РЕШЕНИЕ № 529/2013/ЕС НА ЕВРОПЕЙСКИЯ ПАРЛАМЕНТ И НА СЪВЕТА
от 21 май 2013 година
относно правила за отчитане на емисиите и поглъщанията на парникови газове, дължащи се на дейности във връзка със земеползването, промените в земеползването и горското стопанство и относно информация за действията, свързани с тези дейности
ЕВРОПЕЙСКИЯТ ПАРЛАМЕНТ И СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взеха предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 192, параграф 1 от него,
като взеха предвид предложението на Европейската комисия,
след предаване на проекта за законодателен акт на националните парламенти,
като взеха предвид становището на Европейския икономически и социален комитет (1),
след консултация с Комитета на регионите,
в съответствие с обикновената законодателна процедура (2),
като имат предвид, че:
(1)
Секторът Земеползване, промени в земеползването и горско стопанство (ЗПЗГС) в Съюза представлява нетен поглътител, който отстранява парниковите газове от атмосферата в количество, съответстващо на значителен дял от общите емисии на парникови газове на Съюза. Дейностите в сектора ЗПЗГС водят до антропогенни емисии и поглъщания на парникови газове като последица от промените в количествата въглерод, съдържащи се в растителността и почвите, както и до емисии на парникови газове, различни от CO2. Увеличеното устойчиво използване на продукти от добита дървесина може значително да ограничи емисиите и да увеличи поглъщанията на парникови газове от атмосферата. Дължащите се на сектора ЗПЗГС емисии и поглъщания на парникови газове не се отчитат за постигането на европейската цел за 2020 г. за намаление на емисиите с 20 %, определена съгласно Решение № 406/2009/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 23 април 2009 г. относно усилията на държавите членки за намаляване на техните емисии на парникови газове, необходими за изпълнение на ангажиментите на Общността за намаляване на емисиите на парникови газове до 2020 г. (3) и съгласно Директива 2003/87/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 13 октомври 2003 г. за установяване на схема за търговия с квоти за емисии на парникови газове в рамките на Общността (4), при все че тези емисии и поглъщания частично се отчитат за изпълнението на количествените ангажименти на Съюза за ограничаване и намаляване на емисиите по член 3, параграф 3 от Протокола от Киото („Протокола от Киото“) към Рамковата конвенция на ООН по изменението на климата (РКООНИК), одобрен с Решение 2002/358/ЕО на Съвета (5).
(2)
В контекста на постигането до 2050 г. на конкурентоспособна икономика с ниска въглеродна интензивност всички видове земеползване следва да се разглеждат по холистичен начин и ЗПЗГС да бъдат включени в рамките на политиката на Съюза за климата.
(3)
Решение № 406/2009/ЕО изисква Комисията да оцени условията и реда за включване на емисиите и поглъщанията, дължащи се на дейности във връзка със ЗПЗГС, в ангажимента на ЕС за намаление на емисиите на парникови газове, като в същото време осигури дълготрайност и екологична обоснованост на приноса на този сектор и предвиди изисквания за прецизен мониторинг и отчитане на съответните емисии и поглъщания. Ето защо с това решение, като първа стъпка, следва да се определят правила за отчитане на емисиите и поглъщанията на парникови газове от сектора ЗПЗГС и така да се допринесе за разработването на политика за включване на сектора ЗПЗГС в ангажимента на Съюза за намаляване на емисиите, по целесъобразност, като същевременно се отчитат условията на околната среда в различните региони на Съюза, включително, inter alia, богатите на гори държави. За да се осигури междувременно запазването и увеличаването на въглеродните запаси, настоящото решение следва да съдържа и изискване към държавите членки да предоставят информация относно своите действия в сектора ЗПЗГС за ограничаване или намаляване на емисиите, както и за запазване или увеличаване на поглъщанията от сектора ЗПЗГС.
(4)
В настоящото решение следва да бъдат определени задълженията на държавите членки при прилагането на тези правила за отчитане и задълженията за предоставяне на информация за техните действия в сектора ЗПЗГС. Решението следва да не определя задължения за отчитане или докладване по отношение на частни субекти.
(5)
В Решение 16/CMP.1 на Конференцията на страните, служеща като среща на страните по Протокола от Киото, прието от Единадесетата конференция на страните по РКООНИК, състояла се в Монреал през декември 2005 г., и в Решение 2/CMP.7 на Конференцията на страните, служеща като среща на страните по Протокола от Киото, прието от Седемнадесетата конференция на Страните по РКООНИК, състояла се в Дърбан през декември 2011 г., се определят правила за отчитане за сектора ЗПЗГС, валидни в рамките на втория период на задължения по Протокола от Киото. Настоящото решение следва да бъде изцяло съобразено с цитираните решения, за да се осигури съгласуваност между вътрешните правила на Съюза и определенията, реда и условията, правилата и насоките, договорени в рамките на РКООНИК, за да се избегне дублиране при докладването по държави. Настоящото решение следва също да бъде съобразено с особеностите на сектора ЗПЗГС и задълженията, произтичащи от участието на Съюза като отделна страна по РКООНИК и Протокола от Киото.
(6)
Правилата за отчитане, приложими за сектора ЗПЗГС в Съюза, не следва да създават допълнителна административна тежест. Поради това не трябва да се изисква внесените в съответствие с тези правила доклади да включват информация, която не се изисква съгласно решенията, взети на Конференцията на страните по РКООНИК и Срещата на страните по Протокола от Киото.
(7)
Секторът ЗПЗГС може да допринесе за смекчаването на изменението на климата по различни начини, по-специално чрез намаляване на емисиите, запазване и увеличаване на поглътителите и въглеродните запаси. За да бъдат ефективни мерките, насочени по-конкретно към увеличаване на улавянето на въглерод, от решаващо значение е стабилността и приспособяемостта на въглеродните депа.
(8)
Правилата за отчитане по отношение на ЗПЗГС следва да отразяват усилията, полагани в секторите на селското и горското стопанство за засилване на приноса на промените в земеползването за намаляване на емисиите. Настоящото решение следва да предвижда правила за задължително отчитане на дейностите по залесяване, повторно залесяване, обезлесяване и управление на горите, както и на дейностите по управление на пасища и управление на обработваеми земи, като за първия отчетен период се прилагат разпоредби с цел подобряване на системите за докладване и отчитане на държавите членки. Настоящото решение следва да включва и правила за доброволно отчитане на дейности, свързани с рекултивация, пресушаване на влажни зони и възстановяване на влажни зони. За тази цел Комисията следва да рационализира и подобри резултатите от базите данни на Съюза (Евростат - Lucas, ЕАОС - Corine Land Cover и т.н.), в които се събира съответната информация, с цел да се помогне на държавите членки да изпълнят задълженията си за отчитане, по-специално за управление на обработваеми земи и управление на пасища, както и доброволното отчитане на дейности, свързани с рекултивация, пресушаване на влажни зони и възстановяване на влажни зони, където има такова.
(9)
За да се осигури екологичната обоснованост на правилата за отчитане, отнасящи се за сектора ЗПЗГС в ЕС, тези правила следва да се основават на принципите за отчитане, залегнали в Решение 2/CMP.7, Решение 2/СМР.6 на Конференцията на страните, служеща като среща на страните по Протокола от Киото, прието от Шестнадесетата конференция на страните по РКООНИК, състояла се в Канкун през декември 2010 г., и Решение 16/CMP.1. Държавите членки следва да изготвят и водят своите отчети, като следят за точността, пълнотата, последователността, сравнимостта и прозрачността на съответната информация, използвана за оценяването на емисиите и поглъщанията на парникови газове от сектора ЗПЗГС, съгласно насоките, дадени в съответните указания на Междуправителствения комитет по изменение на климата (МКИК) относно националните инвентаризации на парниковите газове, включително относно методиките за отчитане на различни от CO2 емисии на парникови газове, приети в рамките на РКООНИК.
(10)
Правилата за отчитане въз основа на Решения 2/СМР.7 и 16/СМР.1 не позволяват отчитане на ефекта на заместване при използване на продукти от добита дървесина за производство на енергия и материали, тъй като това би довело до двойно отчитане. Такова използване обаче би могло значително да допринесе за смекчаване на изменението на климата и поради това предоставяната от държавите членки информация относно действията в сектора ЗПЗГС може да включва мерки за заместване на материали и енергийни суровини с висока въглеродна интензивност с биомаса. Това би повишило последователността на политиката.
(11)
За да се осигури солидна основа за бъдещото определяне на политиките и оптимизиране на земеползването в Съюза, е необходимо да се направят подходящи инвестиции. За да се гарантира, че тези инвестиции могат да бъдат насочени приоритетно към ключови категории, държавите членки следва първоначално да имат право да изключват от отчитането някои въглеродни депа. В дългосрочен план обаче следва да има стремеж към по-изчерпателно отчитане за сектора, включително всички земи, депа и газове.
(12)
Правилата за отчитане следва да отчитат точно дължащите се на човешката дейност промени в емисиите и поглъщанията. Във връзка с това в настоящото решение следва да се предвиди използването на специфични методики за различните видове дейности в сектора ЗПЗГС. Емисиите и поглъщанията, свързани със залесяването, повторното залесяване и обезлесяването, са резултат от пряко и причинено от човека превръщане на незалесена в залесена площ или обратно и следователно трябва да бъдат отчитани в своята цялост. Всички емисии и поглъщания, свързани с управлението на пасища, управлението на обработваеми земи, рекултивацията, пресушаването на влажни зони и възстановяването на влажни зони, се отчитат чрез прилагане на базова година за изчисляване на промените в емисиите и поглъщанията. Емисиите и поглъщанията от управлението на горите обаче зависят от определен брой природни условия, възрастовата структура, както и от миналите и настоящите практики на управление. Използването на базова година не е в състояние да отрази тези фактори и произтичащите от тях циклични въздействия върху емисиите и поглъщанията или варирането им през отделните години. Съответните правила за отчитане, по които се изчисляват промените в емисиите и поглъщанията, следва по-скоро да предвиждат използването на референтни количества, така че да се изключат последиците от природни фактори и специфични за дадена страна характеристики. Референтните количества представляват оценки на нетните годишни емисии или поглъщания, дължащи се на управлението на горите на територията на държава членка през годините, включени във всеки отчетен период, и следва да бъдат определени по прозрачен начин, в съответствие с решения 2/CMP.6 и 2/CMP.7. Посочените в настоящото решение референтни количества следва да бъдат идентични с одобрените в рамките на РКООНИК. Ако на разположение на дадена държава членка се окажат подобрения в методиките или данните, свързани с определянето на референтното количество, държавата членка следва да извърши подходящите технически корекции, за да включи въздействието на преизчисленията в отчетите за управлението на горите.
Правилата за отчитане следва да предвиждат горна граница на посочваните в отчетите стойности на нетните поглъщания в резултат от управлението на горите. В случай на нововъведения във връзка с правилата за отчитане за горскостопански дейности в контекста на съответните международни процеси следва да се обмисли актуализиране на правилата за отчитане за горскостопански дейности в настоящото решение с цел да се осигури съгласуваност с тези нововъведения.
(13)
Правилата за отчитане следва да отразяват по подходящ начин положителния принос за поглъщания на парникови газове в дървесина и продукти на основата на дървесина, както и да допринасят за засилено използване на горите като ресурс в рамките на устойчивото управление на горите и за засилено използване на продукти от дървесина.
(14)
Съгласно глава 4.1.1 от ръководството на МКИК за добра практика при земеползването, промените в земеползването и горското стопанство, добра практика е страните да посочат минималната ширина, която ще прилагат при определението за гора и единици земя, които подлежат на дейности по залесяване, възобновяване на гори и обезлесяване, в допълнение към минималната площ гора. Следва да се осигури съгласуваност с определението, използвано от всяка държава членка при докладването по линия на РКООНИК и Протокола от Киото и настоящото решение.
(15)
Правилата за отчитане следва да гарантират, че държавите членки отразяват точно в отчетите промените, когато има такива, във въглеродното депо на продуктите от добита дървесина с оглед да се стимулира използването на продукти от добита дървесина с продължителен жизнен цикъл. Следователно функцията за разлагане от първи порядък, приложима за емисиите от продукти от добита дървесина, следва да съответства на формула 12.1 от ръководствата на МКИК, озаглавени „Ръководства на МКИК от 2006 г. относно националните инвентаризации на парниковите газове“, а съответните приети стойности за периода на полуотделяне на въглерода следва да се базират на таблица 3а.1.3 от ръководството на МКИК от 2003 г. за добра практика при земеползването, промените в земеползването и горското стопанство. Държавите членки следва да могат вместо това да използват специфични за страната методики и стойности за периода на полуотделяне на въглерода, стига те да са в съответствие с най-новите ръководства на МКИК.
(16)
Тъй като годишните колебания на стойностите на емисиите и поглъщанията на парникови газове, дължащи се на селскостопански дейности, са много по-малки в сравнение с тези за горскостопанските дейности, държавите членки следва да отчитат емисиите и поглъщанията от дейностите за управление на обработваеми земи и пасища спрямо базовата година или период.
(17)
Пресушаването на влажни зони и възстановяването на влажни зони обхваща емисиите от торфища, където се натрупват големи количества въглерод. Емисиите от деградиращи и пресъхващи торфища съставляват около 5 % от емисиите на парниковите газове в световен мащаб и представляват между 3,5 и 4 % от емисиите в Съюза през 2010 г. Поради това, след като на международно равнище бъдат договорени съответните ръководства на МКИК, Съюзът следва да се стреми да придвижи въпроса на международно равнище с оглед постигането на споразумение с органите на РКООНИК или на Протокола от Киото относно задължението да се изготвят и водят годишни отчети за емисиите и поглъщанията от дейности, попадащи в категориите пресушаване и възстановяване на влажни зони, и с оглед на включването на това задължение в глобалното споразумение за климата, което да бъде сключено не по-късно от 2015 г.
(18)
Естествените смущения, като например пожари, нашествия на насекоми, болести, екстремните метеорологични събития и геоложки дислокации, които са извън контрола на държава членка и на практика не са повлияни от нея, могат да доведат до емисии от сектора ЗПЗГС с временен характер или могат да обърнат ефекта от предишни поглъщания. Тъй като обръщане на ефекта може да се получи и в резултат от управленски решения, като например решения за дърводобив или залесяване, с настоящото решение следва да се осигури винаги да има точно отразяване на причинените от човека обратни ефекти в отчетите за ЗПЗГС. От друга страна, с настоящото решение следва на държавите членки да се даде ограничена възможност да изключват от своите отчети за ЗПЗГС емисиите, дължащи се на смущения в залесяването, повторното залесяване и управлението на горите, които са извън техния контрол, като използват фонови нива и допустими отклонения в съответствие с Решение 2/CMP.7. Начинът обаче, по който държавите членки прилагат тези разпоредби, следва да не води до необосновано занижено отчитане.
