РЕШЕНИЕ НА СЪВЕТА
от 28 януари 2014 година
относно наличието на прекомерен дефицит в Хърватия
(2014/56/ЕС)
СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 126, параграф 6 от него,
като взе предвид предложението на Европейската комисия,
като взе предвид съображенията, представени от Хърватия,
като има предвид, че:
(1)
В съответствие с член 126 от Договора за функционирането на Европейския съюз (ДФЕС) държавите членки трябва да избягват прекомерния бюджетен дефицит.
(2)
Пактът за стабилност и растеж (ПСР) се основава на целта за осигуряване на стабилни публични финанси като средство за укрепване на предпоставките за ценова стабилност и висок и устойчив растеж, водещ до създаване на трудова заетост.
(3)
Процедурата при прекомерен дефицит (ППД) съгласно член 126 от ДФЕС, пояснена в Регламент (ЕО) № 1467/97 на Съвета (1), който е част от ПСР, предвижда приемането на решение на Съвета, потвърждаващо наличието на прекомерен дефицит. Протокол № 12 относно процедурата при прекомерен дефицит, приложен към Договора за Европейския съюз и ДФЕС, определя допълнителни разпоредби, свързани с прилагането на ППД. С Регламент (ЕО) № 479/2009 на Съвета (2) се определят подробни правила и определения за прилагането на тези разпоредби.
(4)
Съгласно член 126, параграф 5 ДФЕС, ако Комисията счита, че в дадена държава членка съществува или може да възникне прекомерен дефицит, тя изпраща становище до съответната държава членка и информира за това Съвета.
(5)
Като взе предвид доклада си съгласно член 126, параграф 3 ДФЕС и становището на Икономическия и финансов комитет в съответствие с член 126, параграф 4 ДФЕС, Комисията заключи, че в Хърватия съществува прекомерен дефицит. Поради това Комисията изпрати такова становище до Хърватия и информира Съвета за това на 10 декември 2013 г. (3)
(6)
В член 126, параграф 6 ДФЕС се предвижда Съветът да разгледа всички съображения, които заинтересованата държава членка желае да представи, преди да реши след цялостна оценка дали съществува прекомерен дефицит. В случая с Хърватия цялостната оценка води до изложените по-долу заключения.
(7)
Според преразгледания бюджет за 2013 г. и проектобюджета за 2014 г. (4), приет от правителството на Хърватия и представен на парламента на Хърватия на 14 ноември 2013 г., хърватските власти планират бюджетният дефицит да възлезе на 5,5 % от БВП през 2013 г. (спрямо 5,0 % от БВП през 2012 г.), да се запази на същото равнище през 2014 г. и постепенно да намалява през 2015 г. и 2016 г. Съгласно прогнозата на службите на Комисията от есента на 2013 г., публикувана на 5 ноември 2013 г., още през 2013 г. бюджетният дефицит ще надхвърли значително заложената в Договора референтна стойност от 3 % от БВП, достигайки над 6 % от БВП през периода 2013-2015 г. при отсъствието на компенсиращи мерки. Както е посочено в доклада на Комисията, изготвен съгласно член 126, параграф 3 ДФЕС, планираните и прогнозираните дефицити превишават значително референтната стойност от Договора. Превишението на референтната стойност може да се счита за извънредно по смисъла на ПСР. По-специално, то се дължи отчасти на сериозен икономически спад по смисъла на ПСР. Според оценките икономическата активност е намаляла с почти 12 % спрямо върховата си стойност от 2008 г. Очаква се реалният БВП да се свие допълнително през 2013 г., като едва през 2014 г. ще настъпи частично подобрение. През 2009 г. растежът на потенциалния БВП, изчислен от службите на Комисията съгласно общоприетата методика, е бил без промяна, а през 2010 г. е станал отрицателен, като тази тенденция се запазва и до днес. Изчислената разлика между фактическия и потенциалния БВП, която от 2009 г. е отрицателна, се очаква през прогнозния период постепенно да намалее, но да остане отрицателна и през 2015 г., което потвърждава дълбочината и мащаба на рецесията. Планираното превишение на референтната стойност обаче не може да се счита за временно по смисъла на ПСР. Съгласно предвижданията на хърватските власти и прогнозата на службите на Комисията от есента на 2013 г. бюджетният дефицит ще остане значително над референтната стойност и през 2014 г. и 2015 г. Следователно залегналият в ДФЕС критерий за дефицита не е изпълнен.
