РЕГЛАМЕНТ (ЕС) № 1293/2013 НА ЕВРОПЕЙСКИЯ ПАРЛАМЕНТ И НА СЪВЕТА
от 11 декември 2013 година
за създаване на Програма за околната среда и действията по климата (LIFE)и за отмяна на Регламент (ЕО) № 614/2007
(текст от значение за ЕИП)
ЕВРОПЕЙСКИЯТ ПАРЛАМЕНТ И СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взеха предвид Договора за функционирането на Европейския съюз и по-специално член 192 от него,
като взеха предвид предложението на Европейската комисия,
след предаване на проекта на законодателния акт на националните парламенти,
като взеха предвид становището на Европейския икономически и социален комитет (1),
като взеха предвид становището на Комитета на регионите (2),
в съответствие с обикновената законодателна процедура (3),
като имат предвид, че:
(1)
Политиката и законодателството на Съюза в областта на околната среда и климата доведоха до съществени подобрения в състоянието на околната среда. Въпреки това в областта на околната среда и климата остават големи предизвикателства, които, ако не бъдат разрешени, ще доведат до сериозни последствия за Съюза.
(2)
Справянето с тези предизвикателства, свързани с околната среда и климата, поради техния мащаб и сложност, следва да бъде финансирано предимно чрез основните програми за финансиране от страна на Съюза. В съобщението си от 29 юни 2011 г., озаглавено „Бюджет за Европа 2020“, Комисията, отчитайки предизвикателството с изменението на климата, заяви, че има намерение да увеличи свързаната с климата част от бюджета на Съюза на поне 20 %, като към това да допринасят и други политики. Настоящият регламент следва да допринесе за постигането на тази цел.
(3)
Тези програми за финансиране от страна на Съюза не могат да обхванат всички специфични нужди на действията в областта на околната среда и климата. Нужни са специфични подходи по отношение на действията в областта на околната среда и климата, които да разглеждат неравномерното интегриране на техните цели в практиките на държавите-членки, неравномерното и неправилно прилагане на законодателството в държавите-членки и недостатъчното разпространение на информация и недостатъчното насърчаване на политическите цели. Уместно е да се осигури проследяване на програмата, създадена с Регламент (ЕО) № 614/2007 на Европейския парламент и на Съвета (4) и да се приеме нов регламент. Следователно настоящият регламент следва да установи програма за финансиране, специално предназначена за действията в областта на околната среда и климата („програма LIFE“). За да се постигне съществено въздействие от финансирането от Съюза, следва да се установи тясно взаимодействие и взаимно допълване между програмата LIFE и други програми за финансиране на Съюза.
(4)
Природните блага са разпределени неравномерно по територията на Съюза, но ползите от тях засягат всички и се усещат от Съюза като цяло. Задължението на Съюза да запази тези блага изисква последователното прилагане на принципите на солидарност и споделяне на отговорностите, което предполага, че някои проблеми на Съюза в областта на околната среда и климата ще бъдат по-добре решени на регионално или местно равнище. От 1992 г. насам програмите LIFE играят съществено важна роля за повече солидарност и споделяне на отговорностите за запазване на общото благо на Съюза в областта на околната среда и климата. Програмата LIFE следва да продължи да играе тази роля.
(5)
Като се има предвид нейната характеристика и мащаб, програмата LIFE не може да разреши всички проблеми, свързани с околната среда и климата. По-скоро нейната цел следва да бъде да действа като катализатор на промени в разработването и прилагането на политиките, като предоставя и разпространява решения и най-добри практики за постигане на целите в областта на околната среда и климата и като насърчава новаторски технологии за околната среда и изменението на климата. В усилията си да постигне това, програмата LIFE следва да подпомага прилагането на Обща програма на Европейския съюз за действие за околната среда до 2020 година „Благоденствие в рамките на нашата планета“, установена с Решение на Европейския парламент и на Съвета (5) ("7-ма програма за действие за околната среда").
(6)
Настоящият регламент установява финансов пакет от 3 456,655 милиона евро по текущи цени, което се равнява на 0,318 % от общата сума на бюджетните кредити за поети задължения, посочена в Регламента на Съвета (ЕС, Евратом) № 1311/2013 г. (6), за цялата продължителност на програмата LIFE, който представлява основната референтна сума за Европейския парламент и за Съвета в рамките на годишната бюджетна процедура по смисъла на точка 17 от Междуинституционално споразумение от 2 декември 2013 г. между Европейския парламент, Съвета и Комисията относно бюджетната дисциплина, сътрудничеството по бюджетни въпроси и доброто финансово управление (7).
(7)
Съгласно заключенията на Европейския съвет от Люксембург от декември 1997 г. и на Европейския съвет от Солун от юни 2003 г. държавите кандидатки и държавите от Западните Балкани, включени в процеса на стабилизиране и асоцииране, както и държавите, спрямо които се прилага Европейската политика за съседство, следва да имат право да участват в програми на Съюза, в съответствие с условията, установени в съответните двустранни или многостранни споразумения, сключени с тези държави.
(8)
Съгласно Решение 2001/822/ЕО на Съвета (8) (Решение за асоцииране на отвъдморските страни и територии) лица от отвъдморска страна или територия (ОСТ) и когато е приложимо, съответни публични и/или частни органи и институции от ОСТ се допускат за участие в програми на Съюза при спазване на правилата и целите на въпросните програми, а също и на разпоредбите, приложими за държавата-членка, с която ОСТ е свързана.
(9)
С оглед на ефективността на направените в рамките на Съюза инвестиции в областта на околната среда и климата, някои дейности трябва да се изпълняват извън неговите граници. Тези инвестиции не винаги може да бъдат финансирани от финансовите инструменти за външна дейност на Съюза. По изключение и ако са спазени определени условия, установени с настоящия регламент, следва да са възможни дейности, финансирани по програмата LIFE, и в държави, които не участват пряко в програма LIFE, както и дейности на юридически лица, установени в тези държави.
(10)
Настоящият регламент следва да осигурява също така рамка за сътрудничество със съответните международни организации и осигуряване на подкрепа за тях, с оглед посрещане на нуждите в областта на околната среда и климата, които не попадат в обхвата на финансовите инструменти за външна дейност, като например някои проучвания.
(11)
Изисквания по отношение на околната среда и климата следва да бъдат интегрирани в политиките и дейностите на Съюза. Следователно програмата LIFE следва да бъде допълваща към други програми за финансиране от страна на Съюза, включително Европейския фонд за регионално развитие (9), Европейския социален фонд (10), Кохезионния фонд (11), Европейския фонд за гарантиране на земеделието (12), Европейския земеделски фонд за развитие на селските райони (13), Европейския фонд за морско дело и рибарство и „Хоризонт 2020 - рамковата програма за научни изследвания и иновации“ (14) („Хоризонт 2020“).
Комисията и държавите-членки следва да осигурят такова взаимно допълване на всички равнища. Взаимното допълване на равнището на Съюза следва да се гарантира чрез създаване на структурирано сътрудничество между програмата LIFE и програмите за финансиране от страна на Съюза при споделено управление в общата стратегическа рамка, създадена с Регламент на Европейския парламент и на Съвета (ЕС) № 1303/2013 (15) („Регламент за общоприложими разпоредби), по-специално с цел да се насърчава финансирането на дейностите, които допълват интегрирани проекти или подкрепят използването на решения, методи и подходи, разработени в рамките на програмата LIFE. Програма LIFE следва да насърчава също така използването на резултатите от изследвания и иновации в областта на околната среда и климата, постигнати по „Хоризонт 2020“. В този контекст програмата следва да предлага възможности за съфинансиране за проекти с ясни ползи за околната среда и климата с оглед осигуряване на полезни взаимодействия между програмата LIFE и „Хоризонт 2020“. Необходимо е координиране, за да се предотврати двойното финансиране. Комисията следва да предприеме действия, за да предотврати припокриване и допълнителна административна тежест за бенефициерите на проектите, в резултат на задължения за докладване по различни финансови инструменти. С цел гарантиране на яснота и практическа осъществимост на интегрираните проекти по програмата LIFE, евентуалните договорености за сътрудничество следва да се определят на ранен етап. Държавите-членки следва да предвидят позоваване на подобни договорености в своите споразумения за партньорство, за да се гарантира, че предимствата на интегрираните проекти могат да се вземат предвид по време на изготвянето на оперативни програми или програми за развитие на селските райони.
(12)
Спирането на загубата на биологично разнообразие, обръщането на този процес и подобряването на ресурсната ефективност, както и справянето с проблемите на околната среда и здравето продължават да бъдат основни предизвикателства пред Съюза. Тези предизвикателства изискват по-големи усилия на равнището на Съюза за предоставяне на решения и най-добри практики, които спомагат за постигането на целите от Съобщението на Комисията от 3 март 2010 г., озаглавено „Европа 2020: стратегия за интелигентен, устойчив и приобщаващ растеж“ („стратегията „Европа 2020“). Освен това подобряването на управлението, по-специално чрез повишаване на осведомеността и участие на заинтересованите страни, е от съществено значение за постигането на целите в областта на околната среда. Следователно подпрограмата за околната среда следва да има три приоритетни области за действие: околна среда и ресурсна ефективност, природа и биологично разнообразие, както и управление и информация, свързани с околната среда. Следва да се даде възможност проектите, финансирани по програмата LIFE, да допринасят за постигането на специфичните цели на повече от една от тези приоритетни области и да включват участието на повече от една държава-членка.
