възстановяване на мита. Индия използва различни варианти на този механизъм в продължение на дълъг период от време, като често е изменяла отделните подкатегории на механизма. Разследването показа, че е уместно тези подкатегории на механизма да се анализират заедно, тъй като обикновено се налага износителите да избират между тях (те се изключват взаимно), а случай че някоя от подкатегориите бъде прекратена - да преминават към друга.
(21)
Поради липсата на други коментари изложеното в съображения 25 - 28 от регламента за временните мерки се потвърждава.
3.2. Схема за кредитиране на заплащането на митнически задължения (DEPBS)
(22)
Един от включените в извадката индийски производители износители заяви, че DEPBS не следва да се счита за подлежаща на изравняване субсидия, тъй като целта на тази схема е да се компенсират митата върху вноса. Също така беше изказано твърдението, че по отношение на продукта, предмет на разследването, не съществува никакво вътрешно производство на суровини, поради което се налага разумното предположение, че всички внесени стоки са били облагани със ставка от 5 % и че таванът, установен от правителството на Индия, гарантира, че няма свръхкомпенсации. Както е пояснено в съображение 38 от регламента за временните мерки, тази схема не може да се разглежда като допустима схема за възстановяване на мита или като схема за възстановяване за заместители по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) от основния регламент, тъй като не съответства на правилата, установени в приложение I, буква и), приложение II (определение и правила за възстановяване) и приложение III (определение и правила за възстановяване за заместители) към основния регламент. По-специално износител, който се ползва от DEPBS, не е длъжен действително да използва безмитно внесените стоки в производствения процес и размерът на кредита не се изчислява в зависимост от действителната стойност на вложените суровини. На последно място, даден износител може да бъде допуснат до участие в DEPBS независимо от това дали изобщо внася суровини. За да може да се ползва от схемата, достатъчно е износителят само да изнесе стоки, без да доказва внос на суровини.
Правителството на Индия не е успяло да създаде система, която да свързва размера на митото, от което са освободени внасяните суровини, с тяхното влагане в изнасяните продукти. От своя страна дружествата, които са се възползвали от тази схема, също така не разполагат с механизъм, за да докажат, че не са получили каквото и да било прекомерно освобождаване. Освен това, що се отнася до твърдяната от дружеството липса на свръхкомпенсация в конкретния случай, то не успя да докаже твърдението си и би могло например да се е възползвало от компенсации за други вносни стоки или за вносни суровини, без те да са използвани за производството на разглеждания продукт. Също така трябва да се отбележи, че твърдението, че не съществува вътрешно производство на суровини, е неправилно, тъй като поне едно от разследваните дружества е произвеждало суровини на вътрешния пазар, докато другите две разследвани дружества са купували от национален производител, а не от вносител на вътрешния пазар. Следователно тези доводи не могат да бъдат приети.
(23)
Една страна твърди, че при продажбата на лиценза за DEPBS действителната продажна цена е била под стойността на лиценза и поради това подлежащата на изравняване полза е била по-ниска от установената при временното разследване. Ползата в рамките на тази схема обаче е изчислена въз основа на сумата на предоставения в лиценза кредит, независимо от това дали лицензът е използван за компенсиране на митата върху вноса, или в действителност е бил продаден. Всяка продажба на лиценз на цена под номиналната му стойност е чисто търговско решение, което не влияе на размера на ползата, получена по тази схема. Следователно този довод не може да се приеме.
(24)
Правителството на Индия заяви, че DEPBS е била оттеглена през РП и следователно не подлежи на изравнителни мерки. Освен това то заяви, че тъй като програмата за възстановяване на мита не е приемник на DEPBS, последната не може да бъде предмет на изравнителни мерки. Действително DEPBS е изтекла на 30 септември 2011 г., по време на РП. Въпреки това субсидирането е продължило. Бе установено, че като алтернатива на DEPBS износителите получават ползи по AAS и особено по DDS. Както е описано в съображения 42 - 44 от регламента за временните мерки, AAS и DDS бяха коригирани, за да се осигури плавен преход от DEPBS. Освен това естеството на ползите по трите схеми, т.е. пропуснатите приходи под формата на освобождаване от мита, е напълно еднакво. По този начин дружествата могат да избират коя схема да използват за компенсиране на митата. Поради това, въпреки че DEPBS е престанала да съществува в средата на РП, субсидиите, отпуснати от правителството на Индия през РП, следва да бъдат предмет на изравнителни мерки, тъй като общата система от ползи е продължила да съществува, като поради причините, посочени в съображение 20 по-горе, всички схеми за възстановяване на мита образуват един механизъм за субсидиране с различни, често променящи се подкатегории. Поради това посоченият довод не може да бъде приет.
(25)
В своя отговор на разгласяването във връзка с окончателните мерки правителството на Индия отново изтъкна своите доводи относно прекратяването на DEPBS след разгласяването във връзка с окончателните мерки. Тъй като обаче не бяха представени нови доводи, които да доведат до промяна на заключението по отношение на замяната на субсидирането по прекратената DEPBS с коригираната DDS, този довод не може да бъде приет.
(26)
Поради липсата на други коментари изложеното в съображения 29 - 47 от регламента за временните мерки се потвърждава.
(27)
Освен това бе установено, че индийският производител износител KEI е използвал DEPBS през РП. Ставката на субсидията е била 0,50 %.
3.3. Схема за възстановяване на мита (DDS)
(28)
Правителството на Индия заяви, че DDS не следва да се счита за подлежаща на изравняване субсидия, тъй като целта на тази схема е да се компенсират митата върху вноса и акцизите, платени за суровините. Както е пояснено в съображения 58 - 60 от регламента за временните мерки, тази схема не може да се разглежда като допустима схема за възстановяване на мита или като схема за възстановяване за заместители по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) от основния регламент, тъй като не съответства на правилата, установени в приложение I, буква и) и приложения II и III към основния регламент. По-специално не съществува система или процедура, посредством която да се провери кои суровини са използвани в производствения процес на изнасяния продукт и дали не е извършено прекомерно плащане на вносни мита по смисъла на приложение I, буква и) и приложения II и III към основния регламент. Освен това даден износител има право да участва в DDS независимо от това дали изобщо внася суровини. За да може да се ползва от схемата, достатъчно е износителят само да изнесе стоки, без да доказва внос на суровини. Горното се потвърждава от констатациите, направени при посещението на дружествата, и от съответното законодателство, а именно циркулярен документ № 24/2001 на правителството на Индия, както е посочено в съображение 60 от регламента за временните мерки. Наред с това в параграф 32 от своето становище самото правителство на Индия призна, че DDS може да доведе до прекомерно освобождаване. Следователно този довод на правителството на Индия не може да се приеме.
(29)
Правителството на Индия също така изтъкна, че въпреки че системата за проверка за използването на суровините е била непълна, по-специално поради големия брой на бенефициентите и административната тежест, свързана с контрола на всички тях, действащият механизъм за проверка, основаващ се на извършването на извадки, следва да бъде приет. Този довод обаче не може да бъде приет, тъй като не е предвиден в член 3, параграф 1, буква а), подточка ii), приложение I, буква и), приложение II или приложение III (към основния регламент.
(30)
Поради липсата на други коментари изложеното в съображения 48 - 64 от регламента за временните мерки се потвърждава.
(31)
Освен това бе установено, че индийският производител износител KEI Industries е използвал DDS през РП. Ставката на субсидията е била 0,29 %.
3.4. Схема на предварителни разрешения (AAS)
(32)
Един от включените в извадката индийски производители износители заяви, че AAS следва да се счита за схема за възстановяване на мита, тъй като внесените материали са използвани за производството на стоки, които се изнасят. Както бе пояснено в съображение 76 от регламента за временните мерки, използваната в настоящия случай подсхема не е допустима схема за възстановяване на мита или схема за възстановяване за заместители по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) от основния регламент. Тя не съответства на правилата, установени в приложение I, буква и), приложение II или приложение III към основния регламент. Правителството на Индия не е приложило ефективно система за проверка или процедура, с която да се потвърди дали и в какви количества са вложени суровини в производството на изнасяния продукт (приложение II, раздел II, точка 4 от основния регламент и - при схеми за възстановяване за заместители - приложение III, раздел II, точка 2 от основния регламент). От друга страна, стандартните норми за вложените материали в крайния продукт (по-долу „SIONs“) за разглеждания продукт не са били достатъчно точни и не могат да представляват система за проверка на действителното потребление на суровините. Тези стандартни норми не дават възможност на правителството на Индия да провери с достатъчна точност какво количество суровини са използвани в производството на изнасяните продукти. Освен това правителството на Индия не е провело допълнителна проверка въз основа на действително вложените суровини, както е обяснено в съображение 73 от регламента за временните мерки, макар по принцип това да се изисква в случаите, в които не е налице ефективно прилагана система за проверка (приложение II, раздел II, точка 5 и приложение III, раздел II, точка 3 от основния регламент). Поради това подсхемата подлежи на изравнителни мерки и доводът се отхвърля.
(33)
Поради липсата на други коментари изложеното в съображения 65 - 80 от регламента за временните мерки се потвърждава.
(34)
Беше установено, че индийският производител износител KEI Industries не се е ползвал от AAS през РП.
3.5. Схема за насърчаване на износа чрез внос на производствено оборудване (EPCGS)
(35)
При разгласяването във връзка с окончателните мерки един от индийските производители износители представи коментари относно грешка в изчисленията. Този коментар бе частично основателен и бе отчетен при изчисляването на размера на субсидията. Тъй като общият марж на субсидията за това дружество бе под нивото de minimis още преди тази корекция, корекцията нито променя окончателния размер на изравнителното мито за това дружество, нито засяга средния марж на субсидията, изчислен за оказалите съдействие дружества, които не са включени в извадката, или маржа на субсидията в национален мащаб.
(36)
С изключение на посоченото по-горе, съображения 81 - 91 от регламента за временните мерки се потвърждават.
(37)
Беше установено, че индийският производител износител KEI Industries не се е ползвал от EPCGS през РП по отношение на разглеждания продукт.
3.6. Схема за експортно кредитиране (ECS)
(38)
Правителството на Индия възрази, че в съображение 92 от регламента за временните мерки Комисията неправилно е посочила правното основание на ECS. Правителството на Индия посочи, че циркулярен документ DBOD № DIR.(Exp.) BC 01/04.02.02/2007-2008 („MC 07-08“) и циркулярен документ DBOD № DIR.(Exp.) BC 09/04.02.02/2008-09 („MC 08-09“) са били актуализирани и че циркулярен документ DBOD № DIR.(Exp.) BC 06/04.02.002/2010-11 („MC 10-11“) и циркулярен документ DBOD № DIR.(Exp.) BC 04/04.02.002/2011-2012 („MC 11-12“) са послужили за правно основание за ECS през РП. Забележката на правителството на Индия е правилна в това отношение.
(39)
В допълнение правителството на Индия изтъкна, че ако е било взето предвид правилното актуализирано правно основание, Комисията е трябвало да вземе предвид факта, че максималният лихвен процент, приложим спрямо експортните кредити, който преди това Reserve Bank of India (RBI) е въвела като задължителен за търговските банки, е отпаднал преди РП по отношение на експортните кредити в рупии. Следователно що се отнася до кредити в рупии, тази схема вече не може да се счита за субсидия. Разследването показа, че две включени в извадката дружества на практика са се ползвали от експортни кредити от частни банки с лихвени проценти, договорени под референтния лихвен процент, определен от RBI. Разследването не разкри търговски причини, поради които тези частни банки биха предоставяли кредити с отстъпка и при лихвени проценти, при които очевидно търпят загуби. Тези практики за банково кредитиране биха могли да наведат на предположението, че все още е налице участие на правителството. В хода на разследването обаче не бяха открити доказателства за равнището, изисквано съгласно правилата на СТО, за да се докаже продължаващо упълномощаване или възлагане на търговските банки. Поради това Комисията реши да не отчита ползата от понижените лихвени проценти като субсидия по тази подсхема при липса на достатъчно доказателства за ръководство и/или финансово участие от страна на правителството на Индия.
(40)
На последно място, правителството на Индия възрази, че при последната актуализация на циркулярния документ DBOD № DIR.(Exp.) BC 06/04.02.002/2012-13 („MC 12-13“), влязла в сила два месеца след края на РП, са премахнати максималните лихвени проценти, приложими спрямо експортните кредити, и по отношение на кредитите в чуждестранна валута. Като се позовава на член 15, параграф 1 от основния антисубсидиен регламент, правителството на Индия твърди, че в такъв случай и този елемент на схемата на експортно кредитиране не следва да бъде предмет на изравнителни мерки, тъй като ръководството на банките от страна на правителството е отпаднало. Въпреки че в представения MC 12-13 съществува разпоредба, която предоставя на търговските банки свобода да определят лихвените проценти за експортните кредити в чужда валута, считано от май 2012 г., както твърди правителството на Индия, тази промяна на инструкциите на RBI за частните банки по време на разследването сама по себе си е недостатъчна, за да се изключи тази схема, тъй като ръководството от страна на правителството може да продължи по неофициален път, което би трябвало да бъде обект на по-нататъшно разследване. Въпреки това, с оглед на горното заключение относно подсхемата, което се отнася до експортните кредити в рупии, на този етап Комисията реши да не я подлага на изравнителни мерки, що се отнася до кредитите в чужда валута.
(41)
Предвид изложеното по-горе ставките на митото ще бъдат коригирани, където е приложимо.
3.7. Схема за фокусиране върху пазара (FMS)
(42)
След разгласяването във връзка с окончателните мерки правителството на Индия представи коментарите си по FMS. То възрази, че режимът е географски обвързан с държави, които не са част от Съюза, и поради това не може да бъде предмет на изравнителни мерки от страна на Съюза. Въпреки това правителството на Индия не бе в състояние да оспори нито практическото прилагане на схемата, нито факта, че ползите по FMS могат да се използват при производството на разглеждания продукт, и по-конкретно че митническите кредити по FMS могат да се прехвърлят свободно и че те могат да се използват за плащане на мита върху последващ внос на всякакви суровини или стоки, включително производствено оборудване. Следователно това твърдение трябваше да бъде отхвърлено, тъй като разследването показа, че разглежданият продукт може да се ползва и действително се ползва от тази схема, когато се изнася за Съюза.
(43)
При липсата на други коментари съображения 101 - 111 от регламента за временните мерки се потвърждават.
(44)
Беше установено, че индийският производител износител KEI Industries не се е ползвал от FMS през РП.