(8)
В проектобюджета за 2014 г. правителството предвижда съотношението на държавния дълг към БВП да нарасне от 58,1 % през 2013 г. до 62 % през 2014 г., а след това до 64,1 % през 2015 г. и 64,7 % през 2016 г. Тези данни са малко по-високи от посочените в насоките за икономическата и фискалната политика на Хърватия от септември 2013 г., в които правителството прогнозира съотношението на държавния дълг към БВП да достигне 56,6 % през 2013 г. и 60,6 %, 63,4 % и 65,3 % съответно през 2014 г., 2015 г. и 2016 г. Според прогнозата на службите на Комисията от есента на 2013 г. очакваното съотношение на консолидирания държавен дълг възлиза на 59,7 % за 2013 г. При запазване на курса на политика се очаква съотношението на държавния дълг към БВП да нарасне над 60 % през 2014 г., надвишавайки по този начин заложената в Договора референтна стойност от 60 % от БВП. Според наличната към момента информация в резултат на емитираните през ноември 2013 г. облигации в USD съотношението на държавния дълг към БВП ще надхвърли прага от 60 % преди края на 2013 г. Член 2, параграф 1а от Регламент (ЕО) № 1467/97 предвижда, че изискването по критерия за дълга се смята за изпълнено и ако бюджетните прогнози на Комисията сочат, че изискваното намаление на разликата спрямо референтната стойност ще настъпи през тригодишния период, който включва двете години, следващи последната година, за която има данни. Прогнозите на хърватските власти и на службите на Комисията показват, че поради продължаващия висок дефицит и слабата икономическа активност съотношението на държавния дълг към БВП следва тенденция към повишаване, която се очаква да се запази в рамките на прогнозния хоризонт. Следователно показателят за дълга и съответно изискването по отношение на критерия за дълга по ДФЕС не са изпълнени.
(9)
В съответствие с разпоредбите на ДФЕС Комисията разгледа „съответните фактори“ в доклада си по член 126, параграф 3 ДФЕС. Както е определено в член 2, параграф 4 от Регламент (ЕО) № 1467/97, по отношение на държави, чието съотношение на държавния дълг към БВП надхвърля референтната стойност, тези съответни фактори се вземат предвид при стъпките, водещи до вземане на решение относно съблюдаването на критерия за дефицита, само ако бюджетният дефицит остане близо до референтната стойност и превишението на референтната стойност е временно - случаят с Хърватия не е такъв. При оценката на спазването на критерия за дълга бяха отчетени съответните фактори, най-вече дълбоката и продължителна рецесия, на фона на неблагоприятните външни условия. Въпреки това съответните фактори не променят заключението, че критерият за дълга по ДФЕС не е изпълнен,
ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
Член 1
От цялостната оценка следва, че в Хърватия съществува прекомерен дефицит.
Член 2
Адресат на настоящото решение е Република Хърватия.
Съставено в Брюксел на 28 януари 2014 година.