(13)
Съобщението на Комисията от 20 септември 2011 г., озаглавено „Пътна карта за ефективно използване на ресурсите в Европа“ предложи основните етапи и действията, които са необходими за очертаване пътя на Съюза към по-ефикасно използване на ресурсите и устойчив растеж. Следователно приоритетната област „околна среда и ресурсна ефективност“ следва да подкрепи ефективното изпълнение на политиката на Съюза в областта на околната среда от публичния и частния сектор, по-специално в секторите на околната среда, обхванати от пътната карта за ефективно използване на ресурсите в Европа, като се улесняват разработването и споделянето на нови решения и най-добри практики. В този контекст Комисията следва да гарантира съгласуваност и да избегне припокриване с „Хоризонт 2020“.
(14)
В Съобщението на Комисията от 3 май 2011 г., озаглавено „Нашата застраховка живот, нашият природен капитал: стратегия на ЕС за биологичното разнообразие до 2020 г.“ („Стратегия на ЕС за биологичното разнообразие до 2020 г.“) са поставени цели за спиране на загубата и възстановяване на биологичното разнообразие. Тези цели включват, наред с другото, пълното прилагане на Директива 92/43/ЕИО на Съвета (16) и Директива 2009/147/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (17), както и поддържането и възстановяването на екосистемите и услугите, които те предоставят. Програмата LIFE следва да допринася за постигането на тези цели. Следователно приоритетната област „природа и биологично разнообразие“ следва да акцентира върху изпълнението и управлението на мрежата „Натура 2000“, създадена съгласно Директива 92/43/ЕИО, по-специално по отношение на приоритетната рамка за действие изготвена въз основа на член 8 от същата директива, върху разработването и разпространението на най-добри практики по отношение на биологичното разнообразие и на Директива 92/43/ЕИО и Директива 2009/147/ЕО, както и върху по-широките предизвикателства пред биологичното разнообразие, установени от Стратегията на Съюза за биологичното разнообразие до 2020 г.
(15)
Приносът на програмата LIFE към годишните потребности от финансиране на мрежата „Натура 2000“ следва да се разглежда в контекста на осигурените разходи за биологично разнообразие от други фондове на Съюза. Следва да се обърне специално внимание на интегрираните проекти по програмата LIFE като механизъм за координирано финансиране за мрежата „Натура 2000“, предвид техния потенциал за мобилизиране на финансови средства и увеличаване на капацитета за усвояване на средства за разходите за природа и биологично разнообразие в рамките на други фондове на Съюза.
(16)
Горите играят значителна роля за околната среда и климата, например по отношение на биологичното разнообразие, водите, почвите и смекчаването на изменението на климата и адаптацията към него. Горите и почвите помагат за регулирането на климата чрез поглъщането на въглероден диоксид (CO2) от атмосферата и съхранението на огромни количества въглерод. Нужно е осигуряването на подходящи съвместими данни и информация, за да се оптимизира тази роля. Следователно настоящият регламент следва да представлява също така рамка за подкрепа на полезните взаимодействия между действията в областта на околната среда и климата, които са свързани с горите и почвите, включително и наблюдението на тези действия. Недостигът на вода и засушаванията, както и управлението на риска от наводнения представляват други области за увеличаване на полезните взаимодействия.
(17)
С оглед на оптимално използване на средствата по програмата LIFE следва да се насърчава взаимодействието между подпрограмата за околната среда, по-специално за опазване на биологичното разнообразие, и мерките за смекчаване на последиците от изменението на климата и адаптация към това изменение по подпрограмата за действия по климата.
(18)
В Съобщението на Комисията от 15 декември 2011 г., озаглавено „Пътна карта за постигане до 2050 г. на конкурентоспособна икономика с ниска въглеродна интензивност“ („Пътна карта 2050“), се потвърждава, че изпитването на нови подходи за смекчаване на изменението на климата ще продължи да бъде от съществено значение за преминаването към икономика с ниска въглеродна интензивност. Адаптацията към изменението на климата, като междусекторен приоритет на Съюза, също трябва да бъде гарантирана. Освен това насърчаването на управлението и повишаването на осведомеността са от съществено значение за постигането на конструктивни резултати и за гарантиране на участието на заинтересованите страни. Следователно подпрограмата за действия по климата следва да подкрепя усилията, които допринасят към трите приоритетни области: смекчаване на изменението на климата, адаптация към изменението на климата и управление и информация, свързани с климата. Следва да се даде възможност проектите, финансирани по програмата LIFE, да допринасят за постигането на специфичните цели на повече от една от тези приоритетни области и да включват участието на повече от една държава-членка.
(19)
Приоритетната област „смекчаване на изменението на климата“ следва да допринася за разработването и изпълнението на политиката и законодателството на Съюза по отношение на климата, по-специално по отношение на мониторинга и докладването на емисиите на парникови газове, политиките, свързани със земеползването, промяната на земеползването и горското стопанство, опазването на естествените поглътители на въглерод, системата за търговия с емисии, усилията на държавите-членки за намаляване на емисиите на парникови газове, улавянето и съхранението на въглерод, възобновяемата енергия, енергийната ефективност, транспорта и горивата, защитата на озоновия слой и флуорираните газове. Изграждането на инфраструктура за улавяне и съхранение на въглерод се считат за попадащи извън обхвата на програмата LIFE и следователно няма да бъдат подкрепяни.
(20)
Първите последици от изменението на климата вече може да се видят в Европа и в световен мащаб, като екстремни климатични условия, водещи до наводнения и суши, както и покачващите се температури и морското равнище. Следователно приоритетната област „адаптация към изменението на климата“ следва да помогне на населението, икономическите сектори и регионите да се адаптират към посочените въздействия, посредством специфичните мерки и стратегии за адаптация. Действия в тази област следва да бъдат допълващи към действията, отговарящи на условията за финансиране по финансовия инструмент за гражданска защита, установен с Решение № 1313/2013/ЕС на Европейския парламент и на Съвета (18). Изграждането на големи инфраструктурни проекти се счита за попадащо извън обхвата на програмата LIFE и следователно няма да бъдат подкрепяно.
(21)
Пълното прилагане на политиката и законодателството в областта на околната среда и климата е неразделно свързано с постигането на по-добро управление, подобряване на участието на заинтересованите лица и разпространението на информация. Следователно приоритетните области „управление и информация“ и по двете подпрограми следва да подкрепят разработването на платформи за сътрудничество и споделянето на най-добри практики с оглед на по-ефективното спазване и прилагане на законодателството, включително програми за обучение на съдии и прокурори, и следва да генерират подкрепа от обществеността и заинтересованите страни към усилията на Съюза за формиране на политиката в областта на околната среда и климата. По-специално следва да се подкрепят подобрения в разпространението на базата знания и най-добрите практики при прилагането на законодателството на Съюза, при повишаването на осведомеността, както и при участието на обществеността, достъпа до информация и достъпа до правосъдие по въпроси от областта на околната среда.
(22)
Предоставянето на подпомагане в рамките на настоящия регламент следва да се извършва в съответствие с Регламент (ЕС, Евратом) № 966/2012 на Европейския парламент и на Съвета (19). Проектите, финансирани по програма LIFE, следва да отговарят на критериите за допустимост и подбор с оглед осигуряване на възможно най-доброто използване на фондовете на Съюза и осигуряване на добавена стойност за Съюза. При оценката на добавената стойност за Съюза Комисията следва да обръща специално внимание, доколкото е приложимо към приоритетните области, на потенциала на резултатите от проектите, който да бъде за възпроизвеждан и прехвърлян, устойчивостта на техните резултати и приноса към постигане на общите и специфичните цели на приоритетните области, както и на тематичните приоритети, осъществявани посредством темите на проектите. Следва да бъдат насърчавани проекти с междусекторно въздействие. Комисията следва да насърчава и стимулира също така и използването на „зелените“ обществени поръчки, по-специално при изпълнението на проекти.
(23)
С цел поддържане на равни условия за всички предприятия, извършващи дейност на вътрешния пазар, и с оглед избягване на неоправдано нарушаване на конкуренцията, предоставеното финансиране по програма LIFE следва да е насочено, когато е уместно, към недостатъците на пазара. Освен това в случаите, когато финансирането представлява държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора за функционирането на Европейския съюз (ДФЕС), то следва да се планира по начин, който съответства на правилата за държавните помощи, така че да се предотвратят нарушения на пазара, като например изместване на частното финансиране, създаване на неефективни пазарни структури или запазване на неефективни предприятия, и не може да бъде използвано докато не бъде одобрено от Комисията в съответствие с член 108, параграф 3 от ДФЕС, освен ако не е в съответствие с регламент, приет съгласно Регламент (ЕО) № 994/98 на Съвета (20).