(19)
Правилата за докладване за емисиите на парникови газове и за друга информация във връзка с изменението на климата, включително информация за сектора ЗПЗГС, попадат в обхвата на Регламент (ЕС) № 525/2013 на Европейския парламент и на Съвета от 21 май 2013 г. относно механизъм за мониторинг и докладване на емисиите на парникови газове и за докладване на друга информация, свързана с изменението на климата, на национално равнище и на равнището на Съюза (6) и следователно са извън обхвата на настоящото решение. Държавите членки следва да спазват тези правила за мониторинг и докладване във връзка със задълженията си за отчитане, определени в настоящото решение.
(20)
Изготвянето на отчетите за ЗПЗГС на ежегодна основа би направило тези отчети неточни и ненадеждни поради годишните колебания в стойностите на емисиите и поглъщанията, често появяващата се необходимост от преизчисляване на някои докладвани данни и дългото време, необходимо за проява на ефекта от променените управленски практики в горското и селското стопанство върху количеството на въглеродните запаси в растителността и почвите. Ето защо настоящото решение следва да предвиди отчитане на по-дълъг период от време.
(21)
Държавите членки следва да предоставят информация за своите текущи и бъдещи действия в сектора ЗПЗГС, с които въвеждат подходящи за страната мерки за ограничаване или намаляване на емисиите и за запазване или увеличаване на поглъщанията от сектора ЗПЗГС. Тази информация следва да съдържа някои елементи, посочени в настоящото решение. Освен това за поощряване на най-добрите практики и единодействия с други политики и мерки, свързани с горите и селското стопанство, в приложение към настоящото решение следва да бъде поместен примерен списък от мерки, които също могат да бъдат включени в подаваната информация. Комисията може да предоставя насоки, за да улесни обмена на съпоставима информация.
(22)
В рамките на подготовката и изпълнението на своите действия в сектора ЗПЗГС държавите членки могат, когато е целесъобразно, да проучат дали има възможности за насърчаване на инвестиции в селското стопанство.
(23)
На Комисията следва да бъде делегирано правомощие да приема актове в съответствие с член 290 от Договора за функционирането на Европейския съюз, за да актуализира съдържащите се в настоящото решение определения в съответствие с промените на определенията, приети от органите на РКООНИК или Протокола от Киото, или на произтичащите от тях или последващи ги споразумения; за да изменя приложение I с цел да добавя или да променя отчетни периоди, така че да гарантира, че тези периоди отговарят на съответните периоди, приети от органите на РКООНИК или Протокола от Киото, или на произтичащите от тях или последващи ги споразумения, и че са съгласувани с отчетните периоди, приети от органите на РКООНИК или Протокола от Киото, или на произтичащите от тях или последващи ги споразумения, които се прилагат за ангажиментите на Съюза по отношение на намаляване на емисиите в други сектори; за да изменя приложение II с актуализирани референтни количества в съответствие с разпоредбите на настоящото решение; за да преразглежда посочената в приложение III информация в съответствие с промените на определенията, приети от органите на РКООНИК или Протокола от Киото, или на произтичащите от тях или последващи ги споразумения; за да изменя приложение V в съответствие с промените на определенията, приети от органите на РКООНИК или Протокола от Киото, или на произтичащите от тях или последващи ги споразумения; и за да преразглежда предвидените в настоящото решение изисквания за информацията, свързана с правилата за отчитане на естествени смущения, така че да бъде отразено преразглеждането на актове, приети от органите на РКООНИК или на Протокола от Киото. От особена важност е по време на подготвителната работа Комисията да провежда подходящи консултации, включително на експертно равнище. При подготовката и съставянето на делегираните актове Комисията следва да осигурява едновременно и своевременно предаване на съответните документи по подходящ начин на Европейския парламент и на Съвета.
(24)
Тъй като целите на настоящото решение, а именно установяване на правила за отчитане на емисиите и поглъщанията на парникови газове, дължащи се на дейности в сектора ЗПЗГС, и предоставянето на информация от държавите членки относно дейности в сектора ЗПЗГС, не могат да бъдат постигнати в достатъчна степен от държавите членки поради своето естество и поради това, предвид обхвата и последиците от предвиденото действие, могат да бъдат по-добре постигнати на равнището на Съюза, Съюзът може да приема мерки в съответствие с принципа на субсидиарност, формулиран в член 5 от Договора за Европейския съюз. Когато приема такива мерки, Съюзът следва да зачита областите на компетентност на държавите членки по отношение на политиката за горското стопанство. В съответствие с принципа на пропорционалност, посочен в същия член, настоящото решение не надхвърля необходимото за постигане на тези цели,
ПРИЕХА НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
Член 1
Предмет и обхват
С настоящото решение се определят правила за отчитане на емисиите и поглъщанията на парникови газове, дължащи се на дейности в сектора Земеползване, промени в земеползването и горско стопанство (ЗПЗГС), като първа стъпка към включването, когато е целесъобразно, на посочените дейности в ангажимента на Съюза за намаляване на емисиите на парникови газове. Решението не създава задължения за отчитане или докладване по отношение на частни субекти. В него се предвижда задължение за държавите членки да представят информация относно своите действия в сектора ЗПЗГС за ограничаване или намаляване на емисиите и за запазване или увеличаване на поглъщанията.
Член 2
Определения
1. За целите на настоящото решение се прилагат следните определения:
а)
„емисии“ означава антропогенни емисии на парникови газове в атмосферата по източници;
б)
„поглъщания“ означава антропогенни поглъщания на парникови газове от атмосферата по поглътители;
в)
„залесяване“ означава пряко и причинено от човека превръщане на площ, която не е била залесена за период от поне 50 години, в залесена площ чрез засаждане, посяване и/или благоприятствано от човека естествено засаждане, когато това превръщане е станало след 31 декември 1989 г.;
г)
„повторно залесяване“ означава всяко пряко и причинено от човека превръщане на площ, която не е гора, в гора чрез засаждане, посяване и/или благоприятствано от човека естествено засаждане, което се ограничава до площ, която е била гора, но е престанала да бъде гора преди 1 януари 1990 г., и която е била превърната отново в гора в периода след 31 декември 1989 г.;
д)
„обезлесяване“ означава прякото, причинено от човека превръщане на гора в площ, която не е гора, когато превръщането е станало след 31 декември 1989 г.;
е)
„управление на горите“ означава всяка дейност, произтичаща от приложима към горите система от практики, която оказва въздействие върху екологичните, икономическите или социалните функции на горите;
ж)
„управление на обработваеми площи“ означава всяка дейност, произтичаща от система от практики, приложима към земи за отглеждане на селскостопански култури, както и към земи, които са оставени под угар или временно не се използват за отглеждане на селскостопански култури;
з)
„управление на пасища“ означава всяка дейност, която произтича от система от практики, приложима към използвани за животновъдство земи и насочена към контролиране или оказване на въздействие върху количеството и вида на растителността и отглежданите животни;
и)
„рекултивация“ означава всяка пряка човешка дейност за увеличаване на въглеродния запас във всеки обект с площ минимум 0,05 хектара чрез създаването на растителна покривка, когато тази дейност не представлява залесяване или повторно залесяване;
й)
„въглероден запас“ означава масата на въглерода, съхранена в дадено въглеродно депо;
к)
„пресушаване и възстановяване на влажни зони“ означава всяка дейност, произтичаща от система за пресушаване или възстановяване на влажни зони на земя, която е била пресушена или възстановена като влажна зона след 31 декември 1989 г., има минимална площ 1 хектар и в която присъства органична почва, при положение че дейността не представлява никаква друга дейност, за която се съставят и водят отчети съгласно член 3, параграфи 1, 2 и 3, и при положение че пресушаването е пряко причинено от човека понижаване на нивото на подпочвените води, а възстановяването на влажни зони е прякото причинено от човека частично или цялостно обръщане на ефекта от пресушаването;
л)
„източник“ означава всякакъв процес, дейност или механизъм, при който в атмосферата се отделя парников газ, аерозол или прекурсор на парников газ;
м)
„поглътител“ означава всеки процес, дейност или механизъм, при който от атмосферата се отстранява парников газ, аерозол или прекурсор на парников газ;
н)
„въглеродно депо“ означава част или цялостна биогеохимична даденост или система на територията на дадена държава членка, в която се натрупва въглерод, въглеродосъдържащ прекурсор на парников газ или въглеродосъдържащ парников газ;
о)
„прекурсор на парников газ“ означава химично съединение, което участва в химичните реакции, водещи до създаването на парниковите газове, посочени в член 3, параграф 4;
п)
„продукт от добита дървесина“ означава всеки продукт от дърводобива, който е напуснал съответния дърводобивен обект;
р)
„гора“ означава площ от земя, определена от минималните стойности за размер на площ, за покритие от дървесни корони или еквивалентна гъстота на дърветата, и за потенциална височина на дърветата в зряла възраст на мястото им на растеж, както е определена за всяка държава членка в приложение V. Тя включва площи, покрити с дървета, включително групи от растящи млади естествени дървета или насаждения, които все още трябва да достигнат минималните стойности за покритие от дървесни корони или еквивалентна гъстота на дърветата или минималната височина на дърветата, посочени в приложение V, включително всяка площ, която по принцип представлява част от горската площ, но на която временно няма дървета в резултат на човешка намеса, като например дърводобив, или в резултат на естествени причини, но за която може да се очаква, че отново ще се превърне в гора;
с)
„покритие от дървесни корони“ означава частта от определена площ, която е покрита с вертикалната проекция на периметъра от дървесни корони, изразена като процент;
т)
„гъстота на дърветата“ означава гъстотата на стоящите и растящи дървета върху горска площ, измерена в съответствие с методика, определена от съответната държава членка;
у)
„естествени смущения“ означава всички неантропогенни събития или обстоятелства, които причиняват значителни емисии от гори, чието настъпване е извън контрола на съответната държава членка, при условие че държавата членка обективно няма възможност да ограничи значително ефекта от събитията или обстоятелствата върху емисиите, дори и след тяхната поява;
(ф)
„фоново ниво“ означава средната стойност на емисиите, причинени от естествени смущения за определен период от време, с изключение на статистическите отклонения, изчислени в съответствие с член 9, параграф 2;
х)
„период на полуотделяне на въглерода“ означава броя години, необходими на количеството въглерод, натрупано в определена категория продукти от добита дървесина, за да намалее наполовина от първоначалната си стойност;
ц)
„незабавно окисление“ означава метод на отчитане, при който се приема, че отделянето в атмосферата на цялото количество въглерод, натрупано в продуктите от добита дървесина, става в момента на дърводобива;
ч)
„санитарна сеч“ означава всяка дърводобивна дейност, състояща се в добив на дървесина, която все още може да се използват поне частично от земи, пострадали от естествени смущения.
2. Комисията се оправомощава да приема делегирани актове съгласно член 12 за изменение на определенията в параграф 1 от настоящия член с цел да осигури съгласуваност между тези определения и евентуални промени на съответните определения, приети от органите на РКООНИК или Протокола от Киото, или на произтичащи от тях или последващи ги споразумения.
3. Комисията се оправомощава да приема делегирани актове съгласно член 12 за изменение на приложение V с цел актуализиране на стойностите, посочени в същото приложение в съответствие с промените на определенията по отношение на аспектите, посочени в приложение V, които са приети от органите на РКООНИК или Протокола от Киото, или на произтичащи от тях или последващи ги споразумения.
Член 3
Задължение за изготвяне и водене на отчети за ЗПЗГС
1. За всеки отчетен период, посочен в приложение I, държавите членки изготвят и водят отчети, които отразяват точно всички емисии и поглъщания, дължащи се на дейности на тяхна територия и попадащи в следните категории:
а)
залесяване;
б)
повторно залесяване;
в)
обезлесяване;
г)
управление на гори.
2. За отчетния период, започващ на 1 януари 2021 г., и след това държавите членки изготвят и водят годишни отчети, които отразяват точно всички емисии и поглъщания, дължащи се на дейности на тяхна територия и попадащи в следните категории:
а)
управление на обработваеми площи;
б)
управление на пасища.
По отношение на годишните отчети за емисиите и поглъщанията, дължащи се на управление на обработваеми площи и управление на пасища, за отчетния период от 1 януари 2013 г. до 31 декември 2020 г. се прилага следното:
а)
От 2016 до 2018 г. държавите членки изпращат на Комисията до 15 март всяка година доклад за съществуващите и разработваните в момента системи за оценка на емисиите и поглъщанията от управлението на обработваеми площи и управлението на пасища. Държавите членки следва да посочат доколко тези системи са в съответствие с методиките на МКИК и изискванията за докладване на РКООНИК по отношение на емисиите и поглъщанията на парникови газове.
б)
Преди 1 януари 2022 г. държавите членки изготвят и представят на Комисията до 15 март всяка година първоначални, предварителни и необвързващи годишни оценки за емисиите и поглъщанията от управлението на обработваеми площи и управлението на пасища, като използват по целесъобразност методиките на МКИК. Държавите членки следва да използват поне методиката, описана като Tier 1 в съответните ръководства на МКИК. Държавите членки се насърчават да използват тези оценки, за да набележат ключови категории и да разработят ключови методики от тип Tier 2 и Tier 3 за отделните държави с цел изготвяне на надеждни и точни оценки за емисиите и поглъщанията.
в)
Държавите членки предават окончателните си годишни оценки за отчитане на управлението на обработваеми площи и управлението на пасища не по-късно от 15 март 2022 г.
г)
Държавите членки могат да поискат дерогация, за да отложат крайния срок, установен в буква в), ако определянето на крайната оценка за отчитане на управлението на обработваема площ и управлението на пасища не може разумно да приключи в рамките на определения в настоящия параграф график поради поне една от следните причини:
i)
отчитането, което се изисква, може да приключи единствено в срокове, които излизат извън графика, по технически причини;
ii)
завършването на отчитането в рамките на графика би било непропорционално скъпо.
Държавите членки, които искат да се възползват от дерогацията, подават мотивирано искане до Комисията в срок до 15 януари 2021 г.
Ако Комисията счете, че искането е основателно, тя предоставя дерогацията за срок от максимум 3 календарни години, считано от 15 март 2022 г. В противен случай тя отхвърля искането, като излага основанията за решението си.
При необходимост Комисията може да изисква представянето на допълнителна информация в определен разумен срок.
Искането за дерогация се счита за прието, ако Комисията не е повдигнала възражения в рамките на шест месеца от получаването на първоначалното искане на държавата членка или от получаването на поисканата допълнителна информация.