3.8. Схема за експортно ориентирани единици (EOUS)
(45)
След разгласяването във връзка с окончателните мерки единственият разследван производител износител, използващ EOUS, представи коментарите си по тази схема. Дружеството заяви, че Комисията следва да използва различен метод за изчисляване на ползите, получени по тази схема. Дружеството изтъкна, че някои ползи по EOUS следва да се разглеждат като допустима схема за възстановяване на мита по смисъла на приложения II и III към основния регламент и следователно не трябва да подлежат на изравнителни мерки.
(46)
Въпреки това беше установено, че независимо от това кой метод за изчисление се използва, ставката на субсидията за тази схема няма да надхвърля 0,95 %, което означава, че общият марж на субсидията за това дружество ще остане под нивото de minimis. Поради това не беше счетено за необходимо допълнително да се анализира това твърдение в рамките на настоящото разследване.
(47)
Поради липсата на други коментари съображение 112 от регламента за временните мерки се потвърждава.
(48)
Беше установено, че индийският производител износител KEI Industries не се е ползвал от EOUS през РП.
3.9. Размер на субсидиите, подлежащи на изравнителни мерки
(49)
След решението да не се отчитат ползите по ESC като субсидия, както е описано в съображения 38 - 41, и корекция на изчислението на ползата по EPCGS за едно от дружествата, както е описано в съображение 35, ставките на митото бяха коригирани, където е приложимо. Окончателният размер на субсидиите, които - в съответствие с разпоредбите на основния регламент - подлежат на изравнителни мерки, изразен ad valorem, варира от 0,79 % до 3,72 %.
Схема
Дружество
Raajratna
Venus Group
Viraj
KEI
DEPBS (8)
0,58 %
0,93 %, 1,04 %, 1,32 %, 2,04 %
-
0,50 %
DDS (8)
0,61 %
1,14 %, 1,77 %, 1,68 %, 1,91 %
-
0,29 %
AAS (8)
2,43 %
0,15 %, 0 %, 0 %, 0 %
-
-
EPCGS (8)
0,09 %
0,02 %, 0 %, 0 %, 0 %
0,03 %
-
ECS (8)
-
-
-
-
FMS (8)
-
0,13 %, 0,71 %, 0,07 %, 0 %
-
-
EOU (8)
-
-
0,95 %
-
ОБЩО
3,72 %
3,03 % (9)
0,98 % (10)
0,79 % (10)
(50)
Преизчисленят марж на субсидията за оказалите съдействие дружества, които не са включени в извадката, е 3,41 %.
(51)
Преизчисленият марж на субсидията в национален мащаб е 3,72 %.
4. ИНДУСТРИЯ НА СЪЮЗА
4.1. Индустрия на Съюза
(52)
Някои ползватели оспориха броя на производителите от Съюза, посочен в съображение 116 от регламента за временните мерки. Те твърдят, че броят на производителите е бил определен погрешно и в действителност има по-малко производители на пазара на Съюза.
(53)
Комисията изтъква, че горното твърдение не е подкрепено от доказателства и след проверка потвърждава информацията, предоставена в съображение 116 от регламента за временните мерки, а именно че 27 производители от Съюза са произвеждали разглеждания продукт в Съюза по време на РП. Това е броят, установен въз основа на жалбата, на етапа преди започване на процедурата и по време на разследването. Комисията се свърза с всички известни производители от Съюза и получи данни, които бяха използвани в рамките на настоящото разследване.
4.2. Производство на Съюза и изготвяне на извадка от производители от Съюза
(54)
Поради липсата на други коментари изложеното в съображения 117 - 119 от регламента за временните мерки се потвърждава.
5. ВРЕДА
5.1. Потребление на Съюза
(55)
Някои ползватели заявиха, че при анализите на вредата не е следвало да се вземат предвид данните за 2009 г., тъй като финансовата криза, настъпила през тази година, е имала отрицателно влияние по-специално върху потреблението на Съюза. При все това, дори ако 2009 г. бъде изключена от анализа, все още е налице тенденция за увеличаване на потреблението (+ 5 %), което е показател за подобряването на пазара. Освен това отрицателното въздействие на финансовата криза е отчетено в съображение 120 от регламента за временните мерки, но се стигна до заключението, че пазарната конюнктура се е подобрила. Поради липсата на други коментари съображение 120 от регламента за временните мерки се потвърждава.
5.2. Внос в Съюза от разглежданата държава
(56)
Установеният марж на субсидията за KEI Industries е под прага de minimis, предвиден в член 14, параграф 5 от основния регламент (вж. съображение 49 по-горе). Следователно се счита, че този производител износител не се е възползвал от схеми за субсидиране по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) и параграф 2 от основния регламент по време на разследвания период. В резултат на това обемът на неговия внос бе изключен от обема на субсидирания внос от Индия. Производителят износител Venus group заяви, че някои сделки са били погрешно отчетени два пъти. Комисията се съгласи с производителя износител и поради това тези сделки бяха изключени от общия обем на субсидирания внос от Индия. Съответно обемът, пазарният дял и средните цени на субсидирания внос бяха преразгледани.
(57)
Обем и пазарен дял на субсидирания внос:
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Обем (в метрични тонове)
11 620
20 038
25 326
24 415
Индекс (2009 г.= 100)
100
172
218
210
Пазарен дял
8,8 %
10,7 %
12,9 %
12,4 %
Индекс (2009 г.= 100)
100
121
146
140
Източник:
Евростат и отговори на въпросника.
(58)
KEI Industries изнася ограничено количество от разглеждания продукт по време на РП, а посочените по-горе сделки на Venus group също са за ограничени количества, поради което изключването на тези обеми на вноса от общия обем на субсидирания внос от Индия не води до промени, засягащи тенденциите, описани в съображения 123 и 124 от регламента за временните мерки. Така тези съображения на регламента за временните мерки се потвърждават.
(59)
Средна цена на субсидирания внос:
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Средна цена
(евро/метричен тон)
2 419
2 856
3 311
3 259
Индекс (2009 г.= 100)
100
118
137
135
Източник:
Евростат и отговори на въпросника.
(60)
Както бе обяснено по-горе, KEI Industries е изнасяло ограничени количества през РП и изключването на някои сделки на Venus group е засегнало само ограничени количества. Изключването на обема на вноса на KEI Industries и на посочените по-горе сделки на Venus group от общия обем на субсидирания внос от Индия следователно не води до значителна промяна в средната цена на субсидирания внос от Индия или в изчисленията, свързани с подбиването на цените. Преизчисленият марж на подбиването на цените е 11,7 %. В останалата си част заключенията, направени въз основа на констатациите, описани в съображения 128 - 130 от регламента за временните мерки, се потвърждават.
(61)
В отговор на разгласяването във връзка с окончателните мерки правителството на Индия изтъкна, че Комисията е приложила пропорционално намаление на субсидирания внос само по отношение на обема на вноса на оказалите съдействие производители износители с цел да се отчетат констатациите de minimis за KEI и заличаването на някои погрешно двукратно отчетени сделки на Venus group. Това твърдение се основава на недоразумение. Комисията приложи пропорционално намаление за целия обем на вноса, включително на неоказалите съдействие вносители. Това твърдение следователно трябва да бъде отхвърлено.
5.3. Икономическо състояние на индустрията на Съюза
(62)
Някои от страните заявиха, че резултатите на индустрията на Съюза следва да се считат за сравнително положителни на фона на световната икономическа криза и че с изключение на един показател за вредата, а именно пазарния дял, никой от другите показатели не сочи за наличието на вреда.
(63)
Една от страните заяви, че средните продажни цени на индустрията на Съюза са се увеличили с около 34 %, далеч над себестойността на производството, която е нараснала с 13 % през същия период. В това отношение е необходимо да се отбележи, че в началото на разглеждания период, а именно през 2009 г., индустрията на Съюза е продавала на цени под производствените разходи и е успяла да започне да продава на цени над производствените разходи едва от 2011 г. нататък.
(64)
Разследването показа, че въпреки че някои показатели са отбелязали положително развитие - като например обемът на производството и използването на капацитета, или са останали стабилни - като заетостта, при редица други показатели за вредата, свързани с финансовото състояние на индустрията на Съюза, а именно рентабилността, паричния поток, инвестициите и възвръщаемостта на инвестициите, не се наблюдава задоволителна тенденция през разглеждания период. Въпреки отбелязаното подобрение през 2010 г. показателят за инвестициите е спаднал под стойностите за 2009 г. през 2011 г. и РП. Макар да е вярно, че възвръщаемостта на инвестициите се е подобрила от 2009 до 2011 г., достигайки 6,7 %, тя е спаднала отново до 0,8 % през РП. Аналогично показателите, свързани с рентабилността и паричния поток, са се подобрявали до 2011 г., въпреки че са започнали отново да се влошават през РП. Следователно може да се заключи, че състоянието на индустрията на Съюза е започнало да се подобрява след 2009 г., но нейното възстановяване е било забавено от последвалия субсидиран внос от Индия.
(65)
По искане на заинтересована страна се потвърждава, че нивата на складовите наличности, установени в съображение 153 от регламента за временните мерки, се отнасят до дейността на дружествата от Съюза, включени в извадката.
(66)
Индустрията на Съюза изтъкна, че целевият марж на печалбата от 5 %, определен на временния етап, е бил твърде нисък. Страната не подкрепи твърдението си в достатъчна степен. В съображение 148 от регламента за временните мерки се обясняват причините за избора на този марж на печалбата и разследването не откри причини за неговата промяна. Поради тази причина целевият марж на печалбата от 5 % се запазва за целите на окончателните констатации.
(67)
Един производител износител заяви, че затрудненията, с които се сблъсква индустрията на Съюза, до голяма степен се дължат на структурни проблеми. Поради тази причина според него целевият марж на печалбата от 5 % също е нереалистичен.
(68)
Следва да се припомни, че според съдебната практика (11) институциите следва да определят маржа на печалбата, на който индустрията на Съюза би могла да разчита при нормални условия на конкуренция при липсата на субсидиран внос. В конкретния случай обаче се оказа невъзможно да се извърши този анализ за индустрията на Съюза за разглеждания продукт поради следните причини. Достатъчно информация за изчисляване на маржовете на печалбата за разглеждания продукт е налична само от 2007 г. нататък. През 2007 г. маржът на печалбата е бил 3,7 %; към 2008 г. - в резултат на финансовата и икономическа криза - той отбелязва отрицателни стойности. Жалбоподателят твърди, че субсидираният внос е започнал да навлиза на пазара на Съюза през 2007 г., когато обемът на вноса се е увеличил от 17 727 тона през 2006 г. до 24 811,3 тона, което бе установено и в рамките на разследването. Следователно институциите са установили целевия марж на печалбата въз основа на реалните печалби, наблюдавани в други отрасли на стоманодобивната индустрия, които не са били засегнати от дъмпингов и субсидиран внос (12).
5.4. Заключение за вредата
(69)
Комисията стига до заключението, че индустрията на Съюза е понесла съществена вреда по време на РП.
6. ПРИЧИННО-СЛЕДСТВЕНА ВРЪЗКА
6.1. Въздействие на субсидирания внос
(70)
Един производител износител заяви, че в регламента за временните мерки не е бил взет предвид фактът, че индустрията на Съюза се е възползвала от увеличеното потребление от 2009 г. нататък и че Комисията не може да допуска, че индустрията на Съюза ще успее да запази своя пазарен дял за неопределен срок от време.
(71)
В отговор на тези доводи следва да се отбележи, че от разследването стана ясно, че пазарният дял на субсидирания индийски внос е нараствал с по-бързи темпове, отколкото потреблението на пазара на Съюза. Обемът на индийския субсидиран внос е нараснал със 110 %, докато потреблението през същия период е нараснало с 50 %. Освен това разследването показа, че средната цена на внасяния от Индия продукт неизменно е била по-ниска от средната цена на индустрията на Съюза през същия период и е подбивала средната цена на индустрията на Съюза с 11,7 % по време на РП. В резултат на това, въпреки че индустрията на Съюза действително е извлякла ползи от увеличеното потребление до известна степен и е успяла да увеличи обема на продажбите си с 40 %, тя не е могла да запази пазарния си дял, както би могло да се очаква при подобряване на пазарните условия и предвид свободния ѝ производствен капацитет.
6.2. Въздействие на други фактори
6.2.1. Несубсидиран внос
(72)
Някои заинтересовани страни изтъкнаха, че ефектът от несубсидирания внос следва да се преразгледа с оглед на факта, че KEI Industries е получило de minimis марж на субсидията и че поради грешки, свързани с двойното отчитане, някои сделки на Venus group са били изключени от анализа. Те също така посочиха, че цените на несубсидирания внос са били по-ниски от цените на субсидирания внос.
(73)
Таблицата по-долу показва развитието на обема и цените на несубсидирания износ по време на разглеждания период. Неговият обем е представлявал около една трета от индийския износ по време на РП и е следвал същата тенденция като субсидирания внос.
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Обем (в метрични тонове)
5 227
9 015
11 394
10 938
Обем (Индекс)
100
172
218
210
Средна цена (евро/метричен тон)
2 268
2 678
3 105
3 056
Средна цена (индекс)
100
118
137
135
Източник:
Отговори на въпросника и Евростат.
(74)
Поради това е вярно, че цените на несубсидирания внос са били по-ниски от цените на субсидирания внос. Въпреки това обемът на несубсидирания внос е само една трета от обема на субсидирания внос. Следователно вредата, причинена от несубсидирания внос, не нарушава причинно-следствената връзка между субсидирания внос от Индия и съществената вреда, понесена от индустрията на Съюза през РП.
6.2.2. Внос от трети държави
(75)
Един индийски производител износител и правителството на Индия отново изтъкнаха, че Китайската народна република е трябвало да бъде включена в разследването и че въздействието на вноса от Китайската народна република (КНР) върху пазара на Съюза и индустрията на Съюза е било подценено.
(76)
Както бе посочено в съображение 170 от регламента за временните мерки, нито по време на първоначалния етап, нито на окончателния етап има доказателства за субсидиране, които могат да дадат основание за започване на разследване за субсидиране на вноса с произход от Китайската народна република. Поради това твърдението, че Китайската народна република е трябвало да бъде включена в обхвата на разследването, не е основателно и следва да бъде отхвърлено.
(77)
При все това вносът от Китайската народна република е отбелязал възходяща тенденция през разглеждания период и е достигнал пазарен дял от 8,3 % през РП, както е посочено в съображение 168 от регламента за временните мерки. Освен това цените на вноса от Китай са били по-ниски от цените на индустрията на Съюза и тези на индийските производители износители на пазара на Съюза. Съответно бе допълнително проучено дали вносът от Китайската народна република е могъл да допринесе за вредата, понесена от индустрията на Съюза, и да прекъсне причинно-следствената връзка между вредата и субсидирания внос от Индия.