TARYBOS SPRENDIMAS
2014 m. sausio 28 d.
dėl perviršinio deficito Kroatijoje
(2014/56/ES)
EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 126 straipsnio 6 dalį,
atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą,
atsižvelgdama į Kroatijos pastabas,
kadangi:
(1)
pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 126 straipsnį valstybės narės turi vengti perviršinio valdžios sektoriaus deficito;
(2)
Stabilumo ir augimo pakto (SAP) pagrindinis tikslas yra patikimi valstybės finansai - priemonė sudaryti geresnes sąlygas kainų stabilumui ir dideliam tvariam augimui, leidžiančiam kurti naujas darbo vietas;
(3)
pagal SESV 126 straipsnyje nustatytą perviršinio deficito procedūrą (PDP), kuri išaiškinta Tarybos reglamente (EB) Nr. 1467/97 (1), kuris yra SAP sudėtinė dalis, numatyta priimti Tarybos sprendimą dėl perviršinio deficito. Prie Europos Sąjungos sutarties ir SESV pridėtame Protokole Nr. 12 dėl perviršinio deficito procedūros nustatomos papildomos nuostatos, susijusios su PDP įgyvendinimu. Tarybos reglamentu (EB) Nr. 479/2009 (2) nustatytos išsamios taisyklės ir apibrėžtys, susijusios su tų nuostatų taikymu;
(4)
vadovaujantis SESV 126 straipsnio 5 dalimi, jei Komisija mano, kad valstybėje narėje yra susidaręs arba gali susidaryti perviršinis deficitas, ji pateikia nuomonę tai valstybei narei ir apie tai informuoja Tarybą;
(5)
Atsižvelgdama į savo pranešimą pagal SESV 126 straipsnio 3 dalį ir į Ekonomikos ir finansų komiteto nuomonę pagal SESV 126 straipsnio 4 dalį, Komisija padarė išvadą, kad Kroatijoje yra susidaręs perviršinis deficitas. Todėl 2013 m. gruodžio 10 d. Komisija pateikė Kroatijai tokią nuomonę ir apie tai atitinkamai informavo Tarybą (3);
(6)
SESV 126 straipsnio 6 dalyje nustatyta, kad Taryba, prieš priimdama sprendimą, ar yra susidaręs perviršinis deficitas, apsvarsto ir nuodugniai įvertinti visas pastabas, kurias atitinkama valstybė narė pageidauja pateikti. Kroatijos atveju, atlikus bendrą vertinimą, daromos toliau pateiktos išvados;
(7)
pagal patikslintą 2013 m. biudžetą ir 2014 m. biudžeto projektą (4), priimtą Kroatijos vyriausybės ir išsiųstą Kroatijos parlamentui 2013 m. lapkričio 14 d., Kroatijos valdžios institucijos numato, kad valdžios sektoriaus deficitas 2013 m. bus 5,5 % BVP (2012 m. jis buvo 5 % BVP), o santykis 2014 m. išliks nepakitęs ir tik laipsniškai ims mažėti 2015 ir 2016 m. Komisijos tarnybų 2013 m. rudens prognozėje, paskelbtoje 2013 m. lapkričio 5 d., jau 2013 m. numatytas valdžios sektoriaus deficitas yra gerokai didesnis už Sutartyje nustatytą 3 % BVP pamatinę vertę, o 2013-2015 m. viršys 6 % BVP, jeigu nebus imtasi kompensacinių priemonių. Kaip nurodyta Komisijos pranešime, parengtame pagal SESV 126 straipsnio 3 dalį, numatomas ir prognozuojamas deficitas gerokai viršija SESV nustatytą pamatinę vertę. Pamatinės vertės perviršis gali būti laikomas išimtiniu, kaip apibrėžta SAP. Visų pirma jis iš dalies susidarė dėl didelio ekonomikos nuosmukio, kaip apibrėžta SAP. Ekonominė veikla nuo 2008 m. pasiekto aukščiausio lygio sumažėjo beveik 12 %. Numatoma, kad 2013 m. realusis BVP dar labiau sumažės ir šiek tiek padidės tik 2014 m. Potencialus gamybos augimas, kurį Komisija įvertino pagal bendrai