3. За всеки отчетен период, посочен в приложение I, държавите членки могат освен това да изготвят и водят отчети, които отразяват точно емисиите и поглъщанията, дължащи се на рекултивация, пресушаване и възстановяване на влажни зони.
4. Отчетите, посочени в параграфи 1, 2 и 3, включват емисиите и поглъщанията на следните видове парникови газове:
а)
въглероден диоксид (CO2);
б)
метан (CH4);
в)
диазотен оксид (N2O).
5. Държавите членки включват в своите отчети конкретната дейност по параграфи 1, 2 и 3, когато отчетите са подготвени и водени в съответствие с настоящото решение, от по-късната от следните две дати: датата на началото на дейността или 1 януари 2013 г.
Член 4
Общи правила за отчитане
1. В своите отчети, посочени в член 3, параграфи 1, 2 и 3, държавите членки отбелязват емисиите с положителен знак (+), а поглъщанията с отрицателен знак (-).
2. При изготвянето и воденето на своите отчети държавите членки следят за точността, пълнотата, последователността, сравнимостта и прозрачността на съответната информация, когато оценяват емисиите и поглъщанията на парникови газове, свързани с посочените в член 3, параграфи 1, 2 и 3 дейности.
3. Емисиите и поглъщанията, които се дължат на която и да е дейност, попадаща в повече от една категория по член 3, параграфи 1, 2 и 3, се отчитат само в една категория с цел да се предотврати двойно отчитане.
4. Въз основа на прозрачни и подлежащи на проверка данни държавите членки определят земните площи, на които се провежда дейност, попадаща в определена категория по член 3, параграфи 1, 2 и 3. Те осигуряват възможност всички тези земни площи да могат да бъдат идентифицирани в отчета за съответната категория.
5. Държавите членки включват в своите отчети, посочени в член 3, параграфи 1, 2 и 3, всяка промяна на запасите от въглерод в следните въглеродни депа:
а)
надземната биомаса;
б)
подземната биомаса;
в)
падналата листна маса и клони;
г)
изсъхналата дървесина;
д)
органичния въглерод в почвата;
е)
продуктите от добита дървесина.
В случаите обаче, когато съответните въглеродни депа, изредени в първа алинея, букви от а) до д), не са източници, държавите членки могат да предпочетат да не включват в своите отчети промените на въглеродните запаси в тях. Държавите членки считат, че дадено въглеродно депо не е източник само ако това е доказано въз основа на прозрачни и подлежащи на проверка данни.
6. Държавите членки завършат изготвянето на своите отчети по член 3, параграфи 1, 2 и 3, в края на всеки отчетен период, посочен в приложение I, като определят в тези отчети баланса на общите нетни емисии и поглъщания за съответния отчетен период.
7. Държавите членки водят пълна и точна документация за всички данни, които използват при изпълнението на своите задължения по настоящото решение най-малко за времето, през което това решение е в сила.
8. Комисията се оправомощава да приема делегирани актове в съответствие с член 12, за да изменя приложение I с цел да добавя или променя отчетни периоди, така че да гарантира, че те отговарят на съответните периоди, приети от органите на РКООНИК или Протокола от Киото, или на произтичащите от тях или последващи ги споразумения, и че са съгласувани с отчетните периоди, приети от органите на РКООНИК или Протокола от Киото, или на произтичащите от тях или последващи ги споразумения, които се прилагат за ангажиментите на Съюза по отношение на намаляване на емисиите в други сектори.
Член 5
Правила за отчитане във връзка със залесяването, възобновяването на гори и обезлесяването
1. В отчетите във връзка със залесяването и възобновяванетo на гори държавите членки отразяват емисиите и поглъщанията, произтичащи от подобни дейности, провеждани на земи, които не са били гори към 31 декември 1989 г. Държавите членки могат да отразят емисиите от залесяване и повторно залесяване в един отчет.
2. Държавите членки отразяват в своите отчети нетните емисии и поглъщания, дължащи се на дейностите по залесяване, възобновяване на гори и обезлесяване, както и общите емисии и поглъщания за всяка от годините от съответния отчетен период, въз основа на прозрачни и подлежащи на проверка данни.
3. Държавите членки водят отчети за емисиите и поглъщанията на площите, които са били посочени в отчетите по член 4, параграф 4 под категорията дейности по залесяване, повторно залесяване или обезлесяване, дори и когато вече не се провеждат такива дейности в тези площи.
4. Всяка държава членка определя горската площ, като използва същата пространствена единица за оценка, която е посочена в приложение V, при изчисленията за дейностите по залесяване, възобновяване на гори и обезлесяване.
Член 6
Правила за отчитане във връзка с управлението на гори
1. Държавите членки отчитат емисиите и поглъщанията, дължащи се на дейности по управление на горите, изчислени като емисии и поглъщания във всеки отчетен период по приложение I, минус стойността, получена като се умножи броят на годините през този отчетен период по референтното количество, посочено в приложение II.
2. Когато резултатът от изчислението, посочено в параграф 1, за определен отчетен период има отрицателна стойност, държавите членки включват в своите отчети във връзка с управлението на горите общи емисии и поглъщания с равностойност не повече от 3,5 % от емисиите на съответната държава членка през нейната базова година или базов период, съгласно посоченото в приложение VI, както е подадено в съответния доклад на тази държава членка до РКООНИК, приет съгласно съответните решения CMP относно базовата година или базовия период за втория период на задължения по Протокола от Киото, с изключение на емисиите и поглъщанията от посочените в член 3, параграфи 1, 2 и 3 дейности, умножени по броя на годините в съответния отчетен период.
3. Държавите членки осигуряват съответствието на изчислителните методи, използвани от тях в отчетите във връзка с управлението на гори, с допълнение II към Решение 2/CMP.6 и с изчислителните методи, използвани при изчислението на техните референтни количества, посочени в приложение II, по отношение най-малко на следните аспекти:
а)
въглеродните депа и парниковите газове;
б)
площта, за която се прилага управлението на горите;
в)
продуктите от добита дървесина;
г)
естествените смущения.
4. Не по-късно от една година преди края на всеки отчетен период държавите членки съобщават на Комисията преразгледаните референтни количества. Тези референтни количества са идентични с определените в актовете, одобрени от органите на РКООНИК или на Протокола от Киото, или - при липса на такива актове - се изчисляват в съответствие с процесите и методиките, определени в съответните решения, приети от органите на РКООНИК или Протокола от Киото, или на произтичащи от тях или последващи ги споразумения.
5. Ако има изменения в съответните разпоредби на Решение 2/CMP.6 или 2/СМР.7, държавите членки съобщават на Комисията преразгледани референтни количества, които отразяват въпросните изменения, не по-късно от шест месеца след приемането на въпросните изменения.
6. Ако на разположение на дадена държава членка се окажат подобрени методики, свързани с данните, използвани за определянето на референтното количество, посочено в приложение II, или когато има значителни подобрения в качеството на данните, с които разполага дадена държава членка, съответната държава членка извършва подходящите технически корекции, за да включи въздействието на преизчисленията в отчетите за управлението на горите. Тези технически корекции са идентични на всички подобни корекции, одобрени в рамките на процеса на преглед на РКООНИК, съгласно Решение 2/CMP.7. Съответните държави членки съобщават тези корекции на Комисията най-късно като част от докладваната информация съгласно член 7, параграф 1, буква г) от Регламент (ЕС) № 525/2013.
7. За целите на параграфи 4, 5 и 6 държавите членки посочват количеството на годишните емисии, дължащи се на естествени смущения, които са включени в техните преразгледани референтни количества, както и начина, по който е определено това количество.
8. Комисията проверява информацията във връзка с преразгледаните референтни количества, посочени в параграфи 4 и 5, и техническите корекции, посочени в параграф 6, с цел осигуряване на съгласуваност между информацията, изпратена на РКООНИК, и информацията, изпратена на Комисията от държавите членки.
9. Комисията се оправомощава да приема делегирани актове в съответствие с член 12, за да актуализира референтните количества по приложение II, когато дадена държава членка промени референтното си количество съгласно параграфи 4 и 5 и това е било одобрено в рамките на процесите по РКООНИК.
10. Държавите членки отразяват в своите отчети във връзка с управлението на горите въздействието на всяко изменение на приложение II по отношение на целия съответен отчетен период.
Член 7
Правила за отчитане във връзка с продуктите от добита дървесина
1. Всяка държава членка отразява в своите отчети съгласно член 3, параграфи 1, 2 и 3 емисиите и поглъщанията, които се дължат на промени във въглеродното депо на продуктите от добита дървесина, включително емисиите от добити дървесни продукти, отстранени от горите ѝ преди 1 януари 2013 г. Емисиите от продукти от добита дървесина, които вече са отчетени съгласно Протокола от Киото за периода от 2008 до 2012 г. въз основа на незабавното окисление, се изключват.
2. В отчетите съгласно член 3, параграфи 1, 2 и 3, свързани с продукти от добита дървесина, държавите членки отразяват емисиите и поглъщанията, които се дължат на промени във въглеродното депо на продуктите от добита дървесина, попадащи в следните категории, като използват функцията на разлагане от първи порядък и посочените в приложение III приети периоди на полуотделяне на въглерода:
а)
хартия;
б)
дървени плоскости;
в)
нарязана дървесина.
Държавите членки могат да допълнят посочените категории с информация за корите, при условие че наличните данни са прозрачни и подлежащи на проверка. Освен това държавите членки могат да използват специфични за страната подкатегории за всяка от посочените категории. Държавите членки могат да използват специфични за страната методики и периоди на полуотделяне вместо посочените в приложение III методики и приети периоди на полуотделяне на въглерода, при условие че тези методики и периоди са определени въз основа на прозрачни и подлежащи на проверка данни и използваните методи са поне толкова подробни и точни, колкото посочените в приложение III.
За изнасяните продукти от добита дървесина, специфичните за страната данни се отнасят до специфичните за страната периоди на полуотделяне и използването на продуктите от добита дървесина в страната на вноса.
Държавите членки не използват специфични за страната стойности на периодите на полуотделяне за добити дървесни продукти, пуснати на пазара в Съюза, които се различават от тези, използвани от внасящите държави членки в отчетите им съгласно член 3, параграфи 1, 2 и 3.
Продуктите от добита дървесина, получени от обезлесяване, се отчитат въз основа на незабавното окисление.
3. Когато държавите членки отразяват в своите отчети съгласно член 3, параграфи 1, 2 и 3 емисиите на въглероден диоксид (CO2) от продуктите от добита дървесина, намиращи се в депа за твърди отпадъци, отчитането става въз основа на незабавното окисление.
4. Когато държавите членки отразяват в своите отчети емисиите, получени от продуктите от добита дървесина, които са добити за енергийни цели, те го правят също въз основа на незабавното окисление.
Държавите членки могат, единствено за сведение, да посочват в докладваната информация дела на дървесината, използвана за енергийни цели, която е била внесена от страна извън Съюза, както и държавите по произход на такава дървесина.
5. Внесените продукти от добита дървесина не се отчитат от внасящата държава членка, независимо от произхода им. Ето защо държавите членки отразяват в своите отчети емисиите и поглъщанията от продуктите от добита дървесина само когато тези емисии и поглъщания са получени от продукти от добита дървесина, отстранени от горските площи, които са включени в отчетите им съгласно член 3, параграфи 1, 2 и 3.
6. Комисията се оправомощава да приема делегирани актове в съответствие с член 12 с цел преразглеждане на посочената в приложение III информация, за да отрази промените в актовете, приети от органите на РКООНИК или Протокола от Киото, или на произтичащи от тях или последващи ги споразумения.
Член 8
Правила за отчитане във връзка с управлението на обработваеми земи, управлението на пасища, рекултивирането и пресушаването или възстановяването на влажни зони
1. В отчетите си във връзка с управлението на обработваеми земи и на пасища дадена държава членка отразява емисиите и поглъщанията, които се дължат на посочените дейности, изчислени като емисии и поглъщания във всеки отчетен период, посочен в приложение I, минус стойността, получена, като се умножи броят на годините в този отчетен период по количеството на емисиите и поглъщанията на държавата членка от посочените дейности в нейната базова година, както е посочено в приложение VI.
2. Когато дадена държава членка избере да изготвя и води отчети за рекултивацията и/или пресушаването и възстановяването на влажни зони, тя използва метода на изчисление, описан в параграф 1.
Член 9
Правила за отчитане във връзка с естествените смущения
1. Когато са спазени условията по параграфи 2 и 5 от настоящия член, държавите членки могат да изключат от изчисленията във връзка с техните задължения за отчитане съгласно член 3, параграф 1, букви а), б), и г) неантропогенните емисии на парникови газове от дължащи се на естествени смущения източници.
2. Когато държавите членки прилагат параграф 1 от настоящия член, те изчисляват в съответствие с методиката, посочена в приложение VII, фоново ниво за всяка от дейностите, посочени в член 3, параграф 1, букви а), б) и г). Букви а) и б) от член 3, параграф 1 имат общо фоново ниво. Като алтернатива държавите членки могат да прилагат прозрачна и сравнима специфична за страната методика, като използват последователна и първоначално пълна времева серия от данни, включително за периода 1990 - 2009 г.
3. Държавите членки могат да изключат от своите отчети за ЗПЗГС, било ежегодно или в края на съответния отчетен период, неантропогенните емисии на парникови газове от източници, които надхвърлят фоновото ниво, изчислено в съответствие с параграф 2, когато:
а)
емисиите за конкретна година от отчетния период надхвърлят фоновото ниво плюс определено отклонение. Когато фоновото ниво е изчислено в съответствие с посочения в приложение VII метод, това отклонение е равно на два пъти стандартното отклонение за времевата серия, използвана за изчисляване на фоновото ниво. Когато фоновото ниво е изчислено, като се използва специфична за страната методика, държавата членка описва начина, по който е определено отклонението, когато е необходимо такова отклонение. При всяка използвана методика се избягва прилагането на математическо очакване за нетните кредити за времето на отчетния период;
б)
изискванията за информация в параграф 5 се спазват и отчитат от държавите членки.
4. Всяка държава членка, която изключва неантропогенните емисии на парникови газове от дължащи се на естествени смущения източници през конкретна година от отчетния период:
а)
изключва от отчитането за остатъка от отчетния период всички последващи поглъщания, свързани с площи, засегнати от естествени смущения, където са възникнали емисиите по параграф 3;
б)
не изключва емисии в резултат на дейности по дърводобив и санитарна сеч, извършени на тези площи вследствие на настъпилите естествени смущения;
в)
не изключва емисии в резултат на препоръчително изгаряне, извършено на тези площи през тази конкретна година от отчетния период;
г)
не изключва емисии, свързани с площи, които са били подложени на обезлесяване вследствие на настъпилите естествени смущения.