(24)
С цел да се подобри прилагането на политиката в областта на околната среда и климата и да се засили интеграцията на целите по отношение на околната среда и климата в други политики, програмата LIFE следва да насърчава проекти, които подпомагат интегрирани подходи към изпълнението на законодателството и политиката в областта на околната среда и климата. Подобни интегрирани проекти следва да служат като конкретни инструменти за засилване на интеграцията на целите за околната среда и климата в други политики на Съюза и в цялостните разходи на Съюза в съответствие със стратегията Европа 2020. Те следва да предоставят примери за добри практики за ефективно и добре координирано изпълнение на политиката на Съюза за околната среда и климата в държавите-членки и регионите. Интегрираните проекти по подпрограмата за околната среда следва да акцентират главно върху прилагането на Стратегията на ЕС за биологичното разнообразие до 2020 г., като особено внимание се отделя на ефективното управление и консолидирането на мрежата „Натура 2000“, създадена съгласно Директива 92/43/ЕИО, чрез прилагане на приоритетни рамки за действие, изготвени въз основа на член 8 от същата директива, прилагането на Директива 2000/60/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (21) и върху прилагането на законодателството по отношение на отпадъците и въздуха.
(25)
Интегрираните проекти с фокус върху набелязаните теми следва да бъдат многоцелеви механизъм за изпълнение (например насочени към екологични ползи и изграждане на капацитет), като по този начин дават възможност за постигане на резултати в други области на политиките, по-специално по отношение на морската среда, в съответствие с целите на Директива 2008/56/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (22). Интегрирани проекти също може да бъдат планирани и в други екологични области. В рамките на подпрограмата за действия по климата такива проекти следва да се отнасят по-специално до стратегии и планове за действие за смекчаване на изменението на климата и за адаптация към него.
(26)
Интегрираните проекти следва да подпомагат само поредица от конкретни дейности и мерки, докато други дейности, които допълват включените в проекта, следва да бъдат финансирани от други програми за финансиране от страна на Съюза, както и от национални и регионални фондове, и фондове от частния сектор. Финансирането по линия на програмата LIFE следва да използва полезните взаимодействия и да гарантира съгласуваност между различните източници на финансиране на Съюза, като предоставя стратегически акцент върху околната среда и климата и същевременно осигурява опростяване на процедурите.
(27)
Интегрираните проекти със специален акцент върху прилагането на законодателството и политиката на Съюза в областта на околната среда и климата чрез интегрирани подходи изискват действия във всички части на Съюза и във всички сектори, към които е насочен настоящият регламент. Това налага въвеждането на разпределителен елемент в процеса на подбор за улесняване на постигането на географски баланс, както и полагането на усилия от страна на държавите-членки, ако е необходимо, с подкрепата на проект за техническа помощ по линия на LIFE, за да изготвят и предложат най-малко един интегриран проект по време на програмния период на LIFE.
(28)
Предвид факта, че подходът с интегрирани проекти е новост, при необходимост заинтересованите страни следва да получат подкрепа чрез техническа помощ. Една двуетапна процедура за кандидатстване следва да облекчи фазата за кандидатстване. През първия етап следва финансов план да посочва кои други източници за финансиране - от Съюза, национални или частни, трябва да бъдат мобилизирани и до каква степен. Едва на втория етап следва да се изискват писма за намерение от поне още един източник на финансиране, за да се гарантира, че е изпълнено изискването за мобилизиране на допълнителен източник на финансиране. Степента, до която са мобилизирани други фондове на Съюза, следва да бъде взета предвид по време на фазата на възлагане.
(29)
Успехът на интегрираните проекти е свързан с тясно сътрудничество между националните, регионалните и местните органи и недържавните участници, свързани с целите на програмата LIFE. По тази причина следва да се прилагат принципите на прозрачност и оповестяване на решенията, свързани с изготвянето, прилагането, оценяването и мониторинга на проекти.
(30)
За проекти по подпрограмата за околната среда, различни от интегрирани проекти, следва да се предвиди пропорционално разпределение на средствата между всички държави-членки за срока на първата многогодишна работна програма в съответствие с принципите на солидарност и споделена отговорност посредством изготвяне на прогнозно национално разпределение на средства.
(31)
С цел изграждане на капацитет на държавите-членки за участие в програмата LIFE, на всяка държава-членка, която отговаря на съответните изисквания, установени с настоящия регламент, следва да се предоставя гарантирано финансиране за проекти за изграждане на капацитет. Такова финансиране следва да се предоставя въз основа на съгласуван план за изграждане на капацитет, в който се очертават необходимите интервенции и средства.
(32)
В програмата LIFE качеството следва да служи като главен критерий, ръководещ оценката на проекта и процеса на възлагане. Разпределителните елементи, въведени с цел да се отрази географският баланс, са с ориентировъчен характер и не предполагат обезпечени средства или разпределения по държава-членка.
(33)
Съюзът е страна по Конвенцията за достъп до информация, участието на обществеността в процеса на вземане на решения и достъп до правосъдие по въпроси на околната среда („Конвенцията от Орхус“) на Икономическата комисия за Европа на Организацията на обединените нации (ИКЕ на ООН). Следователно работата на неправителствените организации (НПО) и мрежите от организации с нестопанска цел за постигане на цел от общ интерес за Съюза, следва да бъде подпомагана, тъй като те ефективно подкрепят целите на Конвенцията от Орхус, като активно дават израз на опасенията и застъпват гледните точки на гражданите на Съюза в рамките на процеса на разработване на политиката, както и подкрепят нейното изпълнение и повишават осведомеността по проблеми, свързани с околната среда и климата, и ответните действия на политиката. Целесъобразно е по програма LIFE да бъде подпомаган широк обхват от НПО, както и мрежи от организации с нестопанска цел, които се стремят към постигане на цел от общ интерес за Съюза, и които работят главно по действия в областта на околната среда и/или климата, чрез конкурентно и прозрачно отпускане на безвъзмездни средства за оперативни разходи, с оглед подпомагането им ефективно да допринасят за политиката на Съюза, и за насърчаване и укрепване на изпълнението и прилагането на целите на Съюза по отношение на околната среда и климата, както и изграждане и укрепване на техния капацитет, за да станат по-ефективни партньори.
(34)
С оглед изпълнението на своята роля по иницииране на разработването и прилагането на политиката в областта на околната среда и климата, Комисията следва да използва ресурси по програма LIFE, за да подпомага инициирането, изпълнението и целенасоченото интегриране на политиката и законодателството на Съюза в областта на околната среда и климата, включително придобиването на услуги и стоки. Отпуснатите финансови ресурси за комуникационни дейности по настоящия регламент следва да обхващат и институционалната комуникация по политическите приоритети на Съюза, както и по статуса на изпълнение и транспониране на цялото основно законодателство на Съюза в областта на околната среда и климата.
(35)
Настоящото пазарно несъответствие между търсенето и предлагането на заеми, дялов капитал и рисков капитал е вероятно да продължи в контекста на финансовата криза, и поради това е целесъобразно да се позволи използването на финансови инструменти за подпомагане на проекти, които могат да генерират приходи в областта на околната среда и климата. Финансовите инструменти, които се подкрепят по програма LIFE, следва да се използват по икономически ефективен начин за задоволяване на конкретни пазарни нужди в съответствие с целите на програмата и не следва да изместват частното финансиране. Следва да бъде възможно комбинирането на финансови инструменти с безвъзмездни средства, финансирани от бюджета на Съюза, включително по настоящия регламент.
(36)
Опитът от предишните програми LIFE показа нуждата от съсредоточаване на усилията върху конкретни приоритети и сфери на действие на политиката в областта околната среда и климата. Тези тематични приоритети не следва да са изчерпателни с цел да се даде възможност на кандидатите да внасят нови предложения в други области и да включват нови идеи за посрещане на нови предизвикателства. Многогодишните работни програми следва също да бъдат гъвкави, за да се постигнат целите на програмата LIFE, като същевременно осигуряват нужното постоянство на темите на проектите, които прилагат тематичните приоритети, за потенциалните кандидати, за да планират, изготвят и представят предложенията. Първата многогодишна работна програма следва да бъде валидна за период от четири години, последвана от втора работна програма с тригодишна продължителност. И двете работни програми следва да съдържат неизчерпателен списък от теми на проекти, които изпълняват тематичните приоритети.
(37)
Опитът от предишните програми LIFE изтъкна значението на националните звена за контакт LIFE, по-специално за предоставяне на подкрепа за кандидатите и бенефициерите, като по този начин допринасят за успешното изпълнение на програмите. Поради това системата от национални и регионални звена за контакт LIFE следва да бъде продължена и укрепвана, когато е възможно, по-специално в държавите-членки със слабо усвояване на средствата за проекти, и да се засили сътрудничеството между Комисията и националните звена за контакт LIFE, както и между националните и регионалните звена за контакт LIFE. Опитът от предишните програми LIFE също така подчерта значението на гарантирането на ефективното разпространение на резултатите от проектите и комуникационните дейности за повишаването на ефекта на лоста и добавената стойност за Съюза на програмата LIFE, по-специално посредством организиране на семинари, работни срещи и други дейности, насочени към обмяна на опит, знания и добри практики в рамките на Съюза. Поради това Комисията следва да продължи и засили целенасочените дейности за популяризиране, включително дейностите със специален акцент върху интегрираните проекти, по-специално в държавите-членки със слабо усвояване на средствата, и във връзка със специфични сектори, и да улеснява сътрудничеството и обмена на опит между бенефициерите по програмата LIFE и другите. Комисията следва също така да продължи да публикува редовно списъка с проекти, финансирани по линия на програмата LIFE, заедно с кратко описание на целите и постигнатите резултати, и резюме на изразходваните средства, като използва подходящи медии и технологии.