sutartą metodą, 2009 m. sustojo, 2010 m. tapo neigiamas ir nuo tada toks ir yra. Numatoma, kad apskaičiuotas gamybos apimties atotrūkis, kuris buvo neigiamas nuo 2009 m., prognozuojamu laikotarpiu laipsniškai mažės, tačiau išliks neigiamas 2015 m., taigi, nuosmukis bus gilus ir ilgas. Tačiau numatomas pamatinės vertės perviršis negali būti laikomas laikinu, kaip apibrėžta SAP. Pagal valdžios institucijų prognozes ir Komisijos tarnybų 2013 m. rudens prognozę valdžios sektoriaus deficitas gerokai viršys pamatinę vertę ir 2014, ir 2015 m. Todėl SESV nustatyto su deficito kriterijumi susijusio reikalavimo nesilaikoma;
(8)
2014 m. biudžeto projekte vyriausybė numato, kad valdžios sektoriaus skolos santykis padidės nuo 58,1 % 2013 m. iki 62 % 2014 m. ir toliau didės iki 64,1 % 2015 m. ir 64,7 % 2016 m. Šie skaičiai yra šiek tiek didesni už tuos, kurie buvo pateikti 2013 m. rugsėjo mėn. Kroatijos Ekonomikos ir fiskalinės politikos gairėse, kuriose vyriausybė prognozuoja, kad valdžios sektoriaus skolos santykis pasieks 56,6 % 2013 m., 60,6 % 2014 m., 63,4 % 2015 m. ir 65,3 % 2016 m. Remiantis Komisijos tarnybų 2013 m. rudens prognoze, prognozuojamas valdžios sektoriaus skolos santykis yra 59,7 % 2013 m. Jei politika nesikeis, numatoma, kad valdžios sektoriaus skolos santykis viršys 60 % 2014 m., taigi viršys Sutartyje nustatytą 60 % BVP pamatinę vertę. Remiantis šiuo metu turima informacija, po 2013 m. lapkričio mėn. obligacijų JAV doleriais išleidimo valdžios sektoriaus skolos santykis viršys 60 % ribą dar iki 2013 m. pabaigos. Reglamento Nr. (EB) 1467/97 2 straipsnio 1a dalyje nustatyta, kad reikalavimas pagal skolos kriterijų taip pat laikomas įvykdytu, jei Komisijos pateiktose biudžeto prognozėse nurodoma, kad, kaip reikalaujama, skirtumas, susijęs su pamatine verte, sumažės per trejus metus, įskaitant dvejus metus po paskutinių metų, kurių duomenimis galima naudotis. Iš Kroatijos valdžios institucijų bei Komisijos prognozių matyti, kad valdžios sektoriaus skola staigiai didės dėl tolesnio didelio deficito ir menkos ekonominės veiklos ir išliks didelė visu prognozuojamu laikotarpiu. Taigi skolos kriterijus ir SESV nustatytas reikalavimas dėl skolos kriterijaus neįvykdyti;
(9)
pagal SESV nuostatas pranešime pagal SESV 126 straipsnio 3 dalį Komisija taip pat išnagrinėjo svarbius veiksnius. Kaip nurodyta Reglamento (EB) Nr. 1467/97 2 straipsnio 4 dalyje, jeigu šalių valdžios sektoriaus skolos santykis viršija pamatinę vertę, priimant sprendimą dėl deficito kriterijaus laikymosi, į šiuos veiksnius galima atsižvelgti tik jeigu valdžios sektoriaus deficitas išlieka artimas pamatinei vertei ir pamatinė vertė viršijama laikinai; Kroatijos atveju šios sąlygos nėra įvykdytos. Vertinant skolos kriterijaus laikymąsi, atsižvelgta į svarbius veiksnius, visų pirma gilų ir užsitęsusį nuosmukį nepalankiomis išorinėmis sąlygomis. Tačiau susiję faktoriai nekeičia išvados, kad SESV nustatytas skolos kriterijus nėra įvykdytas,
PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
1 straipsnis
Atlikus bendrą vertinimą nustatyta, kad Kroatijoje yra susidaręs perviršinis deficitas.
2 straipsnis
Šis sprendimas skirtas Kroatijos Respublikai.
Priimta Briuselyje 2014 m. sausio 28 d.