(78)
Наличната информация на временния етап предполага, че продуктовият микс, съставляващ китайския внос, е бил различен и че асортиментът на китайските продукти е бил различен в сравнение с продуктите, продавани от индустрията на Съюза, или продуктите с произход от Индия, продавани на пазара на Съюза.
(79)
След публикуването на временните мерки Комисията получи няколко твърдения, в които се посочва, че е възможно ниските цени на китайския внос през РП да са прекъснали причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос от Индия и съществената вреда, понесена от индустрията на Съюза.
(80)
Направеният анализ на базата на статистическите данни за вноса по отношение на двата кода по КН, предмет на разследването, показа, че 29 % от китайския внос е в ниския пазарен сегмент (за код по КН 7223 00 99). Това отчасти обяснява защо цените на вноса от КНР като цяло са по-ниски от цените на индустрията на Съюза и на индийските производители износители. Статистическите данни за код по КН 7223 00 99 също така показаха, че клиентите на китайските производители са основно в Обединеното кралство, където на практика няма индустрия на Съюза.
Средна цена
(евро/метричен тон)
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
72 230 019
2 974
3 286
3 436
2 995
72 230 099
765
1 458
1 472
1 320
Източник:
Евростат.
(81)
Що се отнася до код по КН 7223 00 19, направените анализи въз основа на КНП показаха, че индустрията на Съюза и индийските производители са се конкурирали главно в по-високия ценови сегмент на пазара, където цените биха могли да бъдат четири пъти по-високи от цените в ниския сегмент в рамките на същия код по КН (13). Разследването също така показа, че като цяло различията в цените са свързани с вида на продукта и съдържанието на никел в него. Освен това разследването показа, че китайските износители продават на пазара на Съюза предимно видовете на продукта с по-ниско качество, попадащи в посочения по-горе код по КН. Следователно продуктовият микс се превръща в основен фактор при оценяването на китайския внос.
(82)
Що се отнася до цените на вноса от Китайската народна република, е необходимо да се отбележи, че от 2009 г. до РП средната цена на китайския внос е останала по-висока от цената на субсидирания внос на индийските производители износители, както се вижда от следната таблица, показваща средната цена на субсидирания индийски износ, който попада в код по КН 7223 00 19:
Средна цена
(евро/метричен тон)
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
РП + 1
73 320 019
2 974
3 286
3 436
2 995
3 093
Източник:
Евростат.
(83)
През РП за първи път средната цена на вноса от КНР е спаднала под вносната цена за субсидирания внос от Индия. Беше установено обаче, че това е временно, тъй като равнището на китайските цени в годината след РП се е повишило и отново е станало по-високо, отколкото цените на вноса от Индия.
(84)
Освен това сравнението между обема на вноса от Индия и от Китайската народна република показа, че във всеки момент по време на разглеждания период и особено през РП равнището на вноса от Китайската народна република е било много по-ниско в сравнение с вноса от Индия. Обемът на вноса от Китайската народна република като цяло е по-малко от половината от общия внос от Индия.
(85)
Въз основа на горепосоченото се потвърждава, че значителна част от вноса от КНР през РП се различава от продуктовия микс на индустрията на Съюза и че всяка пряка конкуренция с продуктите, произвеждани и продавани от индустрията на Съюза, е ограничена.
(86)
Вносът от Китайската народна република следователно не може да е оказал въздействие върху състоянието на индустрията на Съюза до такава степен, че да е нарушил причинно-следствената връзка между субсидирания внос от Индия и вредата, понесена от индустрията на Съюза. Поради това съображение 168 от регламента за временните мерки се потвърждава.
6.2.3. Конкуренция с други производители от Съюза
(87)
Една от страните посочи, че лошите финансови резултати на производителите от Съюза биха могли да се дължат на конкуренцията от страна на другите производители от Съюза, които не са жалбоподатели или не са изразили подкрепата си за разследването при започването на процедурата.
(88)
Пазарният дял на другите производители в Съюза се е развивал, както следва:
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Обем (в метрични тонове)
34 926
55 740
55 124
55 124
Индекс (2009 г.= 100)
100
160
158
158
Пазарен дял на другите производители от Съюза
26,6 %
29,8 %
28,1 %
27,9 %
Източник:
Жалба.
(89)
Производителите от Съюза, които не са жалбоподатели и които не са изразили изрично подкрепата си за разследването, представляват 44 % от общия обем на продажбите на Съюза, посочен в съображение 139 от регламента за временните мерки. Обемът на техните продажби е нараснал с 58 % - от приблизително 34 926 тона през 2009 г. на 55 124 тона по време на разглеждания период. Въпреки това това увеличение е сравнително умерено в сравнение с растежа на субсидирания внос от Индия за същия период (+ 110 %). Освен това пазарният дял на тези производители от Съюза е останал относително стабилен през разглеждания период и не бяха открити данни, че техните цени са били по-ниски от цените на включените в извадката производители от Съюза. Следователно бе счетено, че техните продажби на пазара на Съюза не са допринесли за вредата, понесена от индустрията на Съюза.
6.3. Заключение относно причинно-следствената връзка
(90)
Поради липсата на други коментари изложеното в съображения 176 - 179 от регламента за временните мерки се потвърждава.
7. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
7.1. Общи съображения
(91)
Поради липсата на други коментари съображение 180 от регламента за временните мерки се потвърждава.
7.2. Интерес на индустрията на Съюза
(92)
Поради липсата на други коментари изложеното в съображения 181 - 188 от регламента за временните мерки се потвърждава.
7.3. Интерес на ползвателите
(93)
След налагането на временните мерки седем ползватели и едно сдружение на ползватели се свързаха с Комисията и поискаха да окажат съдействие на разследването. След тяхното искане през април 2013 г. им бяха изпратени въпросници. Само двама ползватели обаче представиха пълен отговор на въпросника; като цяло делът на съдействащите ползватели представлява 12 % от общия внос от Индия през РП и 2,5 % от общото потребление в Съюза. Икономическото отражение на въпросните мерки върху ползвателите беше подложено на повторна оценка въз основа на новите налични данни в отговорите на въпросника и бяха извършени посещения на двама ползватели, за да се провери предоставената информация.
(94)
Ползвателите заявиха, че рентабилността от 9 %, посочена в съображение 191 от регламента за временните мерки, е твърде висока и не е представителна за отрасъла на ползвателите. След получаването на допълнителни отговори на въпросника средната рентабилност на всички оказали съдействие ползватели бе преизчислена и определена на 2 % от оборота.
(95)
Също така беше установено, че що се отнася до оказалите съдействие ползватели, покупките от Индия представляват средно 44 % от общите покупки на разглеждания продукт и че Индия представлява изключителен източник на доставки за двама оказали съдействие ползватели. През РП оборотът на продукта, включващ разглеждания продукт, представлява средно 14 % от оборота на оказалите съдействие ползватели.
(96)
Дори да се допусне най-неблагоприятно развитие за пазара на Съюза, т.е. че евентуалното увеличение на цените няма да може да бъде прехвърлено на дистрибуторската верига и че ползвателите ще продължат да закупуват от Индия същите обеми, митото би довело до спад на рентабилността на ползвателите за дейностите, за които се използва или част от които е разглежданият продукт, в размер от около 0,25 процентни пункта до 1,75 %.
(97)
Комисията признава, че индивидуалното въздействие ще бъде по-съществено за ползвателите, които закупуват целия си внос от Индия. Те обаче са относително малко на брой (двама от оказалите съдействие ползватели). Освен това, при условие че техният индийски производител съдейства, те имат възможността да поискат възстановяване на мита съгласно член 21 от основния регламент, ако всички условия за такова възстановяване са спазени.
(98)
Някои ползватели отново изразиха загрижеността си, че мерките ще засегнат някои видове жици, които не се произвеждат в Европа, а именно видове, включени в т.нар. „серии 200“, както е описано в съображение 194 от регламента за временните мерки. Според ползвателите липсата на производство в Съюза се дължи на ограниченото търсене и спецификата на производствения процес.
(99)
Разследването обаче показа, че такива видове жици от неръждаеми стомани се произвеждат от индустрията на Съюза и представляват малка част от пазара на Съюза. Също така за ползвателите съществуват алтернативни източници на доставка от държави, които не са обект на антидъмпингови или антисубсидийни мерки. В допълнение двама индийски производители износители са получили 0 % ставка на изравнителното мито, следователно налагането на мерките няма да има значително въздействие върху техните доставки. Освен това други видове жици от неръждаеми стомани могат да бъдат използвани за същите цели. Следователно налагането на мерките не може да има значително въздействие върху пазара на Съюза и върху тези ползватели. Поради това твърдението беше отхвърлено.
(100)
Някои производители посочиха по-дългия период от време за доставка на подобния продукт от производителите от Съюза в сравнение с времето за доставка на разглеждания продукт от Индия. Въпреки това възможността търговците да се снабдяват с продукти, които да бъдат бързо на разположение, не подлага на съмнение фактическите доказателства за отрицателното въздействие на субсидирания внос. Затова този довод се отхвърля.
(101)
Като се има предвид гореизложеното, дори ако съществува вероятност някои ползватели да бъдат по-неблагоприятно засегнати от мерките върху вноса от Индия, отколкото други, се счита, че в крайна сметка налагането на мерките ще е от полза за пазара на Съюза. По-специално се счита, че възстановяването на условията за лоялна търговия на пазара на Съюза ще позволи на индустрията на Съюза да адаптира цените си към производствените разходи; да поддържа производството и заетостта; да си възвърне пазарния дял, който преди това е загубила, и да се възползва от увеличените икономии от мащаба. Това би трябвало да даде възможност на индустрията да постигне приемливи маржове на печалба, които биха ѝ позволи да работи ефективно в средносрочен и дългосрочен план. Успоредно с това ще се подобри общото финансово състояние на индустрията. В допълнение разследването установи, че мерките ще имат като цяло ограничено въздействие върху ползвателите и несвързаните вносители. Поради това беше заключено, че цялостната полза от мерките явно превишава въздействието върху ползвателите на разглеждания продукт на пазара на Съюза.
7.4. Интерес на несвързаните вносители
(102)
Поради липсата на други коментари изложеното в съображения 197 - 199 от регламента за временните мерки се потвърждава.
7.5. Заключение относно интереса на Съюза
(103)
С оглед на гореизложеното заключенията, посочени в съображения 200 и 201 от регламента за временните мерки, се потвърждават.
8. ОКОНЧАТЕЛНИ ИЗРАВНИТЕЛНИ МЕРКИ
8.1. Равнище на отстраняване на вредата
(104)
При липсата на други коментари съображения 203 - 206 от регламента за временните мерки се потвърждават.
8.2. Заключение относно степента на отстраняване на вредата
(105)
Не бе изчислен индивидуален марж на вредата за KEI Industries, тъй като окончателният марж на субсидията на това дружество е на равнище de minimis, както е посочено в съображение 49 по-горе.
(106)
Методологията, използвана в регламента за временните мерки, се потвърждава.
8.3. Окончателни мерки
(107)
С оглед на гореизложеното и в съответствие с член 15, параграф 1 от основния регламент следва да се наложи окончателно изравнително мито в размер, достатъчен за отстраняване на вредата, причинена от субсидирания внос, без да се надвишава установеният марж на субсидията.
(108)
Поради това изравнителните ставки на митото бяха установени чрез сравнение на маржовете на вредата и маржовете на субсидията. Вследствие на това предложените ставки на изравнителното мито са, както следва:
Дружество
Марж на субсидията
Марж на вредата
Ставка на изравнителното мито
Raajratna Metal Industries
3,7 %
17,2 %
3,7 %
Venus group
3,0 %
23,4 %
3,0 %
Viraj Profiles Vpl. Ltd.
0,9 %
не е приложимо
0,0 %
KEI Industries Limited
0,7 %
не е приложимо
0,0 %
Оказали съдействие дружества, които не са включени в извадката
3,4 %
19,3 %
3,4 %
Всички останали дружества
3,7 %
23,4 %
3,7 %
(109)
Ставките на изравнителните мита за отделните дружества, посочени в настоящия работен документ, бяха определени въз основа на констатациите от настоящото разследване. Поради това те отразяват състоянието, констатирано по време на разследването по отношение на тези дружества. Тези ставки на митото (за разлика от митото, което се прилага в национален мащаб за „всички останали дружества“) са приложими изключително за вноса на продукти с произход от Индия, които са произведени от посочените конкретни правни субекти. Внасяните продукти, произведени от което и да е друго дружество, което не е изрично посочено в постановителната част на настоящия работен документ, включително субектите, свързани с изрично посочените, не могат да се ползват от тези ставки и се облагат със ставката на митото, приложима за „всички останали дружества“.
(110)
Всяко искане за прилагане на тези индивидуални за определено дружество ставки на изравнителното мито (например след промяна на наименованието на субекта или след създаване на нови производствени или търговски структури) следва да се изпраща до Комисията (14) заедно с цялата съответна информация, по-специално относно всяка промяна в дейностите на дружеството, свързани с производството, продажбите на вътрешния пазар и продажбите за износ, във връзка например с промяната на наименованието или с промяната в структурите за производство и продажби. Ако е целесъобразно, регламентът за налагане на окончателно изравнително мито ще бъде съответно изменян чрез актуализиране на списъка на дружествата, които се ползват от индивидуални ставки на митото.
8.4. Окончателно събиране на временното изравнително мито
(111)
С оглед мащаба на установените маржове на субсидията и предвид степента на причинената вреда на индустрията на Съюза се смята, че сумите, обезпечени чрез временното изравнително мито, наложено с регламента за временните мерки, следва да се съберат окончателно до размера на наложените окончателни мита,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. Налага се окончателно изравнително мито върху вноса на телове от неръждаеми стомани, съдържащи тегловно:
i)
2,5 % или повече никел, различни от телове, съдържащи тегловно 28 % или повече, но не повече от 31 % никел и 20 % или повече, но не повече от 22 % хром;
ii)
по-малко от 2,5 % никел, различни от телове, съдържащи тегловно 13 % или повече, но не повече от 25 % хром и 3,5 % или повече, но не повече от 6 % алуминий,
класирани понастоящем в кодове по КН 7223 00 19 и 7223 00 99 и с произход от Индия.