(38)
С оглед опростяването на програмата LIFE и намаляване на административната тежест за кандидатите и бенефициерите следва в по-голяма степен да се използват единни ставки и еднократни фиксирани суми, без да се компрометира допустимостта на ДДС и на разходите за постоянен персонал съгласно условията, предвидени в Регламент (ЕС, Евратом) № 966/2012. Както е според съществуващата практика, съвкупният размер на средствата, предоставени на проектите от публични организации (в ролята им на координиращ проекта бенефициер и/или асоцииран бенефициер), следва да надхвърля с поне 2 % размера на разходите за заплати за служители на националните администрации, които се таксуват за проекта. Средства на Съюза не следва да се използват за субсидиране на националните бюджети, като например за покриване на разходите за ДДС. При все това съществува твърде ограничена информация относно сумите от средства на Съюза, които се използват за покриване на ДДС. Във връзка с това в междинната и последващата оценка на програмата LIFE Комисията следва да представи преглед по държава-членка на възстановяванията на ДДС, които бенефициерите по проекти по LIFE са изискали на етапа на окончателно плащане.
(39)
Максималният размер на съфинансирането следва да се определи на такова равнище, каквото е необходимо с цел да се поддържа ефективното ниво на подпомагане, осигурено от програма LIFE.
(40)
Програма LIFE и подпрограмите ѝ следва да бъдат редовно подлагани на мониторинг и оценявани по съответни показатели за изпълнение, за да се даде възможност за корекции, включително за всички необходими преразглеждания на тематичните приоритети. При допълнителното определяне на показателите за изпълнение за оценката на програмите и проектите, Комисията следва да постави акцент върху мониторинга на качеството въз основа на показатели за изпълнение и очаквани резултати и въздействие. Комисията следва също така да предложи метод за мониторинг на дългосрочния успех на проектите, по-специално в приоритетната област природа и биологично разнообразие. С цел да се осигурят доказателства за съпътстващите ползи, които двете подпрограми могат да допринесат за действията по климата и биологичното разнообразие, както и да се осигури информация за нивото на разходите, мониторингът на програмата LIFE следва да проследява разходите, направени във връзка с действията по климата и с биологичното разнообразие, както е определено в „Бюджет за Европа 2020“. Посоченото проследяване следва да се основава на обикновена методика чрез отнасяне на разходите към една от следните три категории: разходи, извършени само във връзка с климата/ биологичното разнообразие (да се отчитат като 100 %), разходи в значителна връзка с климата/биологичното разнообразие (да се отчитат като 40 %), и разходи без връзка с климата/биологичното разнообразие (да се отчитат като 0 %). Посочената методика не следва да изключва използването на по-точни методики, когато е целесъобразно.
(41)
Предвид дългогодишния опит на Комисията в управлението на програмата LIFE и проектите по нея и положителния опит на бенефициерите по програма LIFE с външни екипи за мониторинг, управлението на програмата LIFE следва да остане в рамките на Комисията. Всяка промяна в структурата на управление на програма LIFE и проектите по нея следва да подлежи на предварителен анализ на разходите и ползите и да обръща специално внимание на осигуряването на адекватен и цялостен експертен опит, по-специално в приоритетната област „природа и биологично разнообразие“.
(42)
През целия цикъл на разходите финансовите интереси на Съюза следва да бъдат защитавани с пропорционални мерки, включително посредством предотвратяване, разкриване и разследване на нередности, възстановяване на изгубени, неоснователно изплатени или неправомерно използвани средства, и в случаите, когато е необходимо, санкции.
(43)
С цел да се осигури възможно най-добрата оценка на използването на средствата на Съюза, на Комисията следва да бъде делегирано правомощието да приема актове в съответствие с член 290 от ДФЕС във връзка с показателите за изпълнение, приложими към тематичните приоритети по подпрограмата за околната среда и приоритетните области по подпрограмата за действия по климата, да изменя тематичните приоритети, посочени в приложение III, и да увеличава процентната стойност на бюджета, разпределен за безвъзмездни средства за проекти, които подкрепят опазването на природата и биологичното разнообразие. От особена важност е по време на подготвителната си работа Комисията да проведе подходящи консултации, включително на експертно равнище. При подготовката и изготвянето на делегираните актове Комисията следва да осигури едновременното и своевременно предаване на съответните документи по подходящ начин на Европейския парламент и на Съвета.
(44)
За да се гарантират еднакви условия за изпълнение на настоящия регламент във връзка с приемането на многогодишните работни програми, на Комисията следва да бъдат предоставени изпълнителни правомощия. Тези правомощия следва да бъдат упражнявани в съответствие с Регламент (ЕС) № 182/2011 на Европейския парламент и на Съвета (23).
(45)
Ако Комитетът за Програмата за околната среда и действията по климата LIFE не представи становище относно проект на акт за изпълнение, Комисията следва в съответствие с член 5, параграф 4, втора алинея от Регламент (ЕС) № 182/2011 да не приема проекта на акт за изпълнение. Прибягването до тази процедура следва да бъде обосновано, наред с другото, от необходимостта от оценка на пропорционалното разпределение на средства между интегрираните проекти, и по-специално - на максималната сума, която може да получи отделен интегриран проект.
(46)
С цел да се гарантира ефикасният преход между мерките, приети в съответствие с Регламент (ЕО) № 614/2007 и програмата LIFE, е необходимо мониторингът, одитът и оценяването на качеството на дейностите, финансирани по посочения регламент, да продължат и след неговото изтичане.
(47)
Добавената стойност на програмата LIFE произтича от спецификата на подхода и акцента ѝ, които правят нейните интервенции специално пригодени към нуждите на околната среда и климата. Програмата LIFE може чрез по-голямо обединяване на ресурси и експертни знания да допринесе за по-ефективното прилагане на политиките в областта на околната среда, отколкото при самостоятелни действия от страна на държавите-членки. Програмата осигурява също така платформа за разработване и обмен на най-добри практики и знания, с което се подобряват, катализират и ускоряват промени в изпълнението на достиженията на правото на Съюза, и за изграждане на капацитет, като подкрепя частни участници - по-специално МСП - в изпробването на технологии и решения с ограничен мащаб, и предоставя възможност на държавите-членки и заинтересованите страни да се учат едни от други. Освен това в рамките на програмата LIFE се създават полезни взаимодействия между средствата на Съюза и националите фондове и се стимулират допълнителни средства от частния сектор, като по този начин се повишава съгласуваността на интервенциите на Съюза и се насърчава по-хомогенното прилагане на достиженията на правото на Съюза.
(48)
Доколкото целите на настоящия регламент, а именно принос към прилагането и разработването на политиката и законодателство на Съюза в областта на околната среда и климата, включително интегрирането на целите, свързани с околната среда и климата, в други политики, както и насърчаването на по-доброто управление, не могат да бъдат постигнати в достатъчна степен от държавите-членки, а поради мащаба и последиците от настоящия регламент могат да бъдат постигнати по-добре на равнището на Съюза, Съюзът може да приеме мерки в съответствие с принципа на субсидиарност, уреден в член 5 от Договора за Европейския съюз. В съответствие с принципа на пропорционалност, уреден в същия член, настоящият регламент не надхвърля необходимото за постигането на тези цели,
(49)
Поради това Регламент (ЕО) № 614/2007 следва да бъде отменен,
ПРИЕХА НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
ДЯЛ I
ПРОГРАМА ЗА ОКОЛНАТА СРЕДА И ДЕЙСТВИЯТА ПО КЛИМАТА (LIFE)
Член 1
Създаване
Създава се Програма за околната среда и действията по климата, която обхваща периода от 1 януари 2014 г. до 31 декември 2020 г. („Програма LIFE“).