5. Държавите членки могат да изключат неантропогенни емисии на парникови газове от дължащи се на естествени смущения източници, само ако предоставят прозрачна информация, която да показва:
а)
че всички площи, засегнати от естествени смущения през конкретната отчетна година, са били идентифицирани, включително географското им разположение, годината и видовете естествени смущения;
б)
че през остатъка от съответния отчетен период не е осъществявано обезлесяване на площите, които са били засегнати от естествени смущения и по отношение на които емисиите са били изключени от отчитането;
в)
какви подлежащи на проверка методи и критерии ще бъдат използвани за установяване на обезлесяване на тези площи през годините, които следват отчетния период;
г)
където е осъществимо, какви мерки е предприела държавата членка за управление или контрол на последиците от тези естествени смущения;
д)
където е възможно, какви мерки е предприела държавата членка за рехабилитация на площите, засегнати от тези естествени смущения.
6. Комисията се оправомощава да приема делегирани актове съгласно член 12 за преразглеждане на изискванията за информация, посочени в параграф 5 от настоящия член, с цел да бъдат отразени изменения на актове, приети от органите на РКООНИК или на Протокола от Киото.
Член 10
Информация за действия в сектора ЗПЗГС
1. Не по-късно от 18 месеца след началото на всеки отчетен период, посочен в приложение I, държавите членки изготвят и предават на Комисията информация за своите текущи и бъдещи действия в сектора ЗПЗГС за ограничаване или намаляване на емисиите и запазване или увеличаване на поглъщанията в резултат от дейностите, посочени в член 3, параграфи 1, 2 и 3 от настоящото решение, във вид на отделен документ или на ясно обособен дял от националните си стратегии за развитие с ниски нива на въглеродни емисии, посочени в член 4 от Регламент (ЕС) № 525/2013, или от националните си стратегии или планове във връзка със ЗПЗГС. Във връзка с това държавите членки осигуряват обсъждания с широк кръг заинтересовани страни. Когато дадена държава членка предава тази информация като част от стратегиите за развитие с ниски нива на въглеродни емисии съгласно Регламент (ЕС) № 525/2013, се прилага съответният график, посочен в същия регламент.
Информацията за действията в сектора ЗПЗГС обхваща продължителността на съответния отчетен период, посочен в приложение I.
2. Държавите членки включват в информацията си за действията в сектора ЗПЗГС като минимум следните сведения за всяка от дейностите по член 3, параграфи 1, 2 и 3:
а)
описание на миналите тенденции в емисиите и поглъщанията, включително, когато е възможно, исторически тенденции на развитие, доколкото е възможно разумното им възстановяване;
б)
прогнози за емисиите и поглъщанията през отчетния период;
в)
анализ на потенциала за ограничаване или намаляване на емисиите и за запазване или увеличаване на поглъщанията;
г)
списък на най-целесъобразните мерки, отчитащи националните обстоятелства, който включва при необходимост, без да се ограничава до тях, примерните мерки, посочени в приложение IV, които са планирани и/или ще бъдат въведени от държавата членка с цел реализация на потенциала за смекчаване, ако такъв е установен при анализа по буква в);
д)
съществуващи и планирани политики за изпълнение на мерките по буква г), включително количествено или качествено описание на очакваното въздействие на тези мерки върху емисиите и поглъщанията, при отчитане на другите политики и мерки, свързани със сектора ЗПЗГС;
е)
примерни графици за приемането и изпълнението на мерките по буква г).
3. Комисията може да предоставя на държавите членки насоки и техническа помощ, за да улесни обмена на информация.
Комисията може, като се консултира с държавите членки, да обобщи изводите си от подадената от всички държави членки информация за действията в сектора ЗПЗГС с цел улесняване на обмена на знания и добри практики сред държавите членки.
4. До датата, която бележи средата на всеки отчетен период, и преди края на всеки отчетен период, посочен в приложение I, държавите членки представят на Комисията доклад, който показва напредъка в изпълнението на действията им в сектора ЗПЗГС.
Въз основа на посочените в първа алинея доклади Комисията може да публикува обобщаващ доклад.
Държавите членки предоставят публичен достъп до информацията за действията си в сектора ЗПЗГС и до докладите по първа аления в рамките на три месеца след представянето им на Комисията.
Член 11
Преглед
Комисията прави преглед на правилата за отчитане, съдържащи се в настоящото решение, в съответствие с приети от органите на РКООНИК или на Протокола от Киото решения по тези въпроси, или в съответствие с други правни актове на Съюза, или при липса на такива решения - до 30 юни 2017 г., и при необходимост представя предложение на Европейския парламент и на Съвета.
Член 12
Упражняване на делегирането
1. Правомощието да приема делегирани актове се предоставя на Комисията при спазване на предвидените в настоящия член условия.
2. Правомощието да приема делегирани актове, посочени в член 2, параграфи 2 и 3, член 4, параграф 8, член 6, параграф 9, член 7, параграф 6 и член 9, параграф 6, се предоставя на Комисията за срок от осем години, считано от 8 юли 2013 г. Комисията изготвя доклад относно делегирането на правомощия не по-късно от девет месеца преди изтичането на осемгодишния период. Делегирането на правомощия се удължава с мълчаливо съгласие за периоди със същата продължителност, освен ако Европейският парламент или Съветът не се противопоставят на такова удължаване не по-късно от три месеца преди края на всеки период.
3. Делегирането на правомощия, посочено в член 2, параграфи 2 и 3, член 4, параграф 8, член 6, параграф 9, член 7, параграф 6 и член 9, параграф 6, може да бъде оттеглено по всяко време от Европейския парламент или от Съвета. С решението за оттегляне се прекратява посоченото в него делегиране на правомощия. То поражда действие в деня след публикуването на решението в Официален вестник на Европейския съюз или на по-късна, посочена в решението дата. То не засяга действителността на делегираните актове, които вече са в сила.
4. Веднага след като приеме делегиран акт, Комисията нотифицира едновременно Европейския парламент и Съвета за него.
5. Делегиран акт, приет съгласно член 2, параграфи 2 и 3, член 4, параграф 8, член 6, параграф 9, член 7, параграф 6 и член 9, параграф 6, влиза в сила единствено ако нито Европейският парламент, нито Съветът са представили възражения в срок от два месеца след нотифицирането на Европейския парламент и Съвета за акта или ако преди изтичането на този срок и Европейският парламент, и Съветът са уведомили Комисията, че няма да представят възражения. Този срок се удължава с два месеца по инициатива на Европейския парламент или на Съвета.
Член 13
Влизане в сила
Настоящото решение влиза в сила на двадесетия ден след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Член 14
Адресати на настоящото решение са държавите членки.
Съставено в Страсбург на 21 май 2013 година.
EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS SPRENDIMAS Nr. 529/2013/ES
2013 m. gegužės 21 d.
dėl naudojant žemę, keičiant žemės naudojimą ir vykdant miškininkystės veiklą išmetamo ir absorbuojamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio apskaitos taisyklių ir informacijos apie su šia veikla susijusius veiksmus
EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 192 straipsnio 1 dalį,
atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą,
teisėkūros procedūra priimamo akto projektą perdavus nacionaliniams parlamentams,
atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),
pasikonsultavę su Regionų komitetu,
laikydamiesi įprastos teisėkūros procedūros (2),
kadangi:
(1)
žemės naudojimo, žemės naudojimo keitimo ir miškininkystės (LULUCF) sektorius Sąjungoje yra grynasis absorbentas, kurio iš atmosferos absorbuojamas šiltnamio efektą sukeliančių dujų (ŠESD) kiekis prilygsta nemažai daliai viso Sąjungoje į atmosferą išmetamo ŠESD kiekio. Dėl žmogaus veiklos LULUCF sektoriuje ŠESD išmetamos į atmosferą ir absorbuojamos iš jos, kintant augalijoje ir dirvožemiuose sukauptos anglies kiekiui, taip pat išmetamos kitos nei CO2 ŠESD. Padidinus tausų iš nukirsto medžio pagamintų produktų naudojimą galima gerokai apriboti į atmosferą išmetamą ŠESD kiekį ir padidinti jo absorbavimą iš atmosferos. Pagal 2009 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą Nr. 406/2009/EB dėl valstybių narių pastangų mažinti jų šiltnamio efektą sukeliančių dujų emisijas, Bendrijai siekiant įvykdyti įsipareigojimus iki 2020 m. sumažinti šiltnamio efektą sukeliančių dujų emisijas (3), ir 2003 m. spalio 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2003/87/EB, nustatančią šiltnamio efektą sukeliančių dujų emisijos leidimų sistemą Bendrijoje (4), LULUCF sektoriuje išmetamų ir absorbuojamų ŠESD kiekis neįskaičiuojamas siekiant įsipareigojimų iki 2020 m. Sąjungos išmetamą ŠESD kiekį sumažinti 20 %, nors jis iš dalies įskaičiuojamas siekiant Jungtinių Tautų bendrosios klimato kaitos konvencijos (JTBKKK) Kioto protokolo, patvirtinto Tarybos sprendimu 2002/358/EB (5), 3 straipsnio 3 dalyje nustatyto Sąjungos išmetamo ŠESD kiekio apribojimo ir mažinimo kiekybinio įsipareigojimo;
(2)
atsižvelgiant į tai, kad iki 2050 m. planuojama sukurti konkurencingą mažo anglies dioksido kiekio technologijų ekonomiką, visi su žemės naudojimu susiję klausimai turėtų būti nagrinėjami laikantis holistinio požiūrio, o vykdant Sąjungos kovos su klimato kaita politiką turėtų būti atsižvelgiama į su LULUCF susijusius klausimus;
(3)
Sprendime Nr. 406/2009/EB reikalaujama, kad Komisija įvertintų sąlygas, susijusias su ŠESD, išmetamų arba absorbuojamų vykdant LULUCF veiklą, įtraukimu į Sąjungos įsipareigojimą mažinti išmetamą ŠESD kiekį, kad kartu būtų užtikrintas šio sektoriaus poveikio ilgalaikiškumas bei aplinkosauginis naudingumas ir atitinkamų išmetamų bei absorbuojamų ŠESD kiekių atidi stebėsena bei tiksli apskaita. Todėl šiame sprendime turėtų būti visų pirma išdėstytos LULUCF sektoriuje išmetamam ir absorbuojamam ŠESD kiekiui taikomos apskaitos taisyklės ir taip turėtų būti prisidėta prie politikos, kurią vykdant LULUCF sektorius atitinkamais atvejais būtų įtrauktas į Sąjungos įsipareigojimą mažinti išmetamą ŠESD kiekį, formavimo, kartu atsižvelgiant į įvairių Sąjungos regionų, įskaitant, inter alia, miškingas šalis, aplinkos sąlygas. Tuo tarpu, siekiant užtikrinti anglies sankaupų išsaugojimą ir didėjimą, šiame sprendime taip pat turėtų būti numatyta, kad valstybės narės teiktų informaciją apie savo LULUCF veiksmus, kuriais siekiama apriboti arba sumažinti LULUCF sektoriuje išmetamą ŠESD kiekį ir išlaikyti nepakitusį arba padidinti jame absorbuojamą ŠESD kiekį;
(4)
šiuo sprendimu turėtų būti nustatyti valstybių narių įpareigojimai įgyvendinant tas apskaitos taisykles ir teikiant informaciją apie jų vykdomus LULUCF veiksmus. Jame neturėtų būti nustatomi jokie privačių subjektų įpareigojimai apskaitos ar ataskaitų teikimo srityje;
(5)
2005 m. gruodžio mėn. Monrealyje įvykusioje 11-oje JTBKKK Šalių konferencijoje priimtame Šalių konferencijos, kuri laikoma Kioto protokolo Šalių susitikimu, sprendime 16/CMP.1 ir 2011 m. gruodžio mėn. Durbane įvykusioje 17-oje JTBKKK Šalių konferencijoje priimtame Šalių Konferencijos, kuri laikoma Kioto protokolo Šalių susitikimu, sprendime 2/CMP.7 nustatytos LULUCF sektoriui nuo antrojo Kioto protokolo įsipareigojimų laikotarpio taikytinos apskaitos taisyklės. Siekiant užtikrinti Sąjungos vidaus taisyklių ir pagal JTBKKK sutartų apibrėžčių, sąlygų, taisyklių ir gairių suderinamumą, šis sprendimas turėtų būti visiškai suderintas su minėtais sprendimais, kad būtų išvengta ataskaitų nacionaliniu lygiu dubliavimosi. Be to, šiame sprendime turėtų būti atsižvelgta į Sąjungos LULUCF sektoriaus ypatumus ir į Sąjungos, kaip atskiros JTBKKK ir Kioto protokolo Šalies, prievoles;
(6)
dėl Sąjungos LULUCF sektoriui taikomų apskaitos taisyklių neturėtų susidaryti papildoma administracinė našta. Todėl neturėtų būti reikalaujama, kad į pagal tas taisykles pateikiamas ataskaitas būtų įtraukiama informacija, kurios nereikalaujama pateikti pagal JTBKKK Šalių konferencijos ir Kioto protokolo Šalių susitikimo sprendimus;
(7)
LULUCF sektorius prie klimato kaitos švelninimo gali prisidėti keliais būdais, visų pirma mažinant išmetamą ŠESD kiekį ir išlaikant bei didinant absorbentus ir anglies sankaupas. Norint, kad priemonės, kuriomis siekiama visų pirma padidinti anglies dioksido sekvestraciją, būtų veiksmingos, būtina užtikrinti anglies absorbentų ilgalaikį stabilumą ir pritaikomumą;
(8)
LULUCF apskaitos taisyklės turėtų atspindėti žemės ūkio ir miškininkystės sektoriuose dedamas pastangas sustiprinti žemės išteklių naudojimo pokyčių poveikį mažinant išmetamą ŠESD kiekį. Šiame sprendime turėtų būtų numatytos privalomos apskaitos taisyklės, kurios būtų taikomos miško įveisimo, miško atkūrimo, miškų lydymo ir miškų ūkio veiklai, taip pat ganyklų kultivavimo ir pasėlių kultivavimo veiklai, laikantis specialių nuostatų, kuriomis būtų siekiama pirmuoju ataskaitiniu laikotarpiu pagerinti valstybių narių ataskaitų teikimo ir apskaitos sistemas. Be to, šiame sprendime turėtų būti numatytos savanoriškos apskaitos taisyklės, taikomos augalijos atkūrimo, šlapžemių drenažo ir drėgnumo atkūrimo veiklai. Šiuo tikslu Komisija turėtų supaprastinti ir pagerinti Sąjungos duomenų bazių (EUROSTAT-LUCAS, EEE-CORINE žemės danga ir kt.), kuriose tvarkoma atitinkama informacija, pateikiamus rezultatus, siekiant padėti valstybėms narėms įgyvendinti joms nustatytus apskaitos vedimo įpareigojimus, ypač įpareigojimus, susijusius su pasėlių kultivavimu ir ganyklų kultivavimu, ir įpareigojimus, jeigu jie nustatyti, susijusius su augalijos atkūrimo, taip pat šlapžemių drenažo ir drėgnumo atkūrimo veiklos savanoriška apskaita;