2. Ставката на окончателното изравнително мито, приложима към нетната цена франко границата на Съюза преди обмитяване на продукта, описан в параграф 1 и произвеждан от посочените по-долу дружества, е, както следва:
Дружество
Мито (%)
Допълнителен код по ТАРИК
Raajratna Metal Industries, Ahmedabad, Gujarat
3,7
B775
Venus Wire Industries Pvt. Ltd, Mumbai, Maharashtra
3,0
B776
Precision Metals, Mumbai, Maharashtra
3,0
B777
Hindustan Inox Ltd., Mumbai, Maharashtra
3,0
B778
Sieves Manufacturer India Pvt. Ltd., Mumbai, Maharashtra
3,0
B779
Viraj Profiles Vpl. Ltd., Thane, Maharashtra
0,0
B780
KEI Industries Limited, New Delhi
0,0
B925
Дружества, изброени в приложението
3,4
Всички останали дружества
3,7
B999
3. Прилагат се действащите разпоредби относно митата, освен ако не е предвидено друго.
Член 2
Сумите, обезпечени чрез временното изравнително мито в съответствие с Регламент (ЕС) № 419/2013 върху вноса на телове от неръждаеми стомани, съдържащи тегловно:
i)
2,5 % или повече никел, различни от телове, съдържащи тегловно 28 % или повече, но не повече от 31 % никел и 20 % или повече, но не повече от 22 % хром;
ii)
по-малко от 2,5 % никел, различни от телове, съдържащи тегловно 13 % или повече, но не повече от 25 % хром и 3,5 % или повече, но не повече от 6 % алуминий,
класирани понастоящем в кодове по КН 7223 00 19 и 7223 00 99 и с произход от Индия,
се събират окончателно. Обезпечените суми, които превишават сумите, съответстващи на ставките на окончателното изравнително мито, се освобождават.
Член 3
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Брюксел на 2 септември 2013 година.
TARYBOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) Nr. 861/2013
2013 m. rugsėjo 2 d.
kuriuo tam tikroms importuojamoms Indijos kilmės nerūdijančio plieno vieloms nustatomas galutinis kompensacinis muitas ir galutinai surenkamas laikinasis muitas
EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
atsižvelgdama į 2009 m. birželio 11 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 597/2009 dėl apsaugos nuo subsidijuoto importo iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių (1) (toliau - pagrindinis reglamentas), ypač į jo 15 straipsnį,
atsižvelgdama į Europos Komisijos (toliau - Komisija) pasiūlymą, pateiktą pasikonsultavus su Patariamuoju komitetu,
kadangi:
1. PROCEDŪRA
1.1. Laikinosios priemonės
(1)
Komisija Reglamentu (ES) Nr. 419/2013 (2) (toliau - laikinasis reglamentas) tam tikroms importuojamoms Indijos kilmės nerūdijančio plieno vieloms nustatė laikinąjį kompensacinį muitą.
(2)
Tyrimas inicijuotas 2012 m. birželio 28 d. gavus Europos geležies ir plieno pramonės konfederacijos (toliau - Eurofer arba skundo pateikėjas) gamintojų, kurie pagamina daugiau nei 50 % visų tam tikrų nerūdijančio plieno vielų Sąjungoje, vardu pateiktą skundą.
(3)
Po gretutinio antidempingo tyrimo Komisija Reglamentu (ES) Nr. 418/2013 (3) tam tikroms importuojamoms Indijos kilmės nerūdijančio plieno vieloms nustatė laikinąjį antidempingo muitą.
1.2. Su tyrimu susijusios šalys
(4)
Pradiniame tyrimo etape buvo vykdoma eksportuojančių Indijos gamintojų, Sąjungos gamintojų ir nesusijusių importuotojų atranka. Tačiau du atrinkti importuotojai negrąžino klausimyno atsakymų, todėl importuotojų atranka negalėjo būti toliau vykdoma. Visa su bendradarbiaujančiais importuotojais susijusi informacija buvo naudojama galutinėms išvadoms, ypač kiek tai susiję su Sąjungos interesais, padaryti.
(5)
Neatrinkti septyni eksportuojantys Indijos gamintojai paprašė atlikti individualų nagrinėjimą. Du iš jų pateikė klausimyno atsakymus. Penki atsakymų į klausimynus nepateikė. Vienas iš dviejų pateikusiųjų klausimyno atsakymus atsiėmė savo prašymą atlikti individualų nagrinėjimą. Todėl Komisija nagrinėjo vieną neatrinktą eksportuojantį Indijos gamintoją:
-
KEI Industries Limited, New Delhi (KEI).
(6)
Be to, kas išdėstyta, laikinojo reglamento 5, 6, 7, 8, 10, 11, 12 ir 14 konstatuojamosios dalys patvirtinamos.
1.3. Tiriamasis laikotarpis ir nagrinėjamasis laikotarpis
(7)
Kaip išdėstyta laikinojo reglamento 20 konstatuojamojoje dalyje, atliekant subsidijavimo ir žalos tyrimą nagrinėtas 2011 m. balandžio 1 d.-2012 m. kovo 31 d. laikotarpis (toliau - tiriamasis laikotarpis arba TL). Tiriant žalai įvertinti svarbias tendencijas nagrinėtas laikotarpis nuo 2009 m. sausio 1 d. iki 2012 m. kovo 31 d. (toliau - nagrinėjamasis laikotarpis).
1.4. Tolesnė procedūra
(8)
Atskleidus esminius faktus ir aplinkybes, kuriais remiantis buvo nuspręsta nustatyti laikinąsias kompensacines priemones (toliau - pirminis faktų atskleidimas), kelios suinteresuotosios šalys, t. y. du eksportuojantys gamintojai, skundo pateikėjas ir 11 naudotojų, pateikė pastabas. Suinteresuotosios šalys, kurios prašė išklausyti, buvo išklausytos. Komisija toliau rinko informaciją, kuri, jos manymu, buvo būtina norint padaryti galutines išvadas. Visos gautos pastabos buvo deramai apsvarstytos ir tam tikrais atvejais į jas buvo atsižvelgta.
(9)
Komisija suinteresuotosioms šalims pranešė apie esminius faktus ir aplinkybes, kuriomis remiantis buvo ketinama rekomenduoti nustatyti galutinį kompensacinį muitą tam tikroms importuojamoms Indijos kilmės nerūdijančio plieno vieloms ir galutinai surinkti garantijomis užtikrintas laikinųjų muitų sumas (toliau - galutinis faktų atskleidimas). Be to, suinteresuotosioms šalims buvo nustatytas laikotarpis, per kurį jos galėjo pareikšti pastabas dėl galutinio faktų atskleidimo. Visos gautos pastabos buvo deramai apsvarstytos ir tam tikrais atvejais į jas buvo atsižvelgta.
2. NAGRINĖJAMASIS PRODUKTAS IR PANAŠUS PRODUKTAS
(10)
Kaip nurodyta laikinojo reglamento 21 konstatuojamojoje dalyje, nagrinėjamasis produktas - Indijos kilmės nerūdijančio plieno vielos, kurių sudėtyje:
i)
nikelis sudaro ne mažiau kaip 2,5 % masės, išskyrus vielą, kurios sudėtyje esantis nikelis sudaro ne mažiau kaip 28 %, bet ne daugiau kaip 31 % masės ir kurios sudėtyje esantis chromas sudaro ne mažiau kaip 20 %, bet ne daugiau kaip 22 % masės;
ii)
nikelis sudaro mažiau kaip 2,5 % masės, išskyrus vielą, kurios sudėtyje esantis chromas sudaro ne mažiau kaip 13 %, bet ne daugiau kaip 25 % masės ir kurios sudėtyje esantis aliuminis sudaro ne mažiau kaip 3,5 %, bet ne daugiau kaip 6 % masės,
ir kurių KN kodai šiuo metu yra 7223 00 19 ir 7223 00 99.
(11)
Kai kurie naudotojai išreiškė susirūpinimą, kad akivaizdžiai nebuvo daromas skirtumas tarp įvairių nagrinėjamojo produkto ir panašaus produkto rūšių, nes visų rūšių produktų asortimentas yra platus. Ypač didelį susirūpinimą kėlė klausimas, kaip atliekant tyrimą užtikrinti teisingą visų rūšių palyginimą. Kaip tai yra daugumos tyrimų atveju, nagrinėjamojo produkto apibrėžtis apima plačią produkto rūšių, kurios pasižymi tomis pačiomis ar panašiomis pagrindinėmis fizinėmis, techninėmis ir cheminėmis savybėmis, įvairovę. Dėl to, kad tyrimo metu šios savybės gali skirtis priklausomai nuo produkto rūšies, apibrėžtis iš tikrųjų gali apimti plačią rūšių įvairovę. Taip buvo šio tyrimo atveju. Komisija atsižvelgė į produkto rūšių skirtumus ir užtikrino, kad jos būtų teisingai palygintos. Kiekvienai produkto, kurį pagamino ir pardavė eksportuojantys Indijos gamintojai, ir produkto, kurį pagamino ir pardavė Sąjungos pramonė, rūšiai buvo priskirtas unikalus produkto kontrolės numeris (PKN). Numeris priklausė nuo pagrindinių produkto savybių, šiuo atveju nuo plieno rūšies, tempiamojo stiprio, dangos, paviršiaus, skersmens ir formos. Taigi į Sąjungą eksportuojamų vielų rūšys buvo lyginamos pagal PKN su Sąjungos pramonės pagamintų ir parduodamų produktų, kurie turi tokias pačias ar panašias savybes, rūšimis. Visoms šioms rūšims buvo taikoma nagrinėjamojo produkto ir panašaus produkto apibrėžtis, nurodyta pranešime apie inicijavimą (4) ir laikinajame reglamente.
(12)
Viena šalis pakartojo savo teiginį, kad vadinamosios labai techniškų produktų rūšys skiriasi ir nėra pakeičiamos kitomis nagrinėjamojo produkto rūšimis. Taigi ji teigia, kad jos turėtų būti išbrauktos iš produkto apibrėžties. Remiantis Teismo praktika, nustatant, ar produktai yra panašūs, kad jie galėtų sudaryti tą patį gaminį, būtina įvertinti, ar jie pasižymi tomis pačiomis techninėmis ir fizinėmis savybėmis, turi tą pačią pagrindinę galutinę naudojimo paskirtį ir tą patį kainos ir kokybės santykį. Šiuo atžvilgiu reikėtų taip pat įvertinti šių produktų pakeičiamumą ir jų konkurenciją (5). Atlikus tyrimą nustatyta, kad šalies nurodytų vadinamųjų labai techniškų rūšių produktai pasižymi tokiomis pačiomis pagrindinėmis fizinėmis, cheminėmis ir techninėmis savybėmis, kaip ir kiti tiriamieji produktai. Jie pagaminti iš nerūdijančio plieno ir yra vielos. Jie sudaro pusiau gatavą plieno gaminį (kurį daugeliu atveju vėliau transformavus gaminami plataus asortimento gatavi produktai), ir yra panašiai gaminami, naudojant panašią įrangą, tokią, kad priklausomai nuo paklausos gamintojai gali gaminti įvairių rūšių produktus. Be to, nors skirtingų rūšių vielos nėra tiesiogiai pakeičiamos vienos kitomis ir tiesiogiai nekonkuruoja, gamintojai konkuruoja dėl sutarčių, kurios apima plačią nerūdijančio plieno vielų įvairovę. Be to, šių rūšių produktus gamina ir parduoda tiek Sąjungos pramonė, tiek eksportuojantys Indijos gamintojai, taikydami panašų gamybos metodą. Todėl šis teiginys negali būti priimtas.
(13)
Reaguodama į galutinius atskleistus faktus, viena šalis teigė, kad Komisijos atlikta analizė, kuria nustatoma, ar vadinamosios labai techniškų produktų rūšys turėtų būti įtrauktos į tyrimo sritį, buvo nepakankama. Šis argumentas atmetamas. Atlikus tyrimą nustatyta, kad labai techniškų produktų rūšis patenka į produkto apibrėžtį, kaip išdėstyta 12 konstatuojamojoje dalyje. Šalis daro klaidingą prielaidą, kad tuo pačiu metu turi būti laikomasi visų Teismo praktikoje nurodytų kriterijų; tai neteisingas teiginys. Remiantis Teismo praktika, Komisija, nustatydama produkto apibrėžtąją sritį (6), naudojasi didele diskrecija ir šį vertinimą turi pagrįsti Europos Sąjungos Teisingumo Teismo pateiktu kriterijų rinkiniu. Dažnai, kaip tai yra ir šiuo atveju, kai kurie kriterijai gali būti skirtingų krypčių; tokiu atveju Komisija turi atlikti visuotinį įvertinimą, kaip tai padarė šiuo atveju. Todėl ši suinteresuotoji šalis klaidingai manė, kad norint produkto rūšis priskirti tai pačiai produkto apibrėžčiai, joms turi būti būdingos visos savybės.
(14)
Kai kurie naudotojai teigė, kad vadinamosios nerūdijančio plieno vielos „series 200“ turėtų būti išbrauktos iš apibrėžtosios produkto srities. Visų pirma jie teigė, kad šios rūšies produkto Sąjungos pramonė beveik negamina. Tačiau šis teiginys nepagrįstas. Pirma, tai, kad tam tikros rūšies produkto Sąjungos pramonė negamina, nėra pakankama priežastis neįtraukti jo į tyrimo taikymo sritį, kai dėl gamybos proceso Sąjungos gamintojas galėtų pradėti gaminti minėtos rūšies produktą. Antra, labai techniškų vielų (žr. 12 konstatuojamąją dalį) atveju buvo nustatyta, kad šių rūšių nagrinėjamojo produkto ir kitų rūšių panašaus produkto, kurį Sąjungos pramonė gamina ir parduoda, pagrindinės fizinės, cheminės ir techninės savybės yra identiškos arba tokios pačios. Todėl šis teiginys negali būti priimtas.
(15)
Tie naudotojai taip pat teigė, kad vieliniai strypai turėtų būti įtraukti į nagrinėjamojo produkto apibrėžtį. Tačiau vieliniai strypai yra žaliava, naudojama nagrinėjamajam produktui gaminti, kuri taip pat gali būti naudojama skirtingiems produktams, pavyzdžiui, tvirtinimo detalėms arba vinims gaminti. Todėl skirtingai nuo tiriamojo produkto, jie nesudaro gatavo plieno gaminio. Šaltojo formavimo būdu gaminant vielinius strypus, kaip ir kitus produktus, galima transformuoti į nagrinėjamąjį produktą arba panašų produktą. Tuo remiantis, vieliniai strypai negali būti įtraukti į produkto apibrėžtąją sritį, kaip apibrėžta pagrindiniame reglamente.
(16)
Remiantis tuo, kas išdėstyta, nagrinėjamojo produkto ir panašaus produkto apibrėžtis, išdėstyta laikinojo reglamento 21-24 konstatuojamosiose dalyse, patvirtinama.