Член 2
Определения
За целите на настоящия регламент се прилагат следните определения:
а)
„пилотни проекти“ означава проекти, в които се прилага технически похват или метод, които не са били прилагани преди това или на друго място, които предлагат потенциални ползи в областта на околната среда и климата, в сравнение с настоящите най-добри практики и които впоследствие могат да бъдат прилагани в по-голям мащаб при сходни ситуации;
б)
„демонстрационни проекти“ означава проекти, които осъществяват на практика, изпитват, оценяват и разпространяват действия, методики или подходи, които са нови или неизвестни в специфичния контекст на проектите, като например географския, екологичния или социално-икономическия контекст, и които може да се приложат при подобни обстоятелства другаде;
в)
„проекти с най-добра практика“ означава проекти, които прилагат подходящи, разходно-ефективни и съвременни техники, методи и подходи, като се взема предвид специфичният контекст на проекта;
г)
„интегрирани проекти“ означава проекти, които изпълняват в голям териториален мащаб, по-специално в регионален, многорегионален, национален или транснационален мащаб, стратегии или планове в областта на околната среда или климата, изисквани от специфичното законодателство на Съюза в посочената област, разработени съгласно други актове на Съюза или разработени от органите на държавите-членки, преди всичко в областта на природата, включително, наред с другото, на управлението на мрежата „Натура 2000“, водите, отпадъците, въздуха и смекчаването на изменението на климата и адаптацията към него, като същевременно гарантират участие на заинтересованите страни и насърчават мобилизиране и координиране с поне още един подходящ източник на финансиране от Съюза, на национално равнище или от частния сектор;
д)
„проекти за техническа помощ“ означава проекти, които посредством безвъзмездни средства за дейности предоставят финансова подкрепа на кандидатите при изготвянето на интегрирани проекти, и по-специално за гарантиране,че тези проекти съответстват на графика и техническите и финансовите изисквания на програмата LIFE в координация със средства, посочени в член 8, параграф 3;
е)
„проекти за изграждане на капацитет“ означава проекти, които посредством безвъзмездни средства за дейности предоставят финансова подкрепа за действията, необходими за изграждане на капацитета на държавите-членки, включително националните или регионалните звена за контакт LIFE, с оглед държавите-членки да могат да участват по-ефективно в програмата LIFE;
ж)
„подготвителни проекти“ означава проекти, определени основно от Комисията в сътрудничество с държавите-членки, насочени към конкретни нужди за разработването и изпълнението на политиката и законодателството на Съюза в областта на околната среда или климата;
з)
„проекти за информация, осведоменост и разпространяване“ означават проекти, насочени към подкрепа на комуникацията, разпространението на информация и повишаването на осведомеността в областите на подпрограмите за околната среда и действия по климата.
Член 3
Общи цели и показатели за изпълнение
1. Програма LIFE има, по-специално, следните общи цели:
а)
да допринесе за преминаване към нисковъглеродна и устойчива на изменението на климата икономика с по-ефикасно използване на ресурсите, защитата и подобряването на качеството на околната среда и за спирането на загубата и възстановяването на биологично разнообразие, включително за подпомагане на мрежата „Натура 2000“ и справяне с влошаването на състоянието на екосистемите;
б)
да подобрява разработването, изпълнението и прилагането на политиката и законодателството на Съюза в областта на околната среда и климата, както и да действа като катализатор и насърчава интегрирането и целенасоченото включване на целите, свързани с околната среда и климата, в други политики на Съюза и в практиките на обществения и частния сектор, включително чрез повишаване на капацитета на публичния и частния сектор;
в)
да спомага за по-добро управление в областта на околната среда и климата на всички равнища, включително за подобрено ангажиране на гражданското общество, НПО и местните участници.
г)
да подпомага изпълнението на 7-мата програма за действие за околната среда.
При следването на тези цели програмата LIFE допринася за устойчивото развитие и постигането на целите и задачите на стратегията „Европа 2020“ и на съответните стратегии и планове на Съюза в областта на околната среда и климата.
2. Общите цели, предвидени в параграф 1, се изпълняват посредством следните подпрограми:
а)
подпрограма за околната среда;
б)
подпрограма за действия по климата.
3. Изпълнението на програма LIFE се оценява, по-специално, по следните показатели:
а)
по отношение на общите цели, посочени в параграф 1 буква а), - приписваните на програмата подобрения в областта на околната среда и климата. По отношение на целта за допринасяне за спиране на загубата и възстановяване на биологичното разнообрази е- приписваните на програмата подобрения на околната среда по отношение на целта се измерват чрез процента възстановени или доведени до подходящо управление райони в мрежата „Натура 2000“, чрез площта и вида на възстановените екосистеми, и чрез броя и вида на целевите местообитания и видовете с подобряващо се природозащитно състояние;
б)
по отношение на общите цели, свързани с разработване и изпълнение, посочени в параграф 1, буква б) - брой на разработени или предприети интервенции за изпълнение на планове, програми или стратегии в съответствие с политиката и законодателството на Съюза в областта на околната среда или климата и брой интервенции, подходящи за възпроизвеждане или трансфер;
в)
по отношение на общите цели, насочени към интегриране и включване, посочени в параграф 1, буква б) - брой интервенции, с които се постигат полезни взаимодействия с други програми за финансиране от страна на Съюза или които са целенасочено включени в тях, или които са интегрирани в практики от публичния или частния сектор;
г)
по отношение на общата цел, посочена в параграф 1, буква в) - брой интервенции за гарантиране на по-добро управление, разпространяване на информация и повишаване на осведомеността по аспектите на околната среда и климата.
На Комисията се предоставя правомощието да приема делегирани актове в съответствие с член 29 за допълнително определяне на показателите за изпълнение с оглед на прилагането им към приоритетните области и тематичните приоритети, посочени съответно в член 9 и приложение III по отношение на подпрограмата за околна среда и член 13 - по отношение на подпрограмата за действия по климата.
Член 4
Бюджет
1. Финансовият пакет за изпълнението на програмата LIFE за периода от 2014 г. до 2020 г. се определя в размер на 3 456 655 000 EUR по текущи цени, което се равнява на 0,318 % от общата сума на бюджетните кредити за поети задължения, както е посочено в Регламента на (ЕС) № 1311/2013.
Годишните бюджетни кредити се разрешават от Европейския парламент и от Съвета в рамките на многогодишната финансова рамка.
2. Бюджетната разбивка за подпрограмите е както следва:
а)
2 592 491 250 EUR от общия финансов пакет, посочен в параграф 1, се отпуска за подпрограмата за околна среда;
б)
864 163 750 EUR от общия финансов пакет, посочен в параграф 1, се отпуска за подпрограмата за действия по климата.
Член 5
Участие на трети държави в програма LIFE
Програмата е открита за участие на следните държави:
а)
държави от Европейската асоциация за свободна търговия (ЕАСТ), които са страни по Споразумението за Европейското икономическо пространство (ЕИП);
б)
държави кандидатки, потенциални кандидати и държави в процес на присъединяване към Съюза;
в)
държави, за които се прилага Европейската политика за съседство;
г)
държави, които са станали членове на Европейската агенция за околната среда в съответствие с Регламент (ЕО) № 933/1999 на Съвета (24).
Участието се извършва в съответствие с условията, предвидени в съответните двустранни или многостранни споразумения, установяващи общите принципи за участие на тези трети държави в програми на Съюза.
Член 6
Дейности извън Съюза или в отвъдморските страни и територии
1. Без да се засягат разпоредбите на член 5, в рамките на програмата LIFE може да се финансират дейности извън Съюза и в отвъдморските страни и територии (ОСТ) в съответствие с Решение 2001/822/ЕО (Решение за асоцииране на отвъдморските страни и територии), при условие че тези дейности са необходими за постигането на целите на Съюза по отношение на околната среда и климата и за осигуряване на ефективността на интервенциите, изпълнявани на териториите на държавите-членки, за които се прилагат Договорите.
2. Юридическо лице, установено извън Съюза, може да участва в проектите, посочени в член 18, при условие че бенефициерът, който координира проекта, е установен в Съюза и дейността, която ще бъде извършвана извън Съюза, отговаря на посочените в параграф 1 от настоящия член изисквания.
Член 7
Международно сътрудничество
В процеса на изпълнение на програмата LIFE е възможно сътрудничество с международни организации и техните институции и органи, ако е необходимо за постигането на общите цели, предвидени в член 3.
Член 8
Допълване
1. Комисията и държавите-членки гарантират, че подкрепата по програма LIFE е съгласувана с политиките и приоритетите на Съюза и допълва други финансови инструменти на Съюза, като същевременно осигурява изпълнението на мерките за опростяване.
2. Операциите, финансирани в рамките на програмата LIFE, са в съответствие с правото на Съюза и националното право, включително правилата на Съюза за държавните помощи. По-специално, финансирането по програма LIFE, което представлява държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС, се съобщава на Комисията от държавите-членки и може да бъде използвано едва след като бъде одобрено от Комисията в съответствие с член 108, параграф 3 от ДФЕС, освен ако не е в съответствие с регламент, приет съгласно член 2, параграф 1 и член 8 от Регламент (ЕО) № 994/98.
3. В съответствие със съответните им отговорности Комисията и държавите-членки осигуряват координацията между програмата LIFE и Европейския фонд за регионално развитие, Европейския социален фонд, Кохезионния фонд, Европейския земеделски фонд за развитие на селските райони и Европейския фонд за морско дело и рибарство, с цел да се създадат полезни взаимодействия, особено в контекста на интегрираните проекти, и да се подкрепи използването на решения, методи и подходи, разработени в рамките на програмата LIFE. Тази координация се осъществява в рамката, установена в Регламента за общоприложими разпоредби и чрез Общата стратегическа рамка и механизмите, определени в споразуменията за партньорство, както се изисква от посочения регламент.