(9)
siekiant užtikrinti Sąjungos LULUCF sektoriui taikomų apskaitos taisyklių aplinkosauginį naudingumą, šios taisyklės turėtų būti grindžiamos Sprendime 2/CMP.7, 2010 m. gruodžio mėn. Kankūne įvykusioje 16-oje JTBKKK Šalių konferencijoje priimtame Šalių Konferencijos, kuri laikoma Kioto protokolo Šalių susitikimu, sprendime 2/CMP.6 ir Sprendime 16/CMP.1 nustatytais apskaitos principais. Valstybės narės turėtų rengti ir vesti savo apskaitą užtikrindamos atitinkamos informacijos, naudojamos LULUCF sektoriuje išmetamam ir absorbuojamam ŠESD kiekiui įvertinti, tikslumą, išsamumą, nuoseklumą, palyginamumą ir skaidrumą, laikydamosi rekomendacijų, pateiktų atitinkamose Tarpvyriausybinės klimato kaitos komisijos (TKKK) gairėse dėl nacionalinių šiltnamio efektą sukeliančių dujų inventorių, įskaitant gaires dėl kitų nei CO2 šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetamo kiekio apskaitos metodikos, patvirtintos pagal JTBKKK;
(10)
sprendimais 2/CMP.7 ir 16/CMP.1 grindžiamomis apskaitos taisyklėmis į apskaitą neleidžiama įtraukti pakeitimo poveikio, susijusio su iš nukirsto medžio pagamintų produktų naudojimu energetikos ir medžiagų tikslais, kadangi dėl to atsirastų dviguba apskaita. Tačiau tokiu naudojimu galima svariai prisidėti prie klimato kaitos švelninimo; todėl valstybių narių pateikta informacija apie LULUCF veiksmus gali apimti priemones, kuriomis siekiama intensyviai ŠESD išmetančias medžiagas ir energijos žaliavas pakeisti biomase. Taip būtų padidintas politikos darnumas;
(11)
norint suteikti tvirtą pagrindą politikos formavimui ateityje ir žemės naudojimo optimizavimui Sąjungoje, būtina skirti reikiamas investicijas. Siekiant užtikrinti, kad šias investicijas būtų galima pagal prioritetus suskirstyti į pagrindines kategorijas, valstybėms narėms iš pradžių turėtų būti leidžiama tam tikrų anglies absorbentų neįtraukti į apskaitą. Tačiau ilgainiui turėtų būti siekiama pereiti prie išsamesnės sektoriaus apskaitos, įskaitant visus žemės plotus, kaupiklius ir dujas;
(12)
apskaitos taisyklėmis turėtų būti užtikrinama, kad apskaitoje būtų tiksliai atspindėti dėl žmogaus veiklos atsirandantys išmetamo ir absorbuojamo ŠESD kiekio pokyčiai. Tuo atžvilgiu šiame sprendime turėtų būti numatyta, kad skirtingai LULUCF veiklai būtų taikomos konkrečios metodikos. Su miško įveisimu, miško atkūrimu ir miškų lydymu susijęs išmetamas ir absorbuojamas ŠESD kiekis yra kryptingo žmogaus vykdomo žemės pavertimo kitomis naudmenomis pasekmė, todėl jis visas turėtų būti įtrauktas į apskaitą. Visas su ganyklų kultivavimu, pasėlių kultivavimu, augalijos atkūrimu ir šlapžemių drenažu bei drėgnumo atkūrimu susijęs išmetamas ir absorbuojamas ŠESD kiekis yra apskaitomas taikant bazinius metus, kad būtų apskaičiuoti išmetamo ir absorbuojamo ŠESD kiekio pokyčiai. Tačiau tvarkant miškus išmetamas ir absorbuojamas ŠESD kiekis priklauso nuo įvairių gamtinių sąlygų, amžiaus klasių struktūros, taip pat ankstesnės ir dabartinės tvarkymo praktikos. Naudojant bazinius metus nėra įmanoma atsižvelgti į tuos veiksnius ir į su tuo susijusį ciklišką poveikį išmetamam ir absorbuojamam ŠESD kiekiui arba jo kasmetiniam svyravimui. Todėl, siekiant, kad apskaitai neturėtų poveikio gamtiniai ir konkrečioms šalims būdingi ypatumai, atitinkamose apskaitos taisyklėseišmetamo ir absorbuojamo ŠESD kiekio pokyčiams skaičiuoti turėtų būti numatyta taikyti orientacinius lygius. Orientaciniai lygiai - tai su miškų ūkio veikla valstybės narės teritorijoje susijęs numatomas metinis grynasis išmetamas arba absorbuojamas ŠESD kiekis visais kiekvieno ataskaitinio laikotarpio metais; tie lygiai turėtų būti nustatomi skaidriai, vadovaujantis sprendimais 2/CMP.6 ir 2/CMP.7. Šiame sprendime nurodomi orientaciniai lygiai turėtų būti identiški lygiams, patvirtintiems pagal JTBKKK procedūras. Jeigu valstybei narei atsiranda galimybė naudotis tobulesnėmis metodikomis ar duomenimis, susijusiais su orientacinio lygio nustatymu, ta valstybė narė turėtų atlikti atitinkamas technines pataisas, kad į su miškų ūkio veikla susijusią apskaitą būtų įtrauktas perskaičiavimo rezultatas.
Apskaitos taisyklėse turėtų būti numatyta viršutinė riba, taikytina su miškų ūkio veikla susijusiam grynajam absorbuojamam ŠESD kiekiui, kuris gali būti įtrauktas į apskaitą. Jeigu vykstant susijusiems tarptautiniams procesams atsirastų pokyčių, susijusių su miškininkystės veiklai taikomomis apskaitos taisyklėmis, turėtų būti apsvarstyta galimybė atnaujinti šiame sprendime nustatytas miškininkystės veiklai taikomas apskaitos taisykles, kad būtų užtikrintas suderinamumas su tais pokyčiais;
(13)
apskaitos taisyklėse turėtų būti tinkamai atspindėtas teigiamas ŠESD saugojimo medienoje ir medžio produktuose indėlis ir jomis turėtų būti prisidedama prie didesnio miškų, kaip išteklių, naudojimo vykdant tvarią miškų ūkio veiklą ir prie platesnio medienos produktų naudojimo;
(14)
pagal TKKK Žemės naudojimo, žemės naudojimo keitimo ir miškininkystės gerosios patirties rekomendacijų 4.1.1 skyrių vienas iš gerosios patirties pavyzdžių yra tas, kad šalys, be mažiausio miško ploto, nustato ir mažiausią plotį, kurį jos taiko apibrėždamos miškus ir žemės sklypus, kuriuose vykdoma miško įveisimo, miško atkūrimo ir miškų lydymo veikla. Turėtų būti užtikrintas suderinamumas su apibrėžtimi, kurią kiekviena valstybė narė taiko teikdama ataskaitas pagal JTBKKK ir Kioto protokolą bei šį sprendimą;
(15)
siekiant skatinti ilgu gyvavimo ciklu pasižyminčių iš nukirsto medžio pagamintų produktų naudojimą, apskaitos taisyklėmis turėtų būti užtikrinta, kad valstybių narių apskaitoje būtų tiksliai atspindėti iš nukirsto medžio pagamintų produktų kaupiklio pokyčiai, kai jie vyksta. Todėl su iš nukirsto medžio pagamintais produktais susijusiam išmetamam ŠESD kiekiui taikoma pirmojo laipsnio irimo funkcija turėtų atitikti 2006 m. TKKK gairėse dėl nacionalinių šiltnamio efektą sukeliančių dujų inventorių pateiktą 12.1 lygtį, o susijusios numatytosios pusėjimo vertės turėtų būti grindžiamos 2003 m. TKKK žemės naudojimo, žemės naudojimo keitimo ir miškininkystės gerosios patirties rekomendacijose pateikta 3a.1.3 lentele. Vietoj jų valstybės narės turėtų turėti galimybę naudoti konkrečiai šaliai pritaikytą metodiką ir pusėjimo vertes, jeigu jos atitinka naujausias TKKK priimtas gaires;
(16)
kadangi vykdant žemės ūkio veiklą išmetamas ir absorbuojamas ŠESD kiekis skirtingais metais kinta daug mažiau, nei vykdant miškininkystės veiklą, valstybės narės turėtų įtraukti į apskaitą baziniais metais arba laikotarpiu vykdant pasėlių kultivavimo ir ganyklų kultivavimo veiklą išmestą ir absorbuotą ŠESD kiekį;
(17)
šlapžemių drenažas ir drėgnumo atkūrimas susijęs su ŠESD išmetimu iš durpynų, kuriuose susikaupęs labai didelis anglies kiekis. Nykstančių ir drenuojamų durpynų išskiriamas ŠESD kiekis atitinka apie 5 % pasaulyje išmetamo ŠESD kiekio ir 2010 m. sudarė tarp 3,5 % ir 4 % Sąjungos išmetamo ŠESD kiekio. Todėl, kai tik tarptautiniu mastu bus susitarta dėl atitinkamų TKKK gairių, Sąjunga turėtų stengtis paspartinti pažangą sprendžiant šį klausimą tarptautiniu lygiu, siekiant, kad JTBKKK arba Kioto protokolo institucijose būtų pasiektas susitarimas dėl įpareigojimo parengti ir vesti metinę ŠESD kiekio, išmetamo ir absorbuojamo vykdant prie šlapžemių drenažo ir drėgnumo atkūrimo kategorijų priskiriamą veiklą, apskaitą, taip pat siekiant, kad šis įpareigojimas būtų įtrauktas į pasaulinį susitarimą klimato klausimais, kuris turi būti sudarytas ne vėliau kaip 2015 m.;
(18)
natūralūs trikdžiai, kurių valstybė narė negali kontroliuoti ir kuriems ji negali daryti esminės įtakos, pavyzdžiui, gaisrai, vabzdžiai ir ligos, ekstremalios oro sąlygos ir geologiniai trikdžiai, gali sukelti laikiną ŠESD išmetimą LULUCF sektoriuje arba gali nulemti anksčiau absorbuotų ŠESD kiekių grąžinimą į atmosferą. Kadangi tokį grįžtamąjį procesą gali lemti ir valdymo sprendimai, pavyzdžiui, sprendimai kirsti arba sodinti medžius, šiuo sprendimu turėtų būti užtikrinta, kad dėl žmogaus veiklos į atmosferą grąžinti anksčiau absorbuoti ŠESD kiekiai visada būtų tiksliai atspindėti LULUCF apskaitoje. Be to, šiame sprendime valstybėms narėms turėtų būti numatyta ribota galimybė į LULUCF apskaitą neįtraukti dėl trikdžių, kurių valstybės narės negali kontroliuoti, vykdant miško įveisimą, miško atkūrimą ir miškų ūkio veiklą išmesto ŠESD kiekio, taikant foninius lygius ir paklaidas pagal Sprendimą 2/CMP.7. Tačiau valstybės narės tas nuostatas turėtų taikyti taip, kad į apskaitą nebūtų nepagrįstai neįtraukiami tam tikri duomenys;
(19)
ataskaitų apie išmetamą ŠESD kiekį teikimo taisyklėms ir kitai su klimato kaita susijusiai informacijai, įskaitant informaciją apie LULUCF sektorių, taikomas 2013 m. gegužės 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 525/2013 dėl šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimo stebėsenos bei ataskaitų ir kitos su klimato kaita susijusios nacionalinio bei Sąjungos lygmens informacijos teikimo mechanizmo (6), todėl joms šis sprendimas netaikomas. Vykdydamos šiame sprendime išdėstytus apskaitos vedimo įpareigojimus, valstybės narės turėtų laikytis tų stebėsenos ir ataskaitų teikimo taisyklių;
(20)
kasmetinė LULUCF apskaita būtų netiksli ir nepatikima dėl metinių išmetamo ir absorbuojamo ŠESD kiekio svyravimų, dažno poreikio perskaičiuoti tam tikrus teikiamus duomenis ir ilgo laiko, kurio reikia, kad žemės ūkyje ir miškininkystėje pakeitus tvarkymo metodus būtų padarytas poveikis augalijoje ir dirvožemiuose sukauptos anglies kiekiui. Todėl šiame sprendime turėtų būti numatyta ilgesnio laikotarpio apskaita;
(21)
valstybės narės turėtų teikti informaciją apie savo dabartinius ir būsimus LULUCF veiksmus, kuriais nacionaliniu lygiu nustatomos tinkamos priemonės, kuriomis būtų siekiama LULUCF sektoriuje išmetamą ŠESD kiekį apriboti arba sumažinti, o absorbuojamą ŠESD kiekį - išlaikyti nepakitusį arba padidinti. Ši informacija turėtų apimti tam tikrus šiame sprendime nurodytus elementus. Be to, siekiant skatinti gerąją patirtį ir sinergiją su kitų sričių politika bei priemonėmis, susijusiomis su miškininkyste ir žemės ūkiu, šio sprendimo priede turėtų būti pateiktas priemonių, kurios taip pat galėtų būti nurodytos pateikiamoje informacijoje, orientacinis sąrašas. Komisija gali pateikti gaires, kad būtų sudarytos palankesnės sąlygos keistis palyginama informacija;
(22)
rengdamos arba įgyvendindamos savo LULUCF veiksmus, valstybės narės atitinkamais atvejais gali išnagrinėti, ar yra galimybių skatinti investicijas į žemės ūkį;
(23)
Komisijai turėtų būti suteikti įgaliojimai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 straipsnį priimti aktus, kuriais būtų atnaujinamos šiame sprendime nustatytos apibrėžtys pagal apibrėžčių pakeitimus, priimtus JTBKKK arba Kioto protokolo, arba jais grindžiamų ar juos pakeisiančių susitarimų institucijų; būtų iš dalies keičiamas I priedas siekiant įtraukti arba iš dalies pakeisti ataskaitinius laikotarpius tam, kad būtų užtikrinta, jog tie laikotarpiai atitiktų atitinkamus laikotarpius, priimtus JTBKKK arba Kioto protokolo, arba jais grindžiamų ar juos pakeisiančių susitarimų institucijų, ir būtų suderinami su ataskaitiniais laikotarpiais, priimtais JTBKKK arba Kioto protokolo, arba jais grindžiamų ar juos pakeisiančių susitarimų institucijų, kurie yra taikomi Sąjungos išmetamo ŠESD kiekio mažinimo įsipareigojimams kituose sektoriuose; būtų iš dalies keičiamas II priedas, atnaujinant orientacinius lygius pagal šiame sprendime išdėstytas nuostatas; būtų tikslinama III priede nurodyta informacija pagal JTBKKK arba Kioto protokolo, arba jais grindžiamų ar juos pakeisiančių susitarimų institucijų priimtus apibrėžčių pakeitimus; būtų iš dalies keičiamas V priedas pagal JTBKKK arba Kioto protokolo, arba jais grindžiamų ar juos pakeisiančių susitarimų institucijų priimtus apibrėžčių pakeitimus; ir, atsižvelgiant į JTBKKK arba Kioto protokolo institucijų priimtų aktų pakeitimus, būtų tikslinami informavimo reikalavimai, susiję su natūraliems trikdžiams taikomomis šiame sprendime nustatytomis apskaitos taisyklėmis. Ypač svarbu, kad Komisija parengiamųjų darbų metu tinkamai konsultuotųsi, įskaitant konsultacijas ekspertų lygiu. Ruošdama ir rengdama deleguotuosius aktus Komisija turėtų užtikrinti, kad atitinkami dokumentai būtų tuo pačiu metu tinkamai laiku persiųsti Europos Parlamentui ir Tarybai;
(24)
kadangi šio sprendimo tikslų, t. y. vykdant LULUCF veiklą išmetamo ir absorbuojamo ŠESD kiekio apskaitos taisyklių nustatymo ir valstybių narių vykdomo informacijos apie LULUCF veiksmus teikimo, dėl jų pobūdžio valstybės narės negali deramai pasiekti ir kadangi dėl siūlomo veiksmo poveikio tų tikslų būtų geriau siekti Sąjungos lygiu, laikydamasi Europos Sąjungos sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo Sąjunga gali patvirtinti priemones. Tvirtindama priemones Sąjunga turėtų atsižvelgti į valstybių narių kompetenciją miškų politikos srityje. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šiuo sprendimu neviršijama to, kas būtina nurodytiems tikslams pasiekti,
PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
1 straipsnis
Dalykas ir taikymo sritis
Šiuo sprendimu, kuris yra pirmas žingsnis siekiant žemės naudojimo, žemės naudojimo keitimo ir miškininkystės (LULUCF) veiklą atitinkamais atvejais įtraukti į Sąjungos įsipareigojimą mažinti išmetamą ŠESD kiekį, nustatomos vykdant tą veiklą išmetamo ir absorbuojamo ŠESD kiekio apskaitos taisyklės. Juo nėra nustatomos pareigos privatiems subjektams apskaitos ar ataskaitų teikimo srityje. Juo nustatoma pareiga valstybėms narėms teikti informaciją apie savo LULUCF veiksmus, kuriais siekiama apriboti arba sumažinti išmetamą ŠESD kiekį, o absorbuojamą ŠESD kiekį išlaikyti nepakitusį arba padidinti.