3. SUBSIDIJAVIMAS
3.1. Įžanga
(17)
Laikinojo reglamento 25 konstatuojamojoje dalyje padaryta nuoroda į toliau nurodytas schemas, pagal kurias tariamai suteikiamos kompensuotinos subsidijos:
a)
Muito sumažinimo leidimo schema (toliau - MSLS);
b)
Sąlyginio apmokestinimo muitu schema (toliau - SAMS);
c)
Išankstinių leidimų schema (toliau - ILS);
d)
Gamybos priemonių eksportui skatinti schema (toliau - GPESS);
e)
Eksporto kreditų schema (toliau - EKS);
f)
Tikslinių rinkų schema (toliau -TRS);
g)
Specialiosios ekonominės zonos ir (arba) į eksportą orientuotos bendrovės (toliau -SEZ/EOB).
(18)
Sąjungos pramonė teigė, kad Komisija neatsižvelgė į kai kurias subsidijų schemas, ypač regionines, ir todėl nusprendė, kad subsidijos, kurias kaip nustatyta gavo Indijos gamintojai, buvo nepakankamai įvertintos. Šis teiginys nepagrįstas. Komisija ištyrė visas skunde nurodytas nacionalines ir vietos subsidijų schemas. Tačiau Komisija nustatė, kad per TL atrinkti eksportuojantys gamintojai gavo subsidijas tik pagal 14 konstatuojamojoje dalyje išvardytas schemas.
(19)
Sąjungos pramonė taip pat teigė, kad, kadangi per gretutinį antidempingo tyrimą nustatyta, kad atrinktų Indijos gamintojų pateikti duomenys buvo nepatikimi ir buvo taikomas Tarybos reglamento (EB) Nr. 1225/2009 (7) 18 straipsnis, atliekant šį tyrimą reikėjo taikyti atitinkamą pagrindinio reglamento 28 straipsnį. Tačiau pagrindinio reglamento 28 straipsnis taikomas tik tais atvejais, kai įvykdomos jo sąlygos, tačiau atrinktų Indijos gamintojų pateiktos informacijos atveju jos nebuvo įvykdytos. Todėl šis teiginys negali būti priimtas.
(20)
Atlikus tyrimą nustatyta, kad MSLS, SAMS ir ILS sudaro vieną subsidijų mechanizmą, kuris yra sąlyginio apmokestinimo muitu mechanizmas. Indija ilgai taikė įvairių rūšių minėtą mechanizmą, dažnai pakeisdama atskiras mechanizmo dalis. Atlikus tyrimą nustatyta, kad tikslinga ištirti visas šias mechanizmo dalis, nes eksportuotojai paprastai turi pasirinkti vieną iš jų (jos yra tarpusavyje nesuderinamos), ir jeigu viena mechanizmo dalis nebetaikoma, pasirenkama kita.
(21)
Kadangi kitų pastabų negauta, laikinojo reglamento 25-28 konstatuojamosios dalys patvirtinamos.
3.2. Muito sumažinimo leidimo schema (MSLS)
(22)
Vienas iš atrinktų eksportuojančių Indijos gamintojų teigė, kad MSLS neturėtų būti laikoma kompensuotina subsidija, nes schema taikoma importo muitams kompensuoti. Jis taip pat teigė, kad tiriamajam produktui gaminti skirtos žaliavos nebuvo gaminamos vietoje, todėl daroma pagrįsta prielaida, kad visi importuojami produktai buvo apmokestinti 5 % ir kad Indijos Vyriausybės nustatyta viršutine riba užtikrinama, kad nebūtų kompensacijos permokos. Kaip paaiškinta laikinojo reglamento 38 konstatuojamojoje dalyje, ši schema negali būti laikoma leistina sąlyginio apmokestinimo muitu sistema arba pakaitine sąlyginio apmokestinimo muitu sistema, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktyje, nes ji neatitinka pagrindinio reglamento I priedo i punkte, II priede (sąlyginio apmokestinimo muitu sistemos apibrėžtis ir taisyklės) ir III priede (pakaitinio sąlyginio apmokestinimo muitu sistemos apibrėžtis ir taisyklės) išdėstytų taisyklių. Tiksliau eksportuotojas, kuris naudojasi MSLS lengvatomis, per gamybos procesą neprivalo faktiškai sunaudoti be muito importuotų produktų, ir kredito suma skaičiuojama neatsižvelgiant į faktines panaudotas žaliavas. Galiausiai eksportuotojas turi teisę naudotis MSLS lengvatomis ir tuo atveju, kai iš viso neimportuoja žaliavų. Norinčiam gauti lengvatą eksportuotojui pakanka paprasčiausiai eksportuoti produktus neįrodant, kad buvo importuotos kokios nors žaliavos.
Indijos Vyriausybė nenustatė sistemos, kuri susietų muito, nuo kurio atleidžiama importuojant žaliavas, sumą su tų žaliavų, panaudotų eksportuojamiems produktams gaminti, kiekiu. Kita vertus, bendrovės, gaunančios lengvatas pagal šią schemą, taip pat neturėjo veikiančio mechanizmo, kuriuo galėtų įrodyti, kad jos negavo jokių perviršinių atsisakytų išieškoti muitų sumų. Be to, bendrovė neįrodė, kad šiuo konkrečiu atveju nebuvo kompensacijos permokos, pavyzdžiui, kad ji galėjo gauti kompensaciją už kitus importuotus produktus ar būtų galėjusi gauti kompensaciją už importuotas žaliavas, kurių nesuvartojo nagrinėjamajam produktui gaminti. Taip pat pažymėtina, kad teiginys, jog vietinės žaliavos negaminamos, nėra teisingas, nes bent viena tiriamoji bendrovė gamino vietines žaliavas, o kitos dvi tiriamosios bendrovės jas pirko iš vietos gamintojo, o ne iš importuojančio vietos prekiautojo. Todėl šie argumentai negali būti priimti.
(23)
Viena šalis teigė, kad jeigu MSLS licencija parduodama, faktinė pardavimo kaina yra mažesnė nei licencijos vertė, todėl kompensuotina lengvata buvo mažesnė nei preliminariai nustatyta lengvata. Tačiau pagal šią schemą lengvata buvo apskaičiuota remiantis licencija suteikto kredito suma, nepriklausomai nuo to, ar licencija buvo naudojama importo muitams kompensuoti ar buvo faktiškai parduota. Bet koks licencijos pardavimas mažesne nei nominalioji vertė kaina yra grynai komercinis sprendimas, dėl kurio pagal šią schemą suteiktos lengvatos suma nesikeičia. Todėl šis argumentas negali būti priimtas.
(24)
Indijos Vyriausybė teigė, kad per TL MSLS buvo panaikinta, todėl ji neturėtų būti laikoma kompensuotina. Be to, jos teigimu, kadangi sąlyginis apmokestinimas muitu nėra tęstinė MSLS programa, MSLS neturėtų būti laikoma kompensuotina. Iš tikrųjų MSLS nustojo galioti 2011 m. rugsėjo 30 d., t. y. per TL. Tačiau subsidijos buvo toliau teikiamos. Nustatyta, kad kaip alternatyva MSLS eksportuotojai lengvatoms gauti naudojosi ILS ir visų pirma SAMS. Kaip aprašyta laikinojo reglamento 42-44 konstatuojamosiose dalyse, ILS ir SAMS buvo pakoreguotos, siekiant pasirengti sklandžiam perėjimui nuo MSLS. Be to, pagal šias schemas teikiamų lengvatų pobūdis yra toks pats: t. y. negautos pajamos atleidžiant nuo muitų. Taigi bendrovės galėjo pasirinkti, kurią schemą naudoti muitams kompensuoti. Todėl, nors MSLS buvo panaikinta įpusėjus tiriamajam laikotarpiui, per TL Indijos Vyriausybės teiktos subsidijos turėtų būti laikomos kompensuotinomis, nes dėl 20 konstatuojamojoje dalyje išdėstytų priežasčių visuotinė lengvatų sistema ir toliau buvo taikoma: visos sąlyginio apmokestinimo muitu schemos sudarė vieną subsidijų mechanizmą, su skirtingomis, dažnai keičiamomis mechanizmo dalimis. Todėl šis argumentas negali būti priimtas.
(25)
Pastabose dėl galutinio faktų atskleidimo Indijos Vyriausybė pakartojo savo teiginį apie MSLS panaikinimą po galutinio faktų atskleidimo. Tačiau, kadangi nebuvo pateikta naujų argumentų, dėl kurių būtų keičiama išvada dėl subsidijavimo pagal nustojusią galioti MSLS pakeitimo subsidijavimu pagal pakoreguotą SAMS, šis argumentas negali būti priimtas.
(26)
Kadangi kitų pastabų negauta, laikinojo reglamento 29 iš 47 konstatuojamųjų dalių patvirtinamos.
(27)
Be to, nustatyta, kad eksportuojantis Indijos gamintojas KEI per TL naudojosi MSLS. Subsidijų norma buvo 0,50 %.
3.3. Sąlyginio apmokestinimo muitu schema (SAMS)
(28)
Indijos Vyriausybė tvirtino, kad SAMS neturėtų būti laikoma kompensuotina subsidija, nes schema taikoma už žaliavas sumokėtiems importo muitams ir akcizams kompensuoti. Kaip paaiškinta laikinojo reglamento 58-60 konstatuojamosiose dalyse, ši schema negali būti laikoma leistina sąlyginio apmokestinimo muitu sistema arba pakaitine sąlyginio apmokestinimo muitu sistema, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktyje, nes ji neatitinka pagrindinio reglamento I priedo i punkte, II priede ir III priede išdėstytų taisyklių. Tiksliau, nėra jokios sistemos arba tvarkos, kurias taikant būtų patvirtinta, kokios žaliavos naudojamos gaminant eksportuojamą produktą, arba nustatyta, ar nebuvo sumokėti per dideli importo muitai, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento I priedo i punkte, II ir III prieduose. Be to, eksportuotojas turi teisę naudotis SAMS lengvatomis ir tuo atveju, kai iš viso neimportuoja žaliavų. Norinčiam gauti lengvatą eksportuotojui pakanka paprasčiausiai eksportuoti produktus neįrodant, kad buvo importuotos kokios nors žaliavos. Tai, kas išdėstyta, buvo patvirtinta išvadose, padarytose aplankius bendroves ir atitinkamuose teisės aktuose, t. y. Indijos Vyriausybės aplinkraštyje Nr. 24/2001, kaip paaiškinta laikinojo reglamento 60 konstatuojamojoje dalyje. Be to, pateiktų dokumentų jo 32 dalyje Indijos Vyriausybė pati prisipažino, kad dėl SAMS gali susidaryti perviršinės atsisakytų išieškoti muitų sumos. Todėl Indijos Vyriausybės argumentas negali būti priimtas.
(29)
Indijos Vyriausybė teigė, kad nors žaliavų naudojimo tikrinimo sistema nebuvo parengta dėl visų pirma didelio paramos gavėjų skaičiaus ir administracinės naštos, susijusios su visų jų kontrole, turėtų būti priimtas atranka grindžiamas tikrinimo mechanizmas. Tačiau šis argumentas negali būti priimtas, nes šis mechanizmas pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktyje, I priedo i punkte, II priede ir III priede nenumatytas.
(30)
Kadangi kitų pastabų negauta, laikinojo reglamento 48-64 konstatuojamosios dalys patvirtinamos.
(31)
Be to, nustatyta, kad eksportuojantis Indijos gamintojas KEI Industries per TL naudojosi SAMS. Subsidijų norma buvo 0,29 %.
3.4. Išankstinių leidimų schema (ILS)
(32)
Vienas iš atrinktų eksportuojančių Indijos gamintojų teigė, kad ILS turėtų būti laikoma sąlyginio apmokestinimo muitu sistema, nes importuojamos medžiagos naudojamos eksportuojamiems produktams gaminti. Kaip paaiškinta laikinojo reglamento 76 konstatuojamojoje dalyje, šiuo atveju naudota poschemė nėra sąlyginio apmokestinimo muitu sistema arba pakaitinė sąlyginio apmokestinimo muitu sistema, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktyje. Ji neatitinka taisyklių, nustatytų pagrindinio reglamento I priedo i punkte, II priede ir III priede. Indijos Vyriausybė netaikė veiksmingos tikrinimo sistemos arba tvarkos, kad nustatytų, ar žaliavos buvo sunaudotos eksportuojamam produktui gaminti ir kokiais kiekiais (pagrindinio reglamento II priedo II dalies 4 punktas, o pakaitinių sąlyginio apmokestinimo muitu sistemų atveju - pagrindinio reglamento III priedo II dalies 2 punktas). Be to, nagrinėjamojo produkto standartinės išeigos normos (toliau - SIN) buvo nepakankamai tikslios ir negali būti laikomos faktinio suvartojimo patikrinimo sistema. Dėl šių standartinių normų formos Indijos Vyriausybė negali pakankamai tiksliai patikrinti, koks žaliavų kiekis buvo sunaudotas eksportuojamiems produktams gaminti. Be to, Indijos Vyriausybė neatliko papildomo patikrinimo atsižvelgdama į faktiškai panaudotas žaliavas, kaip paaiškinta laikinojo reglamento 73 konstatuojamojoje dalyje, nors paprastai tokį patikrinimą reikia atlikti, kai netaikoma veiksminga tikrinimo sistema (pagrindinio reglamento II priedo II dalies 5 punktas ir III priedo II dalies 3 punktas). Todėl poschemė yra kompensuotina, o šis argumentas atmetamas.
(33)
Kadangi kitų pastabų negauta, laikinojo reglamento 65-80 konstatuojamosios dalys patvirtinamos.
(34)
Nustatyta, kad eksportuojantis Indijos gamintojas KEI Industries per TL ILS nesinaudojo.
3.5. Gamybos priemonių schema eksportui skatinti (GPESS)
(35)
Atskleidus galutinius faktus, vienas eksportuojantis Indijos gamintojas pateikė pastabas dėl skaičiavimo klaidos. Ši pastaba dėl subsidijos sumos skaičiavimo buvo iš dalies pagrįsta ir buvo patvirtinta. Kadangi bendras šios bendrovės subsidijų skirtumas jau buvo mažesnis nei de minimis iki šio patikslinimo, jį pakoregavus nesikeičia nei galutinis šiai bendrovei nustatyto kompensacinio muito dydis, nei vidutinis svertinis subsidijų skirtumas, apskaičiuotas bendradarbiaujančioms neatrinktoms bendrovėms ar subsidijų skirtumas šalies mastu.
(36)
Be to, kas išdėstyta, laikinojo reglamento 81-91 konstatuojamosios dalys patvirtinamos.