4. Комисията също така осигурява съгласуваност и полезни взаимодействия и избягва припокриване между програмата LIFE и други политики и финансови инструменти на Съюза, по-специално „Хоризонт 2020“ и тези в рамките на външните действия на Съюза.
ДЯЛ II
ПОДПРОГРАМИ
ГЛАВА 1
Подпрограма за околната среда
Член 9
Приоритетни области на подпрограмата за околната среда
1. Подпрограмата за околната среда има три приоритетни области:
а)
околна среда и ресурсна ефективност,
б)
природа и биологично разнообразие,
в)
управление и информация, свързани с околната среда.
2. Посочените в параграф 1 приоритетни области обхващат тематичните приоритети, предвидени в приложение III.
На Комисията се предоставя правомощието да приема, когато е необходимо, делегирани актове в съответствие с член 29 във връзка с добавяне, заличаване или изменение на тематичните приоритети, предвидени в приложение III, въз основа на следните критерии:
а)
приоритетите, установени в 7-та програма за действие за околната среда;
б)
специфичните цели, определени за всяка приоритетна област, посочена в членове 10, 11 и 12;
в)
събрания опит от изпълнението на многогодишната работна програма, посочена в член 24;
г)
събрания опит от изпълнението на интегрираните проекти;
д)
приоритетите, произтичащи от ново законодателство на Съюза в областта на околната среда, прието след 23 декември 2013 г.; или
е)
събрания опит от прилагането на действащото законодателство и актуалната политика на Съюза в областта на околната среда.
Комисията преразглежда и ако е необходимо, преработва тематичните приоритети, предвидени в приложение III, най-късно до междинната оценка на програмата LIFE, посочена в член 27, параграф 2, буква а).
3. Най-малко 55 % от бюджетните ресурси, отпуснати за проекти под формата на безвъзмездни средства за дейности по подпрограмата за околната среда, са определени за проекти, подкрепящи опазването на природата и биологичното разнообразие.
4. На Комисията се предоставя правомощието да приема делегирани актове в съответствие с член 29 във връзка с увеличаване на процентната стойност, посочена в параграф 3 от настоящия член, с максимум 10 %, при условие че всички средства, поискани през две последователни години чрез предложения, които попадат в приоритетната област „Природа и биологично разнообразие“ и отговарят на минималните изисквания за качество, надвишават с повече от 20 % съответната сума за двете години, предшестващи тези години.
Член 10
Специфични цели за приоритетната област „Околна среда и ресурсна ефективност“
Специфичните цели за приоритетната област „Околна среда и ресурсна ефективност“ на подпрограмата за околната среда са по-специално:
а)
да разработва, изпитва и демонстрира подходи за политиката или управлението, най-добри практики и решения за проблеми с околната среда, включително разработка и демонстрация на иновативни технологии, подходящи за възпроизвеждане, трансфер или интегриране, включително по отношение на връзката между околната среда и здравето, и които подкрепят политиката и законодателството относно ефективното използване на ресурсите, включително пътната карта за ефективно използване на ресурсите в Европа;
б)
да подкрепя прилагането, разработването, изпитването и демонстрирането на интегрирани подходи при изпълнение на планове и програми по политиката и законодателството на Съюза в областта на околната среда, най-вече в областта на водите, отпадъците и въздуха;
в)
да подобрява базата от знания за разработването, прилагането, оценяването, мониторинга и крайната оценка на политиката и законодателството на Съюза в областта на околната среда, както и за оценяването и мониторинга на факторите, видовете натиск и реакции, които оказват въздействие върху околната среда в рамките на Съюза и извън него.
Член 11
Специфични цели за приоритетната област „Природа и биологично разнообразие“
Специфичните цели за приоритетната област „Природа и биологично разнообразие“ на подпрограмата за околната среда са по-специално:
а)
да допринася за разработването и изпълнението на политика и законодателство на Съюза в областта на природата и биологичното разнообразие, включително на Стратегията на ЕС за биологичното разнообразие до 2020 г., и директиви 92/43/ЕИО и 2009/147/ЕО, по-специално чрез прилагане, разработване, изпитване и демонстрирането на подходи, най-добри практики и решения;
б)
да подпомага по-нататъшното развитие, изпълнението и управлението на мрежата „Натура 2000“, изградена съгласно член 3 от Директива 92/43/ЕИО по-специално прилагането, разработването, изпитването и демонстрирането на интегрирани подходи за изпълнението на рамките на приоритетни действия, изготвени въз основа на член 8 от посочената директива;
в)
да подобрява базата от знания за разработването, прилагането, оценяването, мониторинга и крайната оценка на политиката и законодателството на Съюза в областта на природата и биологичното разнообразие, както и за оценяването и мониторинга на факторите, видовете натиск и реакциите, които оказват въздействие върху природата и биологичното разнообразие в рамките на Съюза и извън него.
Член 12
Специфични цели за приоритетната област „Управление и информация, свързани с околната среда“
Специфичните цели на приоритетната област „Управление и информация, свързани с околната среда“ на подпрограмата за околната среда са по-специално:
а)
да насърчава повишаването на осведомеността по въпросите на околната среда, включително изграждането на обществена подкрепа и подкрепа от страна на заинтересованите страни за процеса на формиране на политиката на Съюза в областта на околната среда, както и да насърчава познанията за устойчиво развитие и новите модели за устойчиво потребление;
б)
да подкрепя комуникацията, управлението и разпространението на информация в областта на околната среда, да улеснява споделянето на знания за успешни решения и практики в областта на околната среда, включително чрез създаване на платформи за сътрудничество сред заинтересованите страни, и обучение;
в)
да насърчава и подпомага по-ефективното спазване и прилагане на законодателството на Съюза в областта на околната среда, по-специално чрез насърчаване на разработването и разпространението на най-добри практики и подходи в политиките;
г)
да насърчава по-добро управление в областта на околната среда посредством разширяване на участието на заинтересованите страни, в това число и НПО, в консултациите по изпълнението на политиките.
ГЛАВА 2
Подпрограма за действия по климата
Член 13
Приоритетни области на подпрограмата за действия по климата
Подпрограмата за действия по климата има три приоритетни области:
а)
смекчаване на изменението на климата;
б)
адаптация към изменението на климата:
в)
управление и информация, свързани с климата.
Член 14
Специфични цели на приоритетната област „Смекчаване на изменението на климата“
С оглед на приноса за намаляване на емисиите на парникови газове приоритетната област „Смекчаване на изменението на климата“ има следните специфични цели:
а)
да допринася за прилагането и разработването на политиката и законодателството на Съюза относно смекчаването на изменението на климата, включително целенасоченото включване на всички области на политиката, по-конкретно чрез разработване, изпитване и демонстриране на подходи в политиката или управлението, най-добри практики и решения за смекчаване на изменението на климата;
б)
да подобрява базата от знания за разработване, оценяване, мониторинг, крайното оценяване и изпълнението на ефективни действия и мерки за смекчаване на изменението на климата, както и да увеличава способността тези знания да се прилагат в практиката;
в)
да улеснява разработването и прилагането на интегрирани подходи, като например при стратегии и планове за действие за смекчаване на изменението на климата, на местно, регионално или национално равнище;
г)
да допринася за разработването и демонстрирането на новаторски технологии, системи, методи и инструменти за смекчаване на изменението на климата, които са подходящи за възпроизвеждане, трансфериране или интегриране.
Член 15
Специфични цели за приоритетната област „Адаптация към изменението на климата“
С оглед на приноса за подкрепа на усилията, водещи до увеличаване на устойчивостта към изменението на климата, приоритетна област „Адаптация към изменението на климата“ има следните специфични цели:
а)
да допринася за разработването и прилагането на политиката на Съюза по отношение на адаптацията към изменението на климата, включително целенасоченото включване на всички области на политиката, по-специално чрез разработване, изпитване и демонстриране на подходи в политиката или управлението, най-добри практики и решения за адаптация към изменението на климата, включително, по целесъобразност, подходи, основани на екосистемите;
б)
да подобрява базата от знания за разработването, оценяването, мониторинга, крайната оценка и изпълнението на ефективни действия и мерки, свързани с адаптацията към изменението на климата, като определя като приоритетни, по целесъобразност, онези, които прилагат подход, основан на екосистемата, и да увеличава способността тези знания да се прилагат в практиката;
в)
да улеснява разработването и прилагането на интегрирани подходи, като например при стратегии и планове за действие за адаптация към изменението на климата, на местно, регионално или национално равнище, като определя като приоритетни, по целесъобразност, подходите, основани на екосистемата;
г)
да допринася за разработването и демонстрирането на новаторски технологии, системи, методи и инструменти за адаптиране към изменението на климата, които са подходящи за възпроизвеждане, трансфериране или интегриране.