2 straipsnis
Apibrėžtys
1. Šiame sprendime vartojamų terminų apibrėžtys:
a) išmetamas ŠESD kiekis- iš įvairių šaltinių dėl žmogaus veiklos į atmosferą išmetamas šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekis;
b) absorbuojamas ŠESD kiekis- dėl žmogaus veiklos absorbentais iš atmosferos absorbuojamas šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekis;
c) miško įveisimas- kryptingas žmogaus vykdomas ne miško žemės, kurioje bent 50 metų neaugo miškas, pavertimas mišku apsodinant, apsėjant ir (arba) žmogui skatinant natūralų sėklų plitimą, įvykdytas po 1989 m. gruodžio 31 d.;
d) miško atkūrimas- kryptingas žmogaus vykdomas žemės, kuri nėra miškas, pavertimas vėl mišku apsodinant, apsėjant ir (arba) žmogui skatinant natūralų sėklų plitimą, taikomas tik žemei, kurioje ankščiau augo miškas, tačiau kuri iki 1990 m. sausio 1 d. nustojo būti laikoma mišku, ir kuri vėl buvo paversta mišku laikotarpiu po 1989 m. gruodžio 31 d.;
e) miškų lydymas- kryptingas žmogaus vykdomas miško pavertimas žeme, kuri nėra miškas, įvykdytas po 1989 m. gruodžio 31 d.;
f) miškų ūkio veikla- su miškui taikoma metodų sistema susijusi veikla, kuri veikia ekologines, ekonomines ar socialines miško funkcijas;
g) pasėlių kultivavimas- veikla, susijusi su žemės dirbimo sistema, kuri taikoma žemės ūkio augalams auginti naudojamoje, atidėtoje arba augalams auginti laikinai nenaudojamoje žemėje;
h) ganyklų kultivavimas- veikla, susijusi su metodų sistema, kuri taikoma gyvuliams auginti naudojamoje žemėje ir kuria siekiama kontroliuoti arba paveikti augalijos ir auginamų gyvulių kiekį ir tipą;
i) augalijos atkūrimas- kryptinga žmogaus veikla, išskyrus miško įveisimą arba miško atkūrimą, kuria ne mažesniame kaip 0,05 hektaro plote, skatinant augalijos vešėjimą, siekiama padidinti anglies sankaupas;
j) anglies sankaupos- anglies absorbente susikaupusios anglies masė;
k) šlapžemių drenažas ir drėgnumo atkūrimas- su žemės, kuri buvo nudrenuota ir (arba) kurioje drėgnumas atkurtas po 1989 m. gruodžio 31 d., drenažo ar drėgnumo atkūrimo sistema susijusi veikla, vykdoma ne mažesniame kaip 1 hektaro plote, kuriame yra organinio dirvožemio, jeigu ji nėra kuri nors kita veikla, kurios apskaita rengiama ir vedama pagal 3 straipsnio 1, 2 ir 3 dalis, ir jei drenažas yra kryptingas žmogaus vykdomas dirvožemio vandeningojo sluoksnio mažinimas, o drėgnumo atkūrimas yra kryptingas žmogaus vykdomas dalinis drenažo padarinių šalinimas ar visiškas pašalinimas;
l) šaltinis- bet koks procesas, veikla ar mechanizmas, dėl kurio į atmosferą išmetamos ŠESD, aerozolis arba ŠESD pirmtakas;
m) absorbentas- bet koks procesas, veikla ar mechanizmas, kuriuo iš atmosferos absorbuojamos ŠESD, aerozolis arba ŠESD pirmtakas;
n) anglies absorbentas- visas biogeocheminis vietovės elementas ar sistema arba jų dalis valstybės narės teritorijoje, kuriuose kaupiasi anglis arba ŠESD pirmtakas ar ŠESD, kuriose yra anglies;
o) ŠESD pirmtakas- cheminis junginys, dalyvaujantis cheminėse reakcijose, kuriose susidaro 3 straipsnio 4 dalyje nurodytų ŠESD;
p) produktas, pagamintas iš nukirsto medžio- nukirtus medį gautas produktas, išvežtas iš medžio kirtimo vietos;
q) miškas- žemės plotas, apibrėžtas nurodant ploto dydžio, medžių lajos dangos arba lygiaverčio skalsumo ir galimo augančių medžių aukščio brandos amžiuje jų augimo vietoje minimalias vertes, kaip nurodyta kiekvienos valstybės narės atveju V priede. Jis apima plotus su medžiais, įskaitant natūraliai augančių jaunų medžių grupes arba plantacijas, kuriose pirmiau nurodytos medžių lajos dangos ar lygiaverčio skalsumo minimalios vertės arba minimalus medžių aukštis, kaip nurodyta V priede, dar nepasiekti, įskaitant žemės plotą, kuris paprastai yra miško dalis, bet kuriame dėl žmogaus veiklos, pavyzdžiui, kirtimo, arba gamtinių priežasčių medžiai laikinai neauga, tačiau kuris, tikimasi, vėl gali tapti mišku;
r) lajos danga- nustatytos vietovės dalis, kurią dengia medžių lajos perimetro vertikali projekcija, išreikšta procentais;
s) skalsumas- žemėje, kurioje auga miškas, nenukirstų ir augančių medžių tankumas, matuojamas pagal valstybės narės nustatytą metodiką;
t) natūralūs trikdžiai- bet kokie ne žmogaus nulemti įvykiai ar aplinkybės, dėl kurių miškuose išmetamas didelis ŠESD kiekis ir kurių atitinkama valstybė narė nepajėgia kontroliuoti, jei ta valstybė narė dėl objektyvių priežasčių negali pastebimai apriboti dėl tų įvykių ar aplinkybių išmetamo ŠESD kiekio, net jiems įvykus;
u) foninis lygis- vidutinis ŠESD kiekis, išmestas dėl natūralių trikdžių per tam tikrą laikotarpį, išskyrus statistines išskirtis, apskaičiuotas pagal 9 straipsnio 2 dalį;
v) pusėjimo vertė- skaičius metų, per kuriuos tam tikros kategorijos iš nukirsto medžio pagamintuose produktuose susikaupusios anglies kiekis sumažėja per pusę, palyginti su jo pradine verte;
w) staigi oksidacija- apskaitos metodas, pagal kurį daroma prielaida, kad visas iš nukirsto medžio pagamintuose produktuose esančios anglies kiekis išmetamas į atmosferą nukirtimo metu;
x) sanitariniai kirtimai- kirtimo veikla, kurią sudaro medienos, kuri dar gali būti bent iš dalies panaudota, surinkimas iš dėl natūralių trikdžių nuniokotų vietovių.
2. Komisija pagal 12 straipsnį įgaliojama priimti deleguotuosius aktus, kuriais būtų iš dalies keičiamos šio straipsnio 1 dalyje nustatytos apibrėžtys, siekiant užtikrinti tų apibrėžčių ir JTBKKK arba Kioto protokolo, arba jais grindžiamų ar juos pakeisiančių susitarimų institucijų priimtų atitinkamų apibrėžčių pakeitimų suderinamumą.
3. Komisija pagal 12 straipsnį įgaliojama priimti deleguotuosius aktus, kuriais būtų iš dalies keičiamas V priedas, siekiant atnaujinti jame išvardytas vertes pagal JTBKKK arba Kioto protokolo, arba jais grindžiamų ar juos pakeisiančių susitarimų institucijų priimtus apibrėžčių pakeitimus, susijusius su V priede nurodytais aspektais.
3 straipsnis
Įpareigojimas parengti ir vesti LULUCF apskaitą
1. Valstybės narės parengia ir veda kiekvieno ataskaitinio laikotarpio, nurodyto I priede, apskaitą, kurioje tiksliai nurodo visą jų teritorijoje vykdant prie toliau nurodytų kategorijų priskiriamą veiklą išmetamą ir absorbuojamą ŠESD kiekį:
a)
miško įveisimo;
b)
miško atkūrimo;
c)
miškų lydymo;
d)
miškų ūkio veiklos.
2. Valstybės narės parengia ir veda ataskaitinio laikotarpio, prasidedančio 2021 m. sausio 1 d., metinę apskaitą, kurioje tiksliai nurodo visą jų teritorijoje vykdant prie toliau nurodytų kategorijų priskiriamą veiklą išmetamą ir absorbuojamą ŠESD kiekį:
a)
pasėlių kultivavimo;
b)
ganyklų kultivavimo.
2013 m. sausio 1 d. - 2020 m. gruodžio 31 d. ataskaitiniu laikotarpiu ŠESD kiekio, išmetamo ir absorbuojamo tvarkant pasėlius ir ganyklas, metinei apskaitai taikoma ši tvarka:
a)
2016-2018 m. laikotarpiu valstybės narės ne vėliau kaip kiekvienų metų kovo 15 d. praneša Komisijai apie įdiegtas ir kuriamas sistemas, skirtas tvarkant pasėlius ir ganyklas išmetamam ir absorbuojamam ŠESD kiekiui įvertinti. Valstybės narės turėtų pranešti, kaip užtikrinama šių sistemų atitiktis TKKK metodikoms ir JTBKKK ataskaitų teikimo reikalavimams, susijusiems su ŠESD išmetimu ir šalinimu;
b)
iki 2022 m. sausio 1 d. valstybės narės ne vėliau kaip kiekvienų metų kovo 15 d., prireikus taikydamos TKKK metodikas, parengia ir pateikia Komisijai pirminius, preliminarius ir neprivalomus ŠESD kiekio, išmetamo ir absorbuojamo tvarkant pasėlius ir ganyklas, metinius įverčius. Valstybės narės turėtų naudoti bent atitinkamose TKKK gairėse nurodytą metodiką, apibūdintą kaip 1 lygio metodika. Valstybės narės raginamos taikyti šiuos įverčius nustatant pagrindines kategorijas ir rengiant konkrečiai šaliai pritaikytas 2 ir 3 lygių pagrindines metodikas, pagal kurias būtų galima patikimai ir tiksliai įvertinti išmetamą ir absorbuojamą ŠESD kiekį;
c)
galutinius metinius įverčius, skirtus pasėlių kultivavimo ir ganyklų kultivavimo apskaitai, valstybės narės pateikia ne vėliau kaip 2022 m. kovo 15 d.;
d)
valstybė narė gali paprašyti leisti jai taikyti nuostatą, leidžiančią nukrypti nuo c punkte nustatyto termino, jeigu per šioje dalyje nustatytą laikotarpį galutiniai įverčiai, skirti pasėlių kultivavimo ir ganyklų kultivavimo apskaitai, negali būti pagrįstai nustatyti dėl bent vienos iš toliau nurodytų priežasčių:
i)
dėl priežasčių, susijusių su techninėmis galimybėmis, reikalaujama apskaita gali būti vykdoma tik etapais, viršijančiais nustatytą laikotarpį;
ii)
užbaigti apskaitą per nustatytą laikotarpį būtų neproporcingai brangu.
Valstybės narės, norinčios pasinaudoti nukrypti leidžiančia nuostata, pateikia Komisijai pagrįstą prašymą ne vėliau kaip 2021 m. sausio 15 d.
Jeigu Komisija mano, kad prašymas pagrįstas, ji leidžia taikyti nukrypti leidžiančią nuostatą ne ilgesniam kaip trejų kalendorinių metų laikotarpiui nuo 2022 m. kovo 15 d. Kitu atveju ji atmeta prašymą ir paaiškina, dėl kokių priežasčių ji priėmė tokį sprendimą.