(37)
Nustatyta, kad eksportuojantis Indijos gamintojas KEI Industries per TL GPESS nagrinėjamojo produkto atžvilgiu nesinaudojo.
3.6. Eksporto kreditų schema (EKS)
(38)
Indijos Vyriausybė teigė, kad laikinojo reglamento 92 konstatuojamojoje dalyje Komisija neteisingai nurodė EKS teisinį pagrindą. Indijos Vyriausybė nurodė, kad buvo atnaujintas Pagrindinis aplinkraštis DBOD Nr. DIR(Exp.) BC 01/04.02.02/2007-2008 (MC 07-08) ir Pagrindinis aplinkraštis DBOD Nr. DIR(Exp.) BC 09/04.02.02/2008-09 (MC 08-09), o EKS teisinį pagrindą per TL sudarė Pagrindinis aplinkraštis DBOD Nr. DIR(Exp.) BC 06/04.02.002/2010-11 (MC 10-11) ir Pagrindinis aplinkraštis DBOD Nr. DIR.(Exp.) BC 04/04.02.002/2011-2012 (MC 11-12). Iš tikrųjų Indijos Vyriausybės pastaba šiuo atžvilgiu yra teisinga.
(39)
Indijos Vyriausybė taip pat teigė, kad jei būtų buvę atsižvelgta į tinkamai atnaujintą teisinį pagrindą, Komisija būtų turėjusi atkreipti dėmesį į tai, kad Indijos rezervų banko (toliau - IRB) anksčiau nustatyta komerciniams bankams privaloma eksporto kreditams rupijomis taikoma didžiausia palūkanų normos riba nustojo galioti iki TL. Todėl, kalbant apie kreditus rupijomis, ši schema nebegali būti laikoma subsidija. Atlikus tyrimą nustatyta, kad dvi atrinktos bendrovės praktiškai naudojosi privačių bankų teikiamais eksporto kreditais, kurių palūkanų normos buvo mažesnės nei Indijos banko nustatyta orientacinė palūkanų norma. Remiantis tyrimo rezultatais, komercinės priežasties, dėl kurios šie privatūs bankai teikė kreditus sumažintomis ir akivaizdžiai nuostolingomis palūkanų normomis, nenustatyta. Ši bankų skolinimo praktika galėtų reikšti, kad vis dar yra valstybės kišimosi. Tačiau atliekant tyrimą nebuvo surinkta pakankamai pagal PPO taisykles reikalaujamų tolesnio komercinių bankų įgaliojimo arba įpareigojimo įrodymų. Kadangi nebuvo pakankamai įrodymų, kad Indijos Vyriausybė buvo suteikusi įpareigojimus ir (arba) finansinę paramą, Komisija nusprendė lengvatos, kuriai taikomos sumažintos palūkanų normos, subsidija pagal šią poschemę nelaikyti.
(40)
Galiausiai Indijos Vyriausybė teigė, kad naujausioje Pagrindinio aplinkraščio DBOD Nr. DIR(Exp.) BC. 06/04.02.002/2012-13 (MC 12-13) redakcijoje, kuri įsigaliojo praėjus dviem mėnesiams po TL pabaigos, taip pat panaikinta didžiausia palūkanos normų riba, taikoma eksporto kreditams užsienio valiuta. Pasinaudodama pagrindinio antisubsidijų reglamento 15 straipsnio 1 dalimi Indijos Vyriausybė teigia, kad tokiu atveju taip pat šis eksporto kredito schemos elementas neturėtų būti laikomas kompensuotinu, nes Vyriausybės įpareigojimai bankams buvo panaikinti. Nors pateiktame aplinkraštyje MC 12-13 yra nuostata, kuria remiantis komerciniai bankai gali laisvai nustatyti eksporto kreditų užsienio valiuta palūkanų normas nuo 2012 m. gegužės mėn., kaip teigia Indijos Vyriausybė, toks IRB instrukcijų privatiems bankams pakeitimas atliekant tyrimą nebūtų pakankamas norint neįtraukti šios schemos, nes Vyriausybė ir toliau gali neformaliai įpareigoti bankus, o tam išnagrinėti būtų atliekamas kitas tyrimas. Tačiau atsižvelgdama į pirmiau padarytą išvadą dėl poschemės, susijusios su eksporto kreditais rupijomis, šiame etape Komisija nusprendė šios poschemės, susijusios su kreditais užsienio valiuta, kompensuotina nelaikyti.
(41)
Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, muito normos prireikus bus pakoreguotos.
3.7. Tikslinių rinkų schema (TRS)
(42)
Atskleidus galutinius faktus, Indijos Vyriausybė pateikė pastabas dėl TRS. Indijos Vyriausybė teigė, kad ši schema geografiniu atžvilgiu yra susijusi su Sąjungai nepriklausančiomis šalimis, todėl Sąjunga negali jos laikyti kompensuotina. Nepaisant to, Indijos Vyriausybė negalėjo užginčyti praktinio schemos įgyvendinimo ir to, kad TRS lengvata gali būti naudojama nagrinėjamajam produktui, t. y. pagal TRS teikiami muitų kreditai yra laisvai perleidžiami ir jie gali būti naudojami sumokėti muitams už vėliau importuojamas bet kokias žaliavas ar produktus, įskaitant gamybos priemones. Todėl šis teiginys turėjo būti atmestas, nes atlikus tyrimą nustatyta, kad į Sąjungą eksportuojant nagrinėjamąjį produktą, pagal šią schemą lengvatą galima gauti ir tokia lengvata yra taikoma.
(43)
Kadangi jokių kitų pastabų negauta, laikinojo reglamento 101-111 konstatuojamosios dalys patvirtinamos.
(44)
Nustatyta, kad eksportuojantis Indijos gamintojas KEI Industries per TL TRS nesinaudojo.
3.8. Į eksportą orientuotų bendrovių schema (EOB)
(45)
Atskleidus galutinius faktus vienintelis tiriamasis eksportuojantis gamintojas, kuris naudojasi EOB, pateikė pastabas dėl šios schemos. Bendrovė teigė, kad Komisija turėtų taikyti skirtingą metodą pagal EOB gautoms lengvatoms apskaičiuoti. Bendrovė teigė, kad tam tikros pagal EOB teikiamos lengvatos turėtų būti laikomos leistina sąlyginio apmokestinimo muitu schema, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento II ir III prieduose, ir todėl jos neturėtų būti laikomos kompensuotinomis.
(46)
Tačiau buvo nustatyta, kad nepriklausomai nuo taikyto skaičiavimo metodo, pagal šią schemą subsidijos norma neviršijo 0,95 %, o tai reiškia, kad bendras subsidijų skirtumas šiai bendrovei lieka mažesnis nei de minimis. Todėl nustatyta, kad toliau šiame tyrime nagrinėti šį teiginį nebuvo būtina.
(47)
Kadangi jokių kitų pastabų negauta, laikinojo reglamento 112 konstatuojamoji dalis patvirtinama.
(48)
Nustatyta, kad eksportuojantis Indijos gamintojas KEI Industries per TL EOB nesinaudojo.
3.9. Kompensuotinų subsidijų suma
(49)
Nusprendus lengvatų pagal EKS nelaikyti subsidijomis, kaip aprašyta 38-41 konstatuojamosiose dalyse ir patikslinus vienai bendrovei pagal GPESS teiktos lengvatos skaičiavimą, kaip aprašyta 35 konstatuojamojoje dalyje, muito normos prireikus buvo pakoreguotos. Pagal pagrindinio reglamento nuostatas nustatytos galutinės kompensuotinų subsidijų sumos, išreikštos ad valorem, dabar sudaro 0,79-3,72 %.
Schema
Bendrovė
Raajratna
Venus Group
Viraj
KEI
MSLS (8)
0,58 %
0,93 %, 1,04 %, 1,32 %, 2,04 %
-
0,50 %
SAMS (8)
0,61 %
1,14 %, 1,77 %, 1,68 %, 1,91 %
-
0,29 %
ILS (8)
2,43 %
0,15 %, 0 %, 0 %, 0 %
-
-
GPESS (8)
0,09 %
0,02 %, 0 %, 0 %, 0 %
0,03 %
-
EKS (8)
-
-
-
-
TRS (8)
-
0,13 %, 0,71 %, 0,07 %, 0 %
-
-
EOB (8)
-
-
0,95 %
-
IŠ VISO
3,72 %
3,03 % (9)
0,98 % (10)
0,79 % (10)
(50)
Perskaičiuotas subsidijų skirtumas neatrinktoms bendradarbiaujančioms bendrovėms yra 3,41 %.
(51)
Perskaičiuotas subsidijų skirtumas šalies mastu yra 3,72 %.
4. SĄJUNGOS PRAMONĖ
4.1. Sąjungos pramonė
(52)
Kai kurie naudotojai suabejojo Sąjungos gamintojų skaičiumi, nurodytu laikinojo reglamento 116 konstatuojamoje dalyje. Jie teigia, kad gamintojų skaičius buvo neteisingai įvertintas ir kad iš tikrųjų Sąjungos rinkoje gamintojų yra mažiau.
(53)
Komisija nurodo, kad pirmiau pateiktas teiginys buvo nepagrįstas, ir patvirtina, kad, patikrinus laikinojo reglamento 116 konstatuojamojoje dalyje pateiktą informaciją, per TL nagrinėjamąjį produktą gamino būtent 27 Sąjungos gamintojai. Šis skaičius nustatytas remiantis skundu, teisės pateikti ieškinį etape ir atliekant tyrimą. Komisija kreipėsi į visus žinomus Sąjungos gamintojus ir gavo duomenų, kuriuos naudojo atlikdama šį tyrimą.
4.2. Sąjungos gamyba ir Sąjungos gamintojų atranka
(54)
Kadangi pastabų negauta, laikinojo reglamento 117-119 konstatuojamosios dalys patvirtinamos.
5. ŽALA
5.1. Sąjungos suvartojimas
(55)
Kai kurie naudotojai teigė, kad atliekant žalos tyrimą reikėjo neatsižvelgti į 2009 m. duomenis, nes tais metais kilusi finansų krizė turėjo iškraipančio poveikio visų pirma Sąjungos suvartojimui. Tačiau net jei 2009 m. nebūtų įtraukti į analizę, suvartojimo tendencija vis tiek būtų didėjanti (+ 5 %), o tai reiškia, kad padėtis rinkoje gerėja. Be to, neigiamas finansų krizės poveikis pripažįstamas laikinojo reglamento 120 konstatuojamojoje dalyje, bet buvo padaryta išvada, kad padėtis rinkoje pagerėjo. Kadangi kitų pastabų negauta, laikinojo reglamento 120 konstatuojamoji dalis patvirtinama.
5.2. Importas į Sąjungą iš nagrinėjamosios šalies
(56)
Nustatytas subsidijos skirtumas KEI Industries yra mažesnis nei de minimis riba, numatyta pagrindinio reglamento 14 straipsnio 5 dalyje (žr. 49 konstatuojamąją dalį). Todėl manoma, kad per tiriamąjį laikotarpį šis eksportuojantis gamintojas nesinaudojo subsidijų schemomis, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktyje ir 3 straipsnio 2 dalyje. Todėl jo importo apimtis nebuvo įtraukta į subsidijuoto importo iš Indijos apimtį. Vienas eksportuojantis gamintojas, t. y. Venus group, nurodė, kad tam tikri sandoriai buvo per klaidą suskaičiuoti du kartus. Komisija sutiko su eksportuojančiu gamintoju, todėl šie sandoriai buvo išbraukti iš bendros subsidijuoto importo iš Indijos apimties. Buvo atitinkamai peržiūrėta subsidijuoto importo apimtis, rinkos dalis ir vidutinė kaina.
(57)
Subsidijuoto importo apimtis ir rinkos dalis
2009 m.
2010 m.
2011 m.
TL
Apimtis (MT)
11 620
20 038
25 326
24 415
Indeksas (2009 = 100)
100
172
218
210
Rinkos dalis
8,8 %
10,7 %
12,9 %
12,4 %
Indeksas (2009 = 100)
100
121
146
140
Šaltinis.
Eurostatas ir klausimyno atsakymai
(58)
Per TL KEI Industries eksportavo ribotą nagrinėjamojo produkto kiekį ir pirmiau nurodytos bendrovės Venus group sandoriai buvo taip pat susiję su ribotu kiekiu, todėl atmetus šiuos importo kiekius bendros subsidijuoto importo iš Indijos apimties tendencijos, aprašytos laikinojo reglamento 123 ir 124 konstatuojamosiose dalyse, nesikeičia. Todėl šios laikinojo reglamento konstatuojamosios dalys patvirtinamos.
(59)
Vidutinė subsidijuoto importo kaina:
2009 m.
2010 m.
2011 m.
TL
Vidutinė kaina
(EUR už metrinę toną (MT))
2 419
2 856
3 311
3 259
Indeksas (2009 = 100)
100
118
137
135
Šaltinis.
Eurostatas ir klausimyno atsakymai
(60)
Kaip paaiškinta pirmiau, per TL K.E.I Industries eksportavo ribotą kiekį, o išbraukti tam tikri Venus group sandoriai buvo susiję tik su ribotu kiekiu. Todėl į bendrą subsidijuoto importo iš Indijos apimtį neįtraukus KEI Industries importo apimties ir pirmiau minėtų Venus group sandorių, pernelyg nesikeičia vidutinė subsidijuoto Indijos importo kaina ar priverstinių kainų mažinimo skaičiavimas. Perskaičiuotas priverstinio kainų mažinimo skirtumas yra 11,7 %. Likusios išvados, padarytos remiantis nustatytais faktais, aprašytais laikinojo reglamento 128-130 konstatuojamosiose dalyse, patvirtinamos.
(61)
Reaguodama į atskleistus galutinius faktus, Indijos Vyriausybė teigė, kad Komisija subsidijuoto importo atžvilgiu proporcingai sumažino tik bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų importo apimtis, siekdama atsižvelgti į KEI nustatytą de minimis lygį ir klaidos, susijusios su du kartus suskaičiuotais tam tikrų Venus group sandoriais, ištaisymą. Šis teiginys pagrįstas nesusipratimu. Komisija proporcingai sumažino visą importo, įskaitant ir nebendradarbiaujančių importuotojų importo, apimtį. Todėl šis teiginys turi būti atmestas.
5.3. Ekonominė Sąjungos pramonės padėtis
(62)
Kai kurios šalys teigė, kad Sąjungos pramonės gauti rezultatai turėtų būti laikomi gana teigiamais, atsižvelgiant į pasaulinę ekonomikos krizę ir tai, kad išskyrus vieną žalos rodiklį, t. y. rinkos dalį, visi kiti rodikliai nerodė, kad būtų daroma žala.