Член 16
Специфични цели за приоритетната област „Управление и информация, свързани с климата“
Специфичните цели на приоритетната област „Управление и информация, свързани с климата“, са по-специално:
а)
да насърчава повишаването на осведомеността относно въпроси за климата, включително изграждането на обществена подкрепа и подкрепа от страна на заинтересованите страни за политиката на Съюза по отношение на климата, и да насърчава познанията за устойчиво развитие;
б)
да подкрепя комуникацията, управлението и разпространението на информация, свързана с климата, и да улеснява споделянето на знания за съответни успешни решения и практики, включително чрез създаване на платформи за сътрудничество сред заинтересованите страни, и обучение;
в)
да насърчава и подпомага по-ефективното спазване и прилагане на законодателството на Съюза по отношение на климата, по-специално чрез насърчаване на разработването и разпространението на най-добри практики и подходи в политиките;
г)
да насърчава по-добро управление в областта на климата посредством разширяване на участието на заинтересованите страни, включително и НПО, в консултациите по изпълнението на политиките.
ДЯЛ III
ЕДИННИ ПРАВИЛА ЗА ПРИЛАГАНЕ
ГЛАВА 1
Финансиране
Член 17
Видове финансиране
1. Финансирането от Съюза може да приеме следните правни форми:
а)
безвъзмездни средства;
б)
договори за възлагане на обществени поръчки;
в)
вноски към финансови инструменти в съответствие с разпоредбите за финансови инструменти по Регламент (ЕС, Евратом) № 966/2012, и по-специално в членове 139 и 140 от него, и с оперативни изисквания, определени в конкретни актове на Съюза;
г)
други интервенции, необходими за постигане на общите цели, предвидени в член 3.
2. Комисията прилага настоящия регламент в съответствие с Регламент (ЕО, Евратом) № 966/2012.
3. Финансирането по настоящия регламент, което представлява държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 ДФЕС, се прилага последователно по отношение на съответните правила на Съюза за държавните помощи.
4. Най-малко 81 % от бюджетните средства за програма LIFE се разпределят за проекти, подпомагани чрез безвъзмездните средства за действия, или по целесъобразност, финансови инструменти, посочени в параграф 1, буква в).
Комисията може да включи тези финансови инструменти като част от многогодишната работна програма, посочена в член 24, в зависимост от предварителната оценка, посочена в член 140, параграф 2, буква е) от Регламент (ЕС, Евратом) № 966/2012.
5. Най-много 30 % от бюджетните средства, отпуснати за безвъзмездни средства за действия в съответствие с параграф 4, може да се заделят за интегрирани проекти. Максималният процент се преоценява в рамките на средносрочната оценка на програмата LIFE посочена в член 27, параграф 2, буква а), и се придружава, ако е целесъобразно, от законодателно предложение.
Член 18
Проекти
Следните видове проекти може да бъдат финансирани с безвъзмездни средства за дейности:
а)
пилотни проекти;
б)
демонстрационни проекти;
в)
проекти за най-добри практики;
г)
интегрирани проекти;
д)
проекти за техническа помощ;
е)
проекти за изграждане на капацитет;
ж)
подготвителни проекти;
з)
проекти за информация, осведоменост и разпространяване;
и)
всички други проекти, необходими за постигане на общите цели, предвидени в член 3.
Член 19
Критерии за допустимост и възлагане и подбор на проекти
1. Проектите, посочени в член 18, трябва да отговарят на критерии за допустимост, основаващи се на определенията по член 2 и на следните критерии за възлагане:
а)
да бъдат от интерес за Съюза, като имат съществен принос за постигането на една от общите цели на програмата LIFE, предвидени в член 3, както и на специфичните цели за приоритетните области, изброени в член 9, тематичните приоритети, предвидени в приложение III, или специфичните цели за приоритетните области, изброени в член 13;
б)
да осигуряват ефективен от гледна точка на разходите подход и да бъдат технически и финансово съвместими, и;
в)
да бъдат стабилни по отношение на изпълнението.
2. Възлагането на проектите зависи от съответствието на проектите с минималните изисквания за качество в съответствие с относимите разпоредби на Регламент (ЕС, Евратом) № 966/2012.
3. Проектите, финансирани по една от приоритетните области на програма LIFE, избягват да са в ущърб на екологичните или климатичните цели на друга приоритетна област и насърчават полезните взаимодействия между различните цели, когато е възможно, както и използването на „зелени“ обществени поръчки.
4. Комисията осигурява географски баланс за интегрираните проекти, като предоставя най-малко три интегрирани проекта на всяка държава-членка, като при това гарантира поне един интегриран проект по подпрограмата за околната среда и поне един интегриран проект в рамките на подпрограмата за действия за климата за срока на програмния период за програмата LIFE, посочен в член 1.
Интегрираните проекти се разпределят с оглед на постигане на целите, определени в съответствие с член 24, параграф 2, буква в) за всяка от областите, посочени в член 2, буква г).
С цел да се направи оценка на съответствието с разпоредбата за мобилизирането на средства на Съюза, на национални или частни средства, посочено в член 2, буква г), предложенията за интегрирани проекти се придружават от:
а)
на първия етап от процеса на подаване на заявления: от финансов план, и
б)
на втория етап от процеса на подаване на заявления- от поне едно писмо за намерение, в което се посочва степента, в която ще бъдат мобилизирани други съответни източници на финансиране от Съюза, национални или частни източници на финансиране, и се уточнява кои са тези източници на финансиране.
5. Комисията осигурява за срока на първата многогодишна работна програма географски баланс за проектите, различни от интегрираните проекти, представени по подпрограмата за околната среда, посредством пропорционално разпределение на средствата между всички държави-членки в съответствие с прогнозните национални разпределения, установени в съответствие с критериите по приложение I. Когато прогнозните национални разпределения не са приложими, проектите се подбират изключително въз основа на техните качества.
6. Ако размерът на съфинансирането, необходимо за проекти, представени от държава-членка, различни от интегрирани проекти, от списъка, съставен от Комисията в края на процедурата по подбор, е по-малък от прогнозно разпределените средства за тази държава-членка, Комисията използва остатъка от това прогнозно национално разпределение, за да съфинансира онези проекти, представени от други държави-членки, с изключение на проекти в ОСТ, които имат най-голям принос за постигане на общите цели, посочени в член 3
При представянето на списъка с проекти, които да бъдат съфинансирани, Комисията докладва пред Комитета за програмата LIFE за околната среда и действия за климата за начина, по който е взела под внимание критериите за разпределение, установени в съответствие с параграфи 4 и 5.
7. Комисията обръща особено внимание на транснационални проекти, в които транснационалното сътрудничество е съществено за гарантиране на опазването на околната среда и изпълнение на целите, свързани с климата, и полага усилия да гарантира, че най-малко 15 % от бюджетните ресурси, отделени за проекти, са разпределени за транснационални проекти. Комисията разглежда предоставянето на средства за финансиране на транснационални проекти дори и в случаи, при които балансът на националното прогнозно разпределение на една или повече държави-членки, участващи в тези транснационални проекти, е бил превишен.
8. По време на първата многогодишна работна програма дадена държава-членка има право на финансиране по един проект за изграждане на капацитет до сумата от 1 000 000 EUR, ако отговаря на един от следните критерии:
а)
средното равнище на усвояване на прогнозното национално разпределение на държавата-членка за 2010, 2011 и 2012 г., както е определено в член 6 от Регламент (ЕО) № 614/2007, е под 70 %;
б)
през 2012 г. БВП на глава от населението на държавата-членка е бил под 90 % от средното ниво за Съюза, или
в)
държавата-членка се е присъединила към Съюза след 1 януари 2013 г.
По време на втората многогодишна работна програма дадена държава-членка има право на финансиране по един проект за изграждане на капацитет до сумата от 750 000 EUR, ако отговаря на следните критерии:
а)
средното равнище на усвояване на прогнозното национално разпределение на държавата-членка за 2014, 2015 и 2016 г., както е посочено в параграф 5, е под 70 %; и
б)
средното равнище на усвояване на прогнозното национално разпределение на държавата-членка за 2014, 2015 и 2016 г. се е увеличило, в сравнение със средното равнище на усвояване за 2010, 2011 и 2012 г.
За да има право на финансиране за проекти за изграждане на капацитет, дадена държава-членка трябва да се ангажира да поддържа ресурсите, заделени за програмата LIFE, включително, inter alia, броя на служителите, на равнище, не по-ниско от това през 2012 г., за срока на съответната многогодишна работна програма. Този ангажимент се посочва в плана за изграждане на капацитет по параграф 9.
По изключение от разпоредбите за допустимост по първа и втора алинеи държава-членка няма право на финансиране на проекти за изграждане на капацитет за целия срок на програмата LIFE, ако нейният БВП на глава от населението през 2012 г. е бил по-висок от 105 % от средното ниво за Съюза. Финансирането на проектите за изграждане на капацитет се ограничава до един проект на държава-членка за многогодишна работна програма.
9. Комисията установява ускорена процедура за възлагане за всички проекти за изграждане на капацитет. Заявления за такива проекти за изграждане на капацитет могат да се подават от 23 декември 2013 г.. Заявленията се основават на план за изграждане на капацитет, който се договаря между Комисията и държавата-членка и в него се очертават интервенциите, които ще бъдат финансирани по програмата LIFE, за да се развие капацитетът на държавата-членка да представя успешно заявления за финансиране за проекти по подпрограмите за околната среда и за действие по климата. Такива интервенции включват, но не се ограничават до:
а)
назначаване на нов персонал и обучение за националните или регионални звена за връзка LIFE;
б)
улесняване на обмена на опит и на най-добри практики, както и насърчаване на разпространението и използването на резултатите от проектите по програма LIFE;
в)
подходи за обучение на обучаващите;
г)
програми за обмен и командироване на персонал между публичните органи в държавите-членки, по-специално обмен на дейности от най-висок клас.