Prireikus Komisija gali paprašyti per nurodytą pagrįstą laikotarpį pateikti papildomos informacijos.
Jeigu Komisija per šešis mėnesius nuo valstybės narės pirminio prašymo arba prašomos papildomos informacijos gavimo dienos nepareiškia prieštaravimų, laikoma, kad prašymas dėl nukrypti leidžiančios nuostatos yra patenkintas.
3. Be to, valstybės narės gali parengti ir vesti kiekvieno ataskaitinio laikotarpio, nurodyto I priede, apskaitą, kurioje būtų tiksliai nurodytas ŠESD kiekis, išmetamas ir absorbuojamas vykdant su augalijos atkūrimu ir šlapžemių drenažu bei drėgnumo atkūrimu susijusią veiklą.
4. Į 1, 2 ir 3 dalyse nurodytą apskaitą įtraukiamos toliau nurodytos išmetamos ir absorbuojamos ŠESD:
a)
anglies dioksido (CO2);
b)
metano (CH4);
c)
azoto suboksido (N2O).
5. Kai apskaita parengiama ir vedama pagal šį sprendimą, konkrečią 1, 2 ir 3 dalyse nurodytą veiklą valstybės narės į savo apskaitą įtraukia nuo tos veiklos pradžios dienos arba nuo 2013 m. sausio 1 d., atsižvelgdamos į tai, kuri data yra vėlesnė.
4 straipsnis
Bendrosios apskaitos taisyklės
1. 3 straipsnio 1, 2 ir 3 dalyse nurodytoje apskaitoje valstybės narės išmestą ŠESD kiekį žymi pliuso (+), o absorbuotą ŠESD kiekį - minuso (-) ženklu.
2. Rengdamos ir vesdamos apskaitą valstybės narės užtikrina atitinkamos informacijos tikslumą, išsamumą, nuoseklumą, palyginamumą ir skaidrumą, vertindamos su 3 straipsnio 1, 2 ir 3 dalyse nurodyta veikla susijusį išmestą ir absorbuotą ŠESD kiekį.
3. Vykdant prie daugiau nei vienos 3 straipsnio 1, 2 ir 3 dalyse nurodytų veiklos kategorijų priskiriamą veiklą išmetamas ir absorbuojamas ŠESD kiekis apskaitoje priskiriamas tik prie vienos veiklos kategorijos, kad būtų išvengta dvigubo apskaičiavimo.
4. Valstybės narės, remdamosi skaidriais ir patikrinamais duomenimis, nustato žemės plotus, kuriuose vykdoma prie vienos iš 3 straipsnio 1, 2 ir 3 dalyse nurodytų kategorijų priskiriama veikla. Jos užtikrina, kad visi tokie žemės plotai būtų nurodyti su atitinkama veiklos kategorija susijusioje apskaitoje.
5. Į 3 straipsnio 1, 2 ir 3 dalyse nurodytą apskaitą valstybės narės įtraukia visus toliau nurodytuose anglies absorbentuose esančių anglies sankaupų pokyčius:
a)
antžeminėje biomasėje;
b)
požeminėje biomasėje;
c)
miško paklotėje;
d)
negyvojoje medienoje;
e)
dirvožemio organinėje anglyje;
f)
iš nukirsto medžio pagamintuose produktuose.
Tačiau valstybės narės gali nuspręsti į savo apskaitą neįtraukti pirmos pastraipos a-e punktuose nurodytuose anglies absorbentuose esančių anglies sankaupų pokyčių, jei tas anglies absorbentas nėra šaltinis. Valstybės narės laiko, kad anglies absorbentas nėra šaltinis, tik jei tai įrodoma remiantis skaidriais ir patikrinamais duomenimis.
6. 3 straipsnio 1, 2 ir 3 dalyse nurodytą apskaitą valstybės narės baigia vesti kiekvieno I priede nurodyto ataskaitinio laikotarpio pabaigoje, toje apskaitoje nurodydamos per atitinkamą ataskaitinį laikotarpį bendro išmesto ir absorbuoto ŠESD grynojo kiekio balansą.
7. Bent tol, kol galioja šis sprendimas, valstybės narės išsamiai ir tiksliai registruoja visus duomenis, naudotus vykdant pagal šį sprendimą nustatytus jų įpareigojimus.
8. Komisija pagal 12 straipsnį įgaliojama priimti deleguotuosius aktus, kuriais būtų iš dalies keičiamas I priedas, įtraukiant arba iš dalies keičiant ataskaitinius laikotarpius, siekiant užtikrinti, kad jie atitiktų atitinkamus laikotarpius, priimtus JTBKKK arba Kioto protokolo, arba jais grindžiamų ar juos pakeisiančių susitarimų institucijų, ir būtų suderinami su ataskaitiniais laikotarpiais, priimtais JTBKKK arba Kioto protokolo, arba jais grindžiamų ar juos pakeisiančių susitarimų institucijų, kurie yra taikomi Sąjungos išmetamo ŠESD kiekio mažinimo įsipareigojimams kituose sektoriuose.
5 straipsnis
Miško įveisimui, miško atkūrimui ir miškų lydymui taikomos apskaitos taisyklės
1. Su miško įveisimu ir miško atkūrimu susijusioje apskaitoje valstybės narės nurodo tik žemės plotuose, kurie 1989 m. gruodžio 31 d. nebuvo miškas, vykdant tokią veiklą išmetamą ir absorbuojamą ŠESD kiekį. Vykdant miško įveisimo ir miško atkūrimo veiklą išmestą ŠESD kiekį valstybės narės gali nurodyti vienoje apskaitoje.
2. Vykdant miško įveisimo, miško atkūrimo ir miškų lydymo veiklą atsiradusį grynąjį išmetamą ir absorbuojamą ŠESD kiekį valstybės narės į apskaitą įtraukia kaip bendrą per atitinkamo ataskaitinio laikotarpio kiekvienus metus išmetamą ir absorbuojamą ŠESD kiekį, remdamosi skaidriais ir patikrinamais duomenimis.
3. Valstybes narės veda žemėje, kuri pagal 4 straipsnio 4 dalį apskaitoje nustatyta kaip žemė, kurioje vykdoma miško įveisimo, miško atkūrimo ir miškų lydymo kategorijos veikla, išmetamo ir absorbuojamo ŠESD kiekio apskaitą, net jei tokia veikla toje žemėje nebevykdoma.
4. Atlikdama su miško įveisimo, miško atkūrimo ir miškų lydymo veikla susijusius apskaičiavimus, kiekviena valstybė narė nustato miško plotą naudodama tą patį erdvės vertinimo vienetą, kaip nurodyta V priede.
6 straipsnis
Miškų ūkio veiklai taikomos apskaitos taisyklės
1. Valstybės narės į apskaitą įtraukia vykdant miškų ūkio veiklą išmetamą ir absorbuojamą ŠESD kiekį, kuris apskaičiuojamas iš ŠESD kiekio, išmetamo ir absorbuojamo per kiekvieną I priede nurodytą ataskaitinį laikotarpį, atėmus vertę, kuri gaunama to ataskaitinio laikotarpio metų skaičių padauginus iš II priede nurodyto joms taikomo orientacinio lygio.
2. Jeigu atlikus 1 dalyje nurodytus ataskaitinio laikotarpio apskaičiavimus gaunamas neigiamas rezultatas, valstybės narės į savo miškų ūkio veiklos apskaitą įtraukia bendrą išmestą ir absorbuotą ŠESD kiekį, kuris sudarytų ne daugiau kaip 3,5 proc. valstybės narės VI priede nurodytais baziniais metais arba laikotarpiu išmesto ŠESD kiekio, nurodyto tos valstybės narės JTBKKK pateiktoje atitinkamoje ataskaitoje, priimtoje pagal atitinkamus CMP sprendimus dėl antruoju įsipareigojimų laikotarpiu pagal Kioto protokolą taikomų bazinių metų arba bazinio laikotarpio, išskyrus vykdant 3 straipsnio 1, 2 ir 3 dalyse nurodytą veiklą išmestą ir absorbuotą ŠESD kiekį, ir kuris padauginamas iš to ataskaitinio laikotarpio metų skaičiaus.
3. Valstybės narės užtikrina, kad apskaičiavimo metodai, kuriuos jos taiko vesdamos miškų ūkio veiklos apskaitą, atitiktų Sprendimo 2/CMP.6 II priedėlį ir būtų suderinami su II priede nurodytiems orientaciniams lygiams apskaičiuoti taikomais apskaičiavimo metodais, kai apskaičiavimai susiję bent su šiais aspektais:
a)
anglies absorbentais ir ŠESD;
b)
žemės plotu, kuriame vykdoma miškų ūkio veikla;
c)
iš nukirsto medžio pagamintais produktais;
d)
natūraliais trikdžiais.
4. Ne vėliau kaip likus vieniems metams iki kiekvieno ataskaitinio laikotarpio pabaigos, valstybės narės praneša Komisijai patikslintus orientacinius lygius. Šie orientaciniai lygiai turi būti identiški lygiams, nustatytiems JTBKKK arba Kioto protokolo institucijų patvirtintais aktais, arba, jeigu tokių aktų nėra, jie apskaičiuojami vadovaujantis procedūromis ir metodikomis, išdėstytomis JTBKKK arba Kioto protokolo, arba jais grindžiamų ar juos pakeisiančių susitarimų institucijų priimtuose atitinkamuose sprendimuose.
5. Jei būtų pakeistos atitinkamos sprendimų 2/CMP.6 arba 2/CMP.7 nuostatos, valstybės narės ne vėliau kaip per šešis mėnesius nuo tų pakeitimų priėmimo praneša Komisijai orientacinius lygius, patikslintus atsižvelgiant į tuos pakeitimus.
6. Jeigu valstybei narei atsiranda galimybių taikyti patobulintą metodiką, susijusią su duomenimis, naudojamais nustatant II priede nurodytą orientacinį lygį, arba gerokai pagerėja valstybei narei prieinamų duomenų kokybė, atitinkama valstybė narė atlieka atitinkamas technines pataisas, kad į su miškų ūkio veikla susijusią apskaitą būtų įtrauktas perskaičiavimo rezultatas. Tos techninės pataisos turi atitikti panašias pataisas, patvirtintas su JTBKKK susijusiame peržiūros procese, laikantis Sprendimo 2/CMP.7. Atitinkama valstybė narė ne vėliau kaip pateikdama informaciją pagal Reglamento (ES) Nr. 525/2013 7 straipsnio 1 dalies d punktą praneša Komisijai apie tas pataisas.
7. Taikydamos 4, 5 ir 6 dalis valstybės narės nurodo metinį dėl natūralių trikdžių išmetamą ŠESD kiekį, kuris buvo įtrauktas į jų patikslintus orientacinius lygius, ir to kiekio apskaičiavimo būdą.
8. Komisija patikrina informaciją apie 4 ir 5 dalyse nurodytus patikslintus orientacinius lygius ir 6 dalyje nurodytas technines pataisas siekiant užtikrinti valstybių narių JTBKKK institucijoms išsiųstos informacijos ir Komisijai praneštos informacijos suderinamumą.
9. Komisijai pagal 12 straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais būtų atnaujinti II priede nurodyti orientaciniai lygiai, kai valstybė narė pakeičia savo orientacinį lygį pagal 4 bei 5 dalis ir tai patvirtinama vykdant JTBKKK procedūras.
10. Su miškų ūkio veikla susijusioje apskaitoje valstybės narės nurodo bet kokio II priedo pakeitimo poveikį visu atitinkamu ataskaitiniu laikotarpiu.
7 straipsnis
Iš nukirsto medžio pagamintiems produktams taikomos apskaitos taisyklės
1. Pagal 3 straipsnio 1, 2 ir 3 dalis vedamoje apskaitoje kiekviena valstybė narė nurodo dėl pokyčių iš nukirsto medžio pagamintų produktų kaupiklyje išmestą ir absorbuotą ŠESD kiekį, įskaitant iš produktų, pagamintų iš nukirsto medžio, išgabentų iš jos miškų iki 2013 m. sausio 1 d., išmestą ŠESD kiekį. Į apskaitą neįtraukiamas iš produktų, pagamintų iš nukirsto medžio, išmestas ŠESD kiekis, kuris 2008-2012 m. laikotarpiu jau apskaitomas pagal Kioto protokolą remiantis staigia oksidacija.
2. Su iš nukirsto medžio pagamintais produktais susijusioje pagal 3 straipsnio 1, 2 ir 3 dalis vedamoje apskaitoje valstybės narės nurodo dėl pokyčių iš nukirsto medžio pagamintų produktų, kurie priskiriami prie toliau nurodytų kategorijų, kaupiklyje išmestą ir absorbuotą ŠESD kiekį, naudodamosi III priede nustatyta pirmojo laipsnio irimo funkcija ir numatytosiomis pusėjimo vertėmis:
a)
popieriaus;
b)
medienos skydų;
c)
pjautinės medienos.
Valstybės narės gali papildyti tas kategorijas informacija apie žievę, jei turimi duomenys yra skaidrūs ir patikrinami. Valstybės narės taip pat gali naudoti konkrečioje šalyje taikomas tų kategorijų pakategores. Valstybės narės gali vietoj III priede nustatytos metodikos ir numatytųjų pusėjimo verčių naudoti konkrečioje šalyje taikomą metodiką ir pusėjimo vertes, jei ta metodika ir vertės nustatytos remiantis skaidriais ir patikrinamais duomenimis, o naudojami metodai yra bent tokie pat išsamūs ir tikslūs, kaip nurodytieji III priede.
Eksportuojamų iš nukirsto medžio pagamintų produktų atveju konkrečios šalies duomenys apima konkrečioje šalyje taikomas pusėjimo vertes ir iš nukirsto medžio pagamintų produktų naudojimą importuojančioje šalyje.
Valstybės narės nenaudoja konkrečioje šalyje taikomų pusėjimo verčių iš nukirsto medžio pagamintiems produktams, pateiktiems rinkai Sąjungoje, jei jos nukrypsta nuo pusėjimo verčių, taikomų importuojančios valstybės narės apskaitoje pagal 3 straipsnio 1, 2 ir 3 dalis.
Vykdant miškų lydymą gauti iš nukirsto medžio pagaminti produktai į apskaitą įtraukiami remiantis staigia oksidacija.
3. Jeigu valstybės narės pagal 3 straipsnio 1, 2 ir 3 dalis vedamoje apskaitoje nurodo iš kietųjų atliekų šalinimo vietose esančių iš nukirsto medžio pagamintų produktų išmetamą anglies dioksido (CO2) kiekį, apskaita vykdoma remiantis staigia oksidacija.