(63)
Viena šalis tvirtino, kad vidutinės Sąjungos pramonės pardavimo kainos padidėjo apie 34 % - daug daugiau nei per tą patį laikotarpį didėjo gamybos sąnaudos (13 %). Šiuo atžvilgiu pažymėtina, kad nagrinėjamojo laikotarpio pradžioje, t. y. 2009 m., Sąjungos pramonės pardavimo kainos buvo mažesnės nei gamybos sąnaudos ir ji sugebėjo parduoti produktus didesne kaina nei gamybos sąnaudos tik nuo 2011 m.
(64)
Atlikus tyrimą nustatyta, kad nors kai kurie žalos rodikliai, pavyzdžiui, gamybos apimtis ir pajėgumų panaudojimas, buvo teigiami arba išliko stabilūs, pavyzdžiui, užimtumas, daugelis kitų su Sąjungos pramonės finansine padėtimi susijusių rodiklių, t. y. pelningumas, grynųjų pinigų srautai, investicijos ir investicijų grąža, nagrinėjamu laikotarpiu nebuvo patenkinami. Nors su investicijomis susijęs rodiklis pagerėjo 2010 m., 2011 m. ir per TL jis sumažėjo žemiau 2009 m. lygio. Nors investicijų grąžos rodikliai iš tikrųjų pagerėjo 2009-2011 m. iki 6,7 %, per TL jie vėl sumažėjo iki 0,8 %. Panašiai buvo su pelningumu ir grynųjų pinigų srautais susijusių rodiklių atveju: jie gerėjo iki 2011 m., nors per TL vėl pradėjo blogėti. Todėl galima daryti išvadą, kad Sąjungos pramonės padėtis pradėjo gerėti po 2009 m., tačiau vėliau atsigavimas sulėtėjo dėl subsidijuoto importo iš Indijos.
(65)
Suinteresuotosios šalies prašymu patvirtinama, kad laikinojo reglamento 153 konstatuojamojoje dalyje nustatytas atsargų lygis yra susijęs su atrinktų Sąjungos bendrovių veikla.
(66)
Sąjungos pramonė teigė, kad pradiniame etape nustatytas 5 % tikslinis pelno dydis yra per mažas. Šalis savo teiginio pakankamai nepagrindė. Laikinojo reglamento 148 konstatuojamojoje dalyje paaiškinamos priežastys, dėl kurių pasirinktas šis pelno dydis, o atliekant tyrimą jokio kito pagrindo jį keisti nenustatyta. Todėl 5 % pelno dydis toliau taikomas, siekiant padaryti galutines išvadas.
(67)
Vienas eksportuojantis gamintojas teigė, kad Sąjungos pramonė patyrė sunkumų iš esmės dėl struktūrinių problemų. Todėl 5 % tikslinis pelno dydis taip pat nerealus.
(68)
Primenama, kad remiantis Teismo praktika (11), institucijos turi nustatyti pelno dydį, kurį Bendrijos pramonė galėtų pagrįstai apskaičiuoti įprastomis konkurencijos sąlygoms, jeigu nebūtų subsidijuoto importo. Šiuo atveju buvo neįmanoma atlikti šios Sąjungos pramonės nagrinėjamojo produkto analizės dėl tokių priežasčių. Turima pakankamos informacijos nagrinėjamojo produkto pelno dydžiams apskaičiuoti tik nuo 2007 m. 2007 m. pelno dydis buvo 3,7 %; nuo 2008 m. dėl finansų ir ekonomikos krizės jis tapo neigiamas. Skunde teigiama ir atlikus tyrimą nustatyta, kad subsidijuotas importas į Sąjungos rinka pateko nuo 2007 m., kai importo apimtis padidėjo nuo 17 727 tonų 2006 m. iki 24 811,3 tonų. Todėl institucijos nustatė tikslinius pelno dydžius remdamosi realiu pelnu kitose plieno pramonės šakose, kurios nenukentėjo nuo importo dempingo kaina ir subsidijuoto importo (12).
5.4. Išvada dėl žalos
(69)
Todėl Komisija daro išvadą, kad per TL Sąjungos pramonė patyrė materialinę žalą.
6. PRIEŽASTINIS RYŠYS
6.1. Subsidijuoto importo poveikis
(70)
Vienas eksportuojantis gamintojas tvirtino, kad laikinajame reglamente neatsižvelgta į tai, kad Sąjungos pramonė galėjo gauti naudos iš nuo 2009 m. padidėjusio suvartojimo ir kad Komisija negali teigti, jog Sąjungos pramonė galės išlaikyti jos rinkos dalį neribotą laiką.
(71)
Atsakant į šiuos argumentus reikia pažymėti, kad atlikus tyrimą nustatyta, jog subsidijuoto Indijos importo rinkos dalis augo greičiau nei suvartojimas Sąjungos rinkoje. Subsidijuoto Indijos importo apimtis padidėjo 110 %, o suvartojimas per tą patį laikotarpį padidėjo 50 % Be to, tyrimo rezultatai taip pat rodo, kad vidutinė Indijos kaina nuolat buvo mažesnė nei vidutinė Sąjungos pramonės kaina per tą patį laikotarpį ir kad per TL vidutinė Sąjungos pramonės kaina buvo sumažinta 11,7 %. Todėl, nors Sąjungos pramonė iš tikrųjų gavo naudos padidėjus suvartojimui iki tam tikro lygio ir taip pat galėjo padidinti pardavimo apimtis 40 %, ji negalėjo išlaikyti rinkos dalies, kaip galėjo tikėtis gerėjant rinkos sąlygoms, taip pat atsižvelgiant į nepanaudotus Sąjungos pramonės gamybos pajėgumus.
6.2. Kitų veiksnių poveikis
6.2.1. Nesubsidijuotas importas
(72)
Kai kurios suinteresuotosios šalys tvirtino, kad atsižvelgiant į tai, jog KEI Industries taikytas de minimis subsidijų skirtumas ir tai, kad dėl klaidingo skaičiavimo du kartus tam tikri Venus group sandoriai buvo neįtraukti į analizę, nesubsidijuoto importo poveikį reikėjo įvertinti iš naujo. Jos taip pat teigė, kad nesubsidijuoto importo kainos buvo mažesnės nei subsidijuoto importo kainos.
(73)
Toliau lentelėje pateikta nesubsidijuoto eksporto apimtis ir kainų raida per nagrinėjamąjį laikotarpį. Apimtis sudarė maždaug trečdalį Indijos eksporto apimties per TL ir keitėsi panašiai kaip subsidijuoto importo apimtis.
2009 m.
2010 m.
2011 m.
TL
Apimtis (metrinėmis tonomis (MT))
5 227
9 015
11 394
10 938
Apimtis (Indeksas)
100
172
218
210
Vidutinė kaina (EUR už MT)
2 268
2 678
3 105
3 056
Vidutinė kaina (Indeksas)
100
118
137
135
Šaltinis.
Klausimyno atsakymai ir Eurostatas
(74)
Todėl teisinga teigti, kad nesubsidijuoto importo kainos buvo mažesnės nei subsidijuoto importo kainos. Tačiau nesubsidijuoto importo apimtis sudaro tik trečdalį subsidijuoto importo apimties. Todėl subsidijuoto importo iš Indijos ir Sąjungos pramonės patirtos materialinės žalos per TL priežastinis ryšys dėl nesubsidijuoto importo padarytos žalos nenutraukiamas.
6.2.2. Importas iš trečiųjų šalių
(75)
Vienas eksportuojantis Indijos gamintojas ir Indijos Vyriausybė pakartojo teiginį, kad į tyrimą turėjo būti įtraukta Kinijos Liaudies Respublika ir kad importo iš Kinijos Liaudies Respublikos poveikis Sąjungos rinkai ir Sąjungos pramonei buvo nepakankamai įvertintas.
(76)
Kaip minėta laikinojo reglamento 170 konstatuojamojoje dalyje, nei inicijuojant tyrimą, nei galutiniame jo etape nenustatyta jokių subsidijavimo įrodymų, kuriais būtų buvę galima pagrįsti antisubsidijų tyrimo dėl Kinijos Liaudies Respublikos kilmės importo inicijavimą. Todėl teiginys, kad Kinijos Liaudies Respublika turėjo būti įtraukta į tyrimo taikymo aprėptį, yra nepagrįstas ir atmetamas.
(77)
Tačiau importas iš Kinijos Liaudies Respublikos didėjo per nagrinėjamąjį laikotarpį ir rinkos dalis sudarė 8,3 % per TL, kaip nurodyta laikinojo reglamento 168 konstatuojamojoje dalyje. Be to, Kinijos importo kainos buvo mažesnės nei Sąjungos pramonės kainos ir eksportuojančių Indijos gamintojų kainos Sąjungos rinkoje. Todėl buvo toliau tiriama, ar importas iš Kinijos Liaudies Respublikos galėjo prisidėti prie Sąjungos pramonei daromos žalos ir ar galėjo nutraukti žalos ir subsidijuoto importo iš Indijos ryšį.
(78)
Remiantis pradiniame etape gauta informacija, Kinijos importuojamo produkto asortimentas buvo skirtingas ir sritys, kuriose buvo parduodami Kinijos produktai, skyrėsi, palyginti su Sąjungos pramonės parduodamų produktų ar net Sąjungos rinkoje parduodamų Indijos kilmės produktų sritimis.
(79)
Paskelbus laikinąją priemonę, Komisija gavo kelis skundus, kuriuose nurodoma, kad dėl Kinijos importo žemomis kainomis per TL galėtų būti nutrauktas Indijos importo dempingo kaina ir Sąjungos pramonės patirtos materialinės žalos priežastinis ryšys.
(80)
Atlikus analizę remiantis importo statistiniais duomenimis, susijusiais apie dviem tiriamaisiais KN kodais, nustatyta, kad 29 % Kinijos importo (pagal KN kodą 7223 00 99) buvo orientuota į žemesnių kainų rinkos dalį. Tuo iš dalies galima paaiškinti, kodėl Kinijos kainos vidutiniškai yra mažesnės nei Sąjungos pramonės ir eksportuojančių Indijos gamintojų kainos. Remiantis KN kodo 7223 00 99 statistiniais duomenimis taip pat paaiškėjo, kad Kinijos gamintojai orientavosi į Jungtinę Karalystę, kurioje Sąjungos pramonė iš esmės nedalyvavo.
Vidutinė kaina
(EUR už MT)
2009 m.
2010 m.
2011 m.
TL
72 230 019
2 974
3 286
3 436
2 995
72 230 099
765
1 458
1 472
1 320
Šaltinis.
Eurostatas
(81)
Kalbant apie KN kodą 7223 00 19, atlikus analizę pagal PKN paaiškėjo, kad tiek Sąjungos pramonė, tiek Indijos gamintojai daugiausia konkuravo aukštesnių kainų rinkos dalyje, kurioje kainos galėjo būti iki keturių kartų didesnės nei kainos žemesnių kainų rinkos dalyje pagal tą patį KN (13). Atlikus tyrimą taip pat nustatyta, kad bendrieji kainų svyravimai yra susiję su produktų rūšimi ir nikelio kiekiu. Be to, atlikus tyrimą nustatyta, kad Sąjungos rinkoje Kinijos eksportuotojai daugiausia parduoda minėtam KN kodui priskiriamus žemesnės kokybės rūšių produktus. Todėl vertinant Kinijos importą produktų asortimentas tampa labai svarbiu veiksniu.
(82)
Kalbant apie importo iš Kinijos Liaudies Respublikos kainų lygį, reikia pažymėti, kad nuo 2009 m. iki TL vidutinė Kinijos importo kaina išliko didesnė nei subsidijuotų eksportuojančių Indijos gamintojų kainos; tai nurodoma toliau pateikiamoje lentelėje, kurioje pateikiama vidutinė subsidijuotų eksportuojamų Indijos produktų, kurių KN kodas yra 7223 00 19, kaina.
Vidutinė kaina
(EUR už MT)
2009 m.
2010 m.
2011 m.
TL
TL + 1
73 320 019
2 974
3 286
3 436
2 995
3 093
Šaltinis.
Eurostatas
(83)
Per TL pirmą kartą vidutinė Kinijos importo kaina sumažėjo žemiau Indijos subsidijuoto importo kainos lygio. Tačiau ši pastebėta tendencija yra laikina, nes Kinijos kainų lygis kitais metais po TL padidėjo ir vėl buvo didesnis nei Indijos kainos.
(84)
Be to, palyginus Indijos importo ir Kinijos Liaudies Respublikos importo apimtis nustatyta, kad bet kuriuo nagrinėjamojo laikotarpio metu ir ypač per TL iš Kinijos Liaudies Respublikos buvo importuojamas daug mažesnis kiekis nei iš Indijos. Importo iš Kinijos Liaudies Respublikos apimtis sudarė iš esmės mažiau nei pusę bendro importo iš Indijos.
(85)
Remiantis tuo, kas išdėstyta, patvirtinama, kad didelė Kinijos importo per TL dalis skiriasi nuo Sąjungos pramonės produkto asortimento ir kad bet kokia tiesioginė konkurencija su Sąjungos pramonės gaminamais ir parduodamais produktais yra ribota.
(86)
Todėl importas iš Kinijos Liaudies Respublikos Sąjungos pramonės padėčiai negalėjo turėti tokio poveikio, dėl kurio būtų nutrauktas subsidijuoto importo iš Indijos ir Sąjungos pramonės patirtos žalos priežastinis ryšys. Todėl laikinojo reglamento 168 konstatuojamoji dalis patvirtinama.
6.2.3. Konkurencija su kitais Sąjungos gamintojais
(87)
Viena šalis tvirtino, kad Sąjungos gamintojų prastus finansinius rodiklius galėjo lemti konkurencija su kitais Sąjungos gamintojais, kurie nebuvo skundo pateikėjai arba inicijavus bylą neišreiškė savo pritarimo tyrimui.
(88)
Kitų Sąjungos gamintojų rinkos dalies raida buvo tokia:
2009 m.
2010 m.
2011 m.
TL
Apimtis (metrinėmis tonomis (MT))
34 926
55 740
55 124
55 124
Indeksas (2009 m. = 100)
100
160
158
158
Kitų Sąjungos gamintojų rinkos dalis
26,6 %
29,8 %
28,1 %
27,9 %
Šaltinis.
Skundas
(89)
Sąjungos gamintojų, kurie nebuvo skundo pateikėjai ir kurie konkrečiai neišreiškė pritarimo tyrimui, pardavimo apimtis sudarė 44 % bendros pardavimo Sąjungoje apimties, kaip nurodyta laikinojo reglamento 139 konstatuojamojoje dalyje. Jų pardavimo apimtis išaugo 58 % nuo apskaičiuotų 34 926 tonų 2009 m. iki 55 124 tonų per nagrinėjamąjį laikotarpį. Tačiau toks augimas yra santykinai nedidelis, palyginti su subsidijuoto importo iš Indijos augimu tuo pačiu laikotarpiu (+ 110 %). Be to, šių Sąjungos gamintojų rinkos dalis nagrinėjamuoju laikotarpiu išliko pakankamai stabili ir nebuvo nustatyta jokių įrodymų, kad jų kainos buvo mažesnės už atrinktų Sąjungos gamintojų kainas. Todėl daroma išvada, kad jų pardavimas Sąjungos rinkoje prie Sąjungos pramonei padarytos žalos neprisidėjo.
6.3. Išvada dėl priežastinio ryšio
(90)
Kadangi pastabų negauta, laikinojo reglamento 176-179 konstatuojamosios dalys patvirtinamos.
7. SĄJUNGOS INTERESAI
7.1. Bendrosios aplinkybės
(91)
Kadangi pastabų negauta, laikinojo reglamento 180 konstatuojamoji dalis patvirtinama.
7.2. Sąjungos pramonės interesai
(92)
Kadangi pastabų negauta, laikinojo reglamento 181-188 konstatuojamosios dalys patvirtinamos.
7.3. Naudotojų interesai
(93)
Nustačius laikinąsias priemones, septyni naudotojai ir viena naudotojų asociacija kreipėsi į Komisiją ir išreiškė pageidavimą bendradarbiauti atliekant tyrimą. Gavus jų prašymą, 2013 m. balandžio mėn. joms nusiųsti klausimynai. Tačiau išsamius klausimyno atsakymus pateikė tik du naudotojai; per TL bendradarbiaujantys naudotojai apskritai sunaudojo 12 % viso iš Indijos importuojamo produkto kiekio ir 2,5 % viso Sąjungoje suvartojamo kiekio. Priemonių ekonominis poveikis naudotojams buvo iš naujo įvertintas remiantis naujais duomenimis, pateiktais klausimyno atsakymuose, vizitų metu buvo patikrinti du naudotojai ir jų pateikta informacija.
(94)
Naudotojai teigė, kad laikinojo reglamento 191 konstatuojamojoje dalyje nurodytas 9 % pelningumo lygis yra per aukštas ir nėra tipiškas naudotojų pramonės atžvilgiu. Gavus papildomus klausimyno atsakymus, perskaičiuotas vidutinis visų bendradarbiaujančių naudotojų pelningumas sudarė 2 % nuo apyvartos.
(95)
Kalbant apie bendradarbiaujančius naudotojus taip pat nustatyta, kad iš Indijos pirkti produktai vidutiniškai sudarė 44 % visų jų pirkto nagrinėjamojo produkto kiekio ir kad Indija buvo išskirtinis dviejų bendradarbiaujančių naudotojų tiekimo šaltinis. Per TL gaminio, kurio sudėtyje yra nagrinėjamojo produkto, apyvarta sudarė 14 % bendradarbiaujančių naudotojų apyvartos.
(96)
Pasirinkus blogiausią scenarijų Sąjungos rinkai, t. y. jei galimo kainos padidėjimo iš viso nebūtų galima perkelti į platinimo grandinę ir naudotojai toliau pirktų tokį patį produkto kiekį iš Indijos, dėl muito poveikio naudotojų pelningumas, gautas naudojant nagrinėjamąjį produktą arba jį naudojant produktui gaminti, sumažėtų 0,25 procentinio punkto iki 1,75 %.
(97)
Komisija pripažįsta, kad poveikis bus didesnis atskirų subjektų lygmeniu tiems naudotojams, kurių visą tiekiamą kiekį sudaro iš Indijos importuojami produktai. Tačiau tai - santykinai nedidelis skaičius (tik du bendradarbiaujantys naudotojai). Be to, jei jų Indijos gamintojas bendradarbiaus, jie turi galimybę prašyti kompensuoti muitus pagal pagrindinio reglamento 21 straipsnį, jei visos tokio kompensavimo sąlygos yra įvykdytos.
(98)
Kai kurie naudotojai pakartojo savo susirūpinimą, kad priemonės turės poveikio tam tikros rūšies vieloms, kurios Europoje negaminamos, t. y. produktams, įskaitant vadinamuosius „series 200“ rūšies produktus, kaip aprašyta laikinojo reglamento 194 konstatuojamojoje dalyje. Naudotojų nuomone, Sąjungoje jos negaminamos dėl ribotos paklausos ir gamybos proceso specifiškumo.
(99)
Tačiau atlikus tyrimą nustatyta, kad Sąjungos pramonė tokių rūšių nerūdijančio plieno vielas gamina ir joms tenka ribota Sąjungos pramonės rinkos dalis. Naudotojai kaip alternatyvų tiekimo šaltinį taip pat gali pasirinkti kitas šalis, kurioms netaikomos antidempingo ar antisubsidijų priemonės. Be to, dviem eksportuojantiems Indijos gamintojams buvo nustatyta 0 % kompensacinio muito norma, todėl nustatytos priemonės neturės didelio poveikio tiekimui iš šių gamintojų. Be to, tai pačiai paskirčiai galima naudoti kitų rūšių nerūdijančio plieno vielas. Todėl priemonių nustatymas negali turėti didelio poveikio Sąjungos rinkai ir šiems naudotojams. Todėl šis teiginys atmetamas.
(100)
Kai kurie naudotojai pažymėjo, kad Sąjungos gamintojų panašaus produkto pristatymo laikas, palyginti su Indijos nagrinėjamojo produkto pristatymo laiku, buvo ilgesnis. Tačiau tai, kad prekybininkai ir prekiautojai gali kaupti produktų atsargas ir greitai gauti produktų, neturi įtakos faktiniam neigiamo subsidijuoto importo poveikio įrodymui. Todėl šį argumentą reikia atmesti.
(101)
Atsižvelgiant į pirmiau nurodytą informaciją, net jei kai kuriems naudotojams iš Indijos importuojamam produktui nustatytos priemonės greičiausiai darys didesnį neigiamą poveikį nei kitiems, manoma, kad apskritai Sąjungos rinkai priemonių nustatymas bus naudingas. Visų pirma manoma, kad atkūrus sąžiningos prekybos sąlygas Sąjungos rinkoje Sąjungos pramonė galės savo kainas priderinti prie gamybos sąnaudų; išlaikyti gamybos ir užimtumo lygį; atgauti anksčiau prarastą rinkos dalį ir pasinaudoti masto ekonomija. Tai turėtų padėti pramonei gauti pagrįstą pelno dydį, kad ji galėtų veiksmingai veikti vidutinės trukmės ir ilgalaikiu laikotarpiu. Tuo pačiu pramonė pagerins bendrą finansinę padėtį. Be to, atlikus tyrimą nustatyta, kad priemonių bendras poveikis naudotojams ir nesusijusiems importuotojams bus nedidelis. Todėl daroma išvada, kad bendra priemonių nauda kompensuos poveikį nagrinėjamojo produkto naudotojams Sąjungos rinkoje.
7.4. Nesusijusių importuotojų interesai
(102)
Kadangi pastabų negauta, laikinojo reglamento 197-199 konstatuojamosios dalys patvirtinamos.
7.5. Išvada dėl Sąjungos interesų
(103)
Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, laikinojo reglamento 200 ir 201 konstatuojamosios dalys patvirtinamos.
8. GALUTINĖS KOMPENSACINĖS PRIEMONĖS
8.1. Žalos pašalinimo lygis
(104)
Kadangi jokių pastabų negauta, laikinojo reglamento 203-206 konstatuojamosios dalys patvirtinamos.
8.2. Išvada dėl žalos pašalinimo lygio
(105)
KEI Industries nebuvo apskaičiuotas individualus žalos skirtumas, nes šios bendrovės galutinis subsidijų skirtumas buvo de minimis, kaip nurodyta 49 konstatuojamojoje dalyje.
(106)
Laikinajame reglamente naudota metodika patvirtinama.
8.3. Galutinės priemonės
(107)
Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, ir remiantis pagrindinio reglamento 15 straipsnio 1 dalimi, turėtų būti nustatytas tokio dydžio galutinis kompensacinis muitas, kad būtų pašalinta subsidijuoto importo daroma žala, neviršijant nustatyto subsidijavimo skirtumo.
(108)
Todėl kompensacinio muito normos buvo nustatytos lyginant žalos skirtumus ir subsidijų skirtumus. Todėl siūlomos tokios kompensacinio muito normos:
Bendrovė
Subsidijų skirtumas
Žalos skirtumas
Kompensacinio muito norma
Raajratna Metal Industries
3,7 %
17,2 %
3,7 %
Venus group
3,0 %
23,4 %
3,0 %
Viraj Profiles Vpl. Ltd.
0,9 %
nėra duomenų
0,0 %
KEI Industries Limited
0,7 %
nėra duomenų
0,0 %
Bendradarbiaujančios neatrinktos bendrovės
3,4 %
19,3 %
3,4 %
Visos kitos bendrovės
3,7 %
23,4 %
3,7 %
(109)
Šiame darbiniame dokumente nustatytos nurodytos atskiroms bendrovėms taikomos kompensacinio muito normos nustatytos remiantis šio tyrimo išvadomis. Todėl jos atitinka šių bendrovių padėtį, nustatytą atliekant tyrimą. Šios muito normos (kitaip nei visos šalies mastu nustatytas muitas, taikomas visoms kitoms bendrovėms) taikomos tik importuojamiems Indijos kilmės produktams, kuriuos pagamino konkrečiai nurodyti juridiniai asmenys. Importuojamiems produktams, pagamintiems bet kurios kitos bendrovės, kuri konkrečiai nenurodyta šio darbinio dokumento rezoliucinėje dalyje, įskaitant subjektus, susijusius su konkrečiai nurodytomis bendrovėmis, negali būti taikomos šios normos - jiems taikoma visoms kitoms bendrovėms nustatyta muito norma.
(110)
Bet kokie prašymai taikyti konkrečiai bendrovei nustatytą kompensacinio muito normą (pvz., pasikeitus subjekto pavadinimui arba įsteigus naujus gamybos ar pardavimo subjektus) turėtų būti nedelsiant siunčiami Komisijai (14) nurodant visą svarbią informaciją, ypač informaciją apie bendrovės veiklos, susijusios su gamyba ir pardavimu vidaus bei eksporto rinkose, pasikeitimus, siejamus su, pavyzdžiui, minėto pavadinimo pakeitimu arba gamybos ir pardavimo subjekto pasikeitimu. Prireikus reglamentas, kuriuo nustatomi galutiniai kompensaciniai muitai, bus atitinkamai iš dalies pakeistas, atnaujinant bendrovių, kurioms taikoma individuali muito norma, sąrašą.
8.4. Galutinis laikinųjų kompensacinių muitų surinkimas
(111)
Atsižvelgiant į nustatytų subsidijų skirtumų dydį ir įvertinus Sąjungos pramonei padarytą žalą, manoma, kad būtina galutinai surinkti garantijomis užtikrintas laikinojo kompensacinio muito, nustatyto laikinuoju reglamentu, sumas, neviršijant nustatytų galutinių muitų sumos,
PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:
1 straipsnis
1. Galutinis kompensacinis muitas nustatomas importuojamai Indijos kilmės nerūdijančio plieno vielai, kurios sudėtyje:
i)
nikelis sudaro ne mažiau kaip 2,5 % masės, išskyrus vielą, kurios sudėtyje esantis nikelis sudaro ne mažiau kaip 28 %, bet ne daugiau kaip 31 % masės ir kurios sudėtyje esantis chromas sudaro ne mažiau kaip 20 %, bet ne daugiau kaip 22 % masės;
ii)
nikelis sudaro mažiau kaip 2,5 % masės, išskyrus vielą, kurios sudėtyje esantis chromas sudaro ne mažiau kaip 13 %, bet ne daugiau kaip 25 % masės ir kurios sudėtyje esantis aliuminis sudaro ne mažiau kaip 3,5 %, bet ne daugiau kaip 6 % masės,
ir kurios KN kodai šiuo metu yra 7223 00 19 ir 7223 00 99.
2. Galutinio kompensacinio muito norma, taikoma 1 dalyje aprašytų produktų, kuriuos pagamino toliau išvardytos bendrovės, neto kainai Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą, yra tokia:
Bendrovė
Muitas (%)
Papildomas TARIC kodas
Raajratna Metal Industries, Ahmedabad, Gujarat
3,7
B775
Venus Wire Industries Pvt. Ltd, Mumbai, Maharashtra
3,0
B776
Precision Metals, Mumbai, Maharashtra
3,0
B777
Hindustan Inox Ltd., Mumbai, Maharashtra
3,0
B778
Sieves Manufacturer India Pvt. Ltd., Mumbai, Maharashtra
3,0
B779
Viraj Profiles Vpl. Ltd., Thane, Maharashtra
0,0
B780
KEI Industries Limited, New Delhi
0,0
B925
Priede išvardytos bendrovės
3,4
Visos kitos bendrovės
3,7
B999
3. Jeigu nenurodyta kitaip, taikomos galiojančios muitus reglamentuojančios nuostatos.
2 straipsnis
Garantijomis užtikrintos laikinojo kompensacinio muito, nustatyto Reglamentu (ES) Nr. 419/2013 importuojamai Indijos kilmės nerūdijančio plieno vielai, kurios sudėtyje:
i)
nikelis sudaro ne mažiau kaip 2,5 % masės, išskyrus vielą, kurios sudėtyje esantis nikelis sudaro ne mažiau kaip 28 %, bet ne daugiau kaip 31 % masės ir kurios sudėtyje esantis chromas sudaro ne mažiau kaip 20 %, bet ne daugiau kaip 22 % masės;
ii)
nikelis sudaro mažiau kaip 2,5 % masės, išskyrus vielą, kurios sudėtyje esantis chromas sudaro ne mažiau kaip 13 %, bet ne daugiau kaip 25 % masės ir kurios sudėtyje esantis aliuminis sudaro ne mažiau kaip 3,5 %, bet ne daugiau kaip 6 % masės,
ir kurios KN kodai šiuo metu yra 7223 00 19 ir 7223 00 99,
galutinai surenkamos. Sumos, viršijančios galutines kompensacinio muito normas, nerenkamos.
3 straipsnis
Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
Priimta Briuselyje 2013 m. rugsėjo 2 d.