4. Jei valstybės narės savo apskaitoje nurodo iš energijos tikslais iš nukirsto medžio pagamintų produktų išmetamą ŠESD kiekį, jos taip pat remiasi staigia oksidacija.
Teikdamos informaciją, valstybės narės gali tik informavimo tikslais pateikti duomenis apie energijos tikslais naudojamos medienos, importuotos iš Sąjungai nepriklausančių šalių, dalį ir apie tokios medienos kilmės šalis.
5. Importuojamų iš nukirsto medžio pagamintų produktų, neatsižvelgiant į jų kilmę, importuojanti valstybė narė į apskaitą neįtraukia. Todėl valstybės narės savo apskaitoje nurodo tik tą iš produktų, pagamintų iš nukirsto medžio, išmestą ir absorbuotą ŠESD kiekį, kuris išmestas ir absorbuotas iš produktų, pagamintų iš nukirsto medžio, išgabentų iš jų apskaitoje pagal 3 straipsnio 1, 2 ir 3 dalis nurodytų žemės plotų.
6. Komisijai pagal 12 straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais būtų patikslinta III priede nurodyta informacija, siekiant atspindėti JTBKKK arba Kioto protokolo, arba jais grindžiamų ar juos pakeisiančių susitarimų institucijų priimtų aktų pakeitimus.
8 straipsnis
Pasėlių kultivavimui, ganyklų kultivavimui, augalijos atkūrimui, šlapžemių drenažui ir drėgnumo atkūrimui taikomos apskaitos taisyklės
1. Su pasėlių kultivavimu ir ganyklų kultivavimu susijusioje apskaitoje kiekviena valstybė narė nurodo vykdant tą veiklą išmetamą ir absorbuojamą ŠESD kiekį, kuris apskaičiuojamas kaip per kiekvieną I priede nustatytą ataskaitinį laikotarpį išmetamas ir absorbuojamas ŠESD kiekis, atėmus vertę, gautą to ataskaitinio laikotarpio metų skaičių padauginus iš toje valstybėje narėje vykdant tą veiklą baziniais metais, kaip nurodyta VI priede, išmesto ir absorbuoto ŠESD kiekio.
2. Jei valstybė narė nusprendžia parengti ir vesti augalijos atkūrimo ir (arba) šlapžemių drenažo ir drėgnumo atkūrimo apskaitą, ji taiko 1 dalyje nustatytą apskaičiavimo metodą.
9 straipsnis
Natūraliems trikdžiams taikomos apskaitos taisyklės
1. Jei tenkinamos šio straipsnio 2 ir 5 dalyse nustatytos sąlygos, valstybės narės, atlikdamos apskaičiavimus, susijusius su joms pagal 3 straipsnio 1 dalies a, b ir d punktus taikomais apskaitos vedimo įpareigojimais, į juos gali neįtraukti neantropogeninės kilmės dėl natūralių trikdžių iš atskirų šaltinių išmesto ŠESD kiekio.
2. Jeigu valstybės narės taiko šio straipsnio 1 dalį, jos pagal VII priede nurodytą metodiką kiekvienos 3 straipsnio 1 dalies a, b ir d punktuose nurodytos veiklos rūšies atveju apskaičiuoja foninį lygį. 3 straipsnio 1 dalies a ir b punktuose nurodytos veiklos rūšies atveju foninis lygis turi būti vienodas. Kaip alternatyvą valstybės narės gali taikyti skaidrią ir palyginamą konkrečiai šaliai pritaikytą metodiką naudodamos nuoseklias ir iš karto išsamias laikotarpio duomenų eilutes, įskaitant 1990-2009 m. laikotarpio duomenų eilutes.
3. Į savo LULUCF apskaitą valstybės narės gali kasmet arba atitinkamo ataskaitinio laikotarpio pabaigoje neįtraukti iš atskirų šaltinių išmetamo neantropogeninės kilmės ŠESD kiekio, viršijančio foninį lygį, apskaičiuotą pagal 2 dalį, kai:
a)
išmestas ŠESD kiekis tam tikrais ataskaitinio laikotarpio metais viršija foninį lygį pridėjus paklaidą. Jeigu foninis lygis apskaičiuojamas pagal VII priede nurodytą metodą, ta paklaida yra lygi apskaičiuojant foninį lygį naudotos laiko eilutės standartiniam nuokrypiui, padaugintam iš dviejų. Jeigu foninis lygis apskaičiuojamas naudojant konkrečiai šaliai pritaikytą metodiką, valstybės narės aprašo, kokiu būdu buvo nustatyta paklaida tais atvejais, kai tokia paklaida reikalinga. Naudojant bet kurią metodiką siekiama išvengti tikimybės, kad ataskaitiniu laikotarpiu susidarys grynųjų kreditų;
b)
valstybės narės laikosi 5 dalyje nustatytų informavimo reikalavimų ir apie juos praneša.
4. Kiekviena valstybė narė, kuri neįtraukia neantropogeninės kilmės tam tikrais ataskaitinio laikotarpio metais iš atskirų šaltinių dėl natūralių trikdžių išmesto ŠESD kiekio:
a)
likusios ataskaitinio laikotarpio dalies metu neįtraukia į apskaitą žemės plotuose, kuriuose buvo natūralių trikdžių ir kuriuose buvo išmestas 3 dalyje nurodytas ŠESD kiekis, viso vėliau absorbuoto ŠESD kiekio;
b)
įtraukia išmestą ŠESD kiekį, susidariusį dėl miško kirtimo ir sanitarinių kirtimų darbų, vykdytų tuose žemės plotuose po natūralių trikdžių;
c)
įtraukia išmestą ŠESD kiekį, susidariusį dėl reikalaujamo deginimo, vykdyto tuose žemės plotuose tais atitinkamais ataskaitinio laikotarpio metais;
d)
įtraukia išmestą ŠESD kiekį, susidariusį žemės plotuose, kuriuose po natūralių trikdžių vyko miškų lydymas.
5. Neantropogeninės kilmės dėl natūralių trikdžių iš atskirų šaltinių išmesto ŠESD kiekio valstybės narės gali neįtraukti tik tuo atveju, jei jos pateikia skaidrią informaciją, kuria įrodoma:
a)
kad yra nustatyti visi žemės plotai, kuriuose tais ataskaitiniais metais buvo natūralių trikdžių, įskaitant jų geografinę vietą, natūralių trikdžių metus ir rūšis;
b)
kad žemės plotuose, kuriuose buvo natūralių trikdžių ir kuriuose išmestas ŠESD kiekis nebuvo įtrauktas į apskaitą, likusios atitinkamo ataskaitinio laikotarpio dalies metu nevyko miškų lydymas;
c)
kokie patikrinami metodai ir kriterijai bus naudojami nustatant, ar tuose žemės plotuose vyko miškų lydymas vėlesniais ataskaitinio laikotarpio metais;
d)
jei praktiškai įmanoma, kokių priemonių valstybė narė ėmėsi tų natūralių trikdžių poveikiui valdyti ar kontroliuoti;
e)
jei įmanoma, kokių priemonių valstybė narė ėmėsi nuo tų natūralių trikdžių nukentėjusiems žemės plotams atkurti.
6. Komisijai pagal 12 straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais šio straipsnio 5 dalyje nurodyti informavimo reikalavimai būtų patikslinami atsižvelgiant į JTBKKK ar Kioto protokolo institucijų priimtų aktų pakeitimus.
10 straipsnis
Informacija apie LULUCF veiksmus
1. Ne vėliau kaip per 18 mėnesių po kiekvieno I priede nustatyto ataskaitinio laikotarpio pradžios valstybės narės parengia ir Komisijai atskiru dokumentu arba kaip aiškiai identifikuojamą Reglamento (ES) Nr. 525/2013 4 straipsnyje nurodytų jų nacionalinių anglies dioksido kiekio mažinimu grindžiamų vystymosi strategijų ar kitų su LULUCF susijusių nacionalinių strategijų ar planų dalį perduoda informaciją apie savo dabartinius ir būsimus LULUCF veiksmus, kuriais siekiama apriboti arba sumažinti vykdant šio sprendimo 3 straipsnio 1, 2 ir 3 dalyse nurodytą veiklą išmetamą ŠESD kiekį ir išlaikyti nepakitusį arba padidinti ją vykdant šalinamą ŠESD kiekį. Valstybės narės užtikrina, kad būtų konsultuojamasi su plačiu suinteresuotųjų subjektų ratu. Jeigu valstybė narė tokią informaciją pateikia kaip anglies dioksido kiekio mažinimu grindžiamų vystymosi strategijų pagal Reglamentą (ES) Nr. 525/2013 dalį, taikomas atitinkamas tame reglamente nurodytas tvarkaraštis.
Informacija apie LULUCF veiksmus apima visą atitinkamą I priede nurodytą ataskaitinį laikotarpį.
2. Valstybės narės į informaciją apie LULUCF veiksmus įtraukia bent šią toliau nurodytą informaciją, susijusią su kiekvienos rūšies 3 straipsnio 1, 2 ir 3 dalyse nurodyta veikla:
a)
ankstesnių ŠESD išmetimo ir absorbavimo tendencijų aprašymą, įskaitant, kai įmanoma, istorines tendencijas tokiu mastu, kuriuo jas galima pagrįstai atkurti;
b)
ataskaitiniu laikotarpiu numatomą išmesti ir absorbuoti ŠESD kiekį;
c)
gebėjimo riboti ar mažinti išmetamą ir išlaikyti nepakitusį ar didinti absorbuojamą ŠESD kiekį analizę;
d)
tinkamiausių nacionalines aplinkybes atspindinčių priemonių, kurias valstybė narė planuoja arba kurios turi būti įgyvendintos siekiant išnaudoti klimato kaitos švelninimo potencialą, jei jis buvo nustatytas atlikus c punkte nurodytą analizę, sąrašą, įskaitant, atitinkamais atvejais, IV priede nurodytas orientacines priemones, tačiau neapsiribojant jomis;
e)
esamą ir planuojamą politiką d punkte nurodytoms priemonėms įgyvendinti, įskaitant tų priemonių numatomo poveikio išmetamam ir absorbuojamam ŠESD kiekiui kiekybinį arba kokybinį aprašymą, atsižvelgiant į kitą su LULUCF sektoriumi susijusią politiką ir priemones;
f)
orientacinius d punkte nurodytų priemonių priėmimo ir įgyvendinimo tvarkaraščius.
3. Komisija gali teikti gaires ir techninę pagalbą valstybėms narėms, kad būtų sudarytos palankesnės sąlygos keistis informacija.
Komisija gali, konsultuodamasi su valstybėmis narėmis, apibendrinti iš visų valstybių narių informacijos apie LULUCF veiksmus padarytas išvadas, kad būtų sudarytos palankesnės sąlygos valstybėms narėms keistis žiniomis ir geriausios praktikos pavyzdžiais.
4. Iki kiekvieno ataskaitinio laikotarpio vidurio ir kiekvieno I priede nustatyto ataskaitinio laikotarpio pabaigos valstybės narės pateikia Komisijai ataskaitą, kurioje aprašo savo LULUCF veiksmų įgyvendinimo pažangą.
Komisija gali paskelbti suvestinę ataskaitą, grindžiamą pirmoje pastraipoje nurodytomis ataskaitomis.
Valstybės narės pateikia visuomenei informaciją apie savo LULUCF veiksmus ir pirmoje pastraipoje nurodytas ataskaitas per tris mėnesius nuo jų pateikimo Komisijai dienos.
11 straipsnis
Peržiūra
Komisija atlieka šiame sprendime nustatytų apskaitos taisyklių peržiūrą laikydamasi JTBKKK ar Kioto protokolo institucijų priimtų atitinkamų sprendimų arba kitos Sąjungos teisės arba, jei tokių sprendimų nėra, ne vėliau kaip 2017 m. birželio 30 d., ir atitinkamais atvejais pateikia pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai.
12 straipsnis
Naudojimasis įgaliojimais
1. Komisijai suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus laikantis šiame straipsnyje nustatytų sąlygų.
2. Įgaliojimai priimti 2 straipsnio 2 dalyje, 2 straipsnio 3 dalyje, 4 straipsnio 8 dalyje, 6 straipsnio 9 dalyje, 7 straipsnio 6 dalyje ir 9 straipsnio 6 dalyje nurodytus deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami aštuonerių metų laikotarpiui nuo 8 m. liepos 2013 d.. Komisija parengia ataskaitą dėl įgaliojimų suteikimo likus ne mažiau kaip devyniems mėnesiams iki aštuonerių metų laikotarpio pabaigos. Įgaliojimų suteikimas automatiškai pratęsiamas tokios pačios trukmės laikotarpiams, išskyrus atvejus, kai Europos Parlamentas arba Taryba pareiškia prieštaravimų dėl tokio pratęsimo likus ne mažiau kaip trims mėnesiams iki kiekvieno tokio laikotarpio pabaigos.
3. Europos Parlamentas arba Taryba gali bet kuriuo metu atšaukti 2 straipsnio 2 dalyje, 2 straipsnio 3 dalyje, 4 straipsnio 8 dalyje, 6 straipsnio 9 dalyje, 7 straipsnio 6 dalyje ir 9 straipsnio 6 dalyje nurodytų įgaliojimų suteikimą. Sprendimu dėl atšaukimo nutraukiamas tame sprendime nurodytų įgaliojimų suteikimas. Jis įsigalioja kitą dieną po sprendimo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje arba vėlesnę jame nurodytą dieną. Jis nedaro poveikio jau galiojančių deleguotųjų aktų galiojimui.
4. Kai tik Komisija priima deleguotąjį aktą, apie tai ji tuo pačiu metu praneša Europos Parlamentui ir Tarybai.
5. Pagal 2 straipsnio 2 dalį, 2 straipsnio 3 dalį, 4 straipsnio 8 dalį, 6 straipsnio 9 dalį, 7 straipsnio 6 dalį ir 9 straipsnio 6 dalį priimtas deleguotasis aktas įsigalioja tik tuomet, jeigu per du mėnesius nuo pranešimo apie jį Europos Parlamentui ir Tarybai dienos nei Europos Parlamentas, nei Taryba nepareiškė prieštaravimų, arba jeigu iki to laikotarpio pabaigos tiek Europos Parlamentas, tiek Taryba pranešė Komisijai, kad jie nepareikš prieštaravimų. Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva tas laikotarpis pratęsiamas dviem mėnesiais.
13 straipsnis
Įsigaliojimas
Šis sprendimas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
14 straipsnis
Šis sprendimas skirtas valstybėms narėms.
Priimta Strasbūre 2013 m. gegužės 21 d.