Интервенциите, обхванати от плана за изграждане на капацитет, могат да включват предоставяне на експерти за разрешаване на конкретни технически недостатъци и пропуски в капацитета на процесите, но не могат да включват предоставяне на експерти, чиято основна функция е изготвянето на предложения за внасяне в отговор на годишни покани за представяне на предложения.
Планът за изграждане на капацитет очертава и прогнози за разходите, свързани с тези интервенции.
Член 20
Ставки на съфинансиране и допустимост на разходи за проекти
1. Максималният размер на съфинансирането за проекти, посочени в член 18, е:
а)
За срока на първата многогодишна работна програма - до 60 % от допустимите разходи за всички проекти, различни от посочените в буква в), финансирани по двете подпрограми за околната среда и действия за климата.
б)
за срока на втората многогодишна работна програма - до 55 % от допустимите разходи за всички проекти, различни от посочените в буква в), финансирани по двете подпрограми за околната среда и действия за климата.
в)
За целия срок на програмата LIFE:
i)
до 60 % от допустимите разходи за проектите, посочени в член 18, букви г), д) и ж);
ii)
при условията на подточка iii), до 60 % от допустимите разходи за проекти, финансирани по приоритетната област „природа и биологично разнообразие“ в подпрограмата за околната среда;
iii)
до 75 % от допустимите разходи за проекти, финансирани по приоритетната област „Природа и биологично разнообразие“ в подпрограмата за околната среда, отнасящи се до приоритетни местообитания или видове за изпълнението на Директива 92/43/ЕИО или видовете птици, считани за приоритет за финансиране от Комитета за адаптиране към техническия и научния прогрес, създаден по силата на член 16 от Директива 2009/147/ЕО, когато това е необходимо за постигане целта за опазване;
iv)
до 100 % от допустимите разходи за проектите, посочени в член 18, буква е);
2. Условията за допустимост на разходите са установени в член 126 от Регламент (ЕС, Евратом) № 966/2012. Такива разходи включват разходи за ДДС и персонал.
В междинната и последващата оценка на програмата LIFE Комисията следва да представи преглед по държава-членка на възстановяванията на ДДС, които бенефициерите по проекти по програмата LIFE са изискали на етапа на окончателно плащане.
3. Разходи, свързани с купуването на земя, се считат за допустими за финансиране от Съюза за проектите, посочени в член 18, при условие че:
а)
купуването ще допринесе за подобряване, поддържане и възстановяване на целостта на мрежата „Натура 2000“, установена по член 3 от Директива 92/43/ЕИО, включително чрез подобряване на връзките, чрез изграждане на коридори, екопасажи, или на други елементи на зелената инфраструктура;
б)
купуването на земята е единственият или най-ефективният начин за постигане на желаните резултати по опазване на природата,
в)
закупената земя се запазва за дългосрочно използване в съответствие с целите, посочени в членове 11, 14, или 15; и
г)
съответните държави-членки гарантират, посредством прехвърляне или по друг начин, че предназначението на такава земя в дългосрочен план ще бъде за целите на опазване на природата.
Член 21
Безвъзмездни средства за оперативни разходи
1. С безвъзмездни средства за оперативни разходи се подкрепят определени оперативни и административни разходи на организации с нестопанска цел, които се стремят към постигане на цел от общ интерес за Съюза, които работят предимно в областта на околната среда или действията по климата и участват в разработването, изпълнението и прилагането на политиката и законодателството на Съюза.
2. Максималният размер на съфинансиране от Съюза с безвъзмездни средства за оперативни разходи, посочени в параграф 1, е 70 % от допустимите разходи.
Член 22
Други видове дейности
По програма LIFE може да се финансират дейности, изпълнявани от Комисията в подкрепа на подготовката, изпълнението и целенасоченото включване на политиките и законодателството на Съюза в областта на околната среда и климата с оглед постигане на общите цели, посочени в член 3. Тези дейности може да включват:
а)
информация и комуникации, включително кампании за повишаване на осведомеността. Отпуснатите финансови ресурси за комуникационни дейности съгласно настоящия регламент обхващат също и институционалната комуникация относно политическите приоритети на Съюза, както и относно статуса на изпълнение и транспониране на цялото основно законодателство на Съюза в областта на околната среда и климата;
б)
проучвания, наблюдения, моделиране и разработка на сценарии;
в)
подготовка, изпълнение, мониторинг, проверка и оценка на проекти, политики, програми и законодателство;
г)
работни срещи, конференции и срещи;
д)
работа в мрежа и платформи за най-добри практики;
е)
всякакви други дейности, необходими за постигане на общите цели, посочени в член 3.
Член 23
Бенефициери
Програмата LIFE може да финансира публични и частни органи.
С оглед осигуряване на популярност на програмата LIFE бенефициерите популяризират програмата LIFE и резултатите от своите проекти, като винаги посочват подкрепата, получена от Съюза. Запазеният знак (лого) на програмата LIFE, показан в приложение II, се използва при всяка комуникация и се поставя на информационни табла на стратегически места, видими за обществеността. Всички стоки за дълготрайна употреба, получени в рамките на програмата LIFE, носят запазения знак на програмата LIFE, освен ако Комисията не е уточнила друго.
ГЛАВА 2
Мерки за изпълнение
Член 24
Многогодишни работни програми
1. Комисията приема с актове за изпълнение многогодишни работни програми за програма LIFE. Тези актове за изпълнение се приемат в съответствие с процедурата по разглеждане, посочена в член 30, параграф 2.
Първата многогодишна работна програма е за срок от четири години, а втората многогодишна работна програма е за срок от три години.
2. Всяка многогодишна работна програма уточнява в съответствие с общите цели, предвидени в член 3, следното:
а)
разпределението на средствата за финансиране между приоритетните области, както и различните видове финансиране в рамките на всяка подпрограма в съответствие с член 9, параграф 3 и член 17, параграфи 4 и 5. Не се извършва никакво по-нататъшно предварително разпределяне за безвъзмездни средства за действие по проекти между или в рамките на всяка приоритетна област, с изключение на проектите за техническа помощ и проектите за изграждане на капацитет;
б)
темите на проекти, изпълняващи тематичните приоритети, предвидени в приложение III, за проекти, които да бъдат финансирани за периода, обхванат от многогодишната работна програма;
в)
качествените и количествените резултати, показателите и целите за всяка приоритетна област и всеки тип проект за периода, обхванат от многогодишната работна програма в съответствие с показателите за изпълнение по член 3, параграф 3 и специфичните цели, определени за всяка приоритетна област в членове 10, 11, 12, 14, 15 и 16;
г)
техническата методология за процедурата за подбор на проектите и критериите за подбор и отпускане на безвъзмездни средства в съответствие с членове 2 и 19 от настоящия регламент и съответните разпоредби на Регламент (ЕС, Евратом) № 966/2012;
д)
ориентировъчни графици за поканите за представяне на предложения за периода, обхванат от многогодишната работна програма.
3. В рамките на многогодишните работни програми Комисията публикува ежегодни покани за представяне на предложения за приоритетните области, изброени в член 9, параграф 1 и член 13. Комисията гарантира, че неизползваните средства от дадена покана за представяне на предложения се преразпределят между различните видове проекти, посочени в член 18.
4. Комисията посредством акт за изпълнение преразглежда многогодишната работна програма най-късно до междинната оценка на програмата LIFE. Този акт за изпълнение се приема в съответствие с процедурата по разглеждане, посочена в член 30, параграф 2.
Член 25
Методи за изпълнение
Комисията изпълнява дейностите, насочени към осъществяване на общите цели, предвидени в член 3 от настоящия регламент, в съответствие с методите за изпълнение на бюджета, предвидени в член 58 от Регламент (ЕС, Евратом) № 966/2012, по-специално с пряко или непряко управление от Комисията на централизирана база или съвместното управление с международни организации.
Член 26
Административно и техническо съдействие
Финансовите средства, отпуснати по програмата LIFE, може да покриват и необходимите разходи по дейностите, свързани с подготовка, мониторинг, контрол, одит, комуникация и оценка, пряко изисквани за управлението на програмата LIFE и за постигане на нейните общи цели, предвидени в член 3.
Комисията редовно и в сътрудничество с националните звена за контакт LIFE организира семинари и работни срещи, публикува списъци с проекти, финансирани по програма LIFE, или предприема други дейности с цел улесняване на обмена на опит, знания и най-добри практики относно всички проекти и на възпроизвеждането и трансфера на резултатите от проекта в целия Съюз. За тази цел Комисията предприема действия, насочени към разпространението на резултатите от проектите сред бенефициерите на LIFE и сред други, и обръща специално внимание, когато е приложимо, на държавите-членки с ниска степен на усвояване на средства по програма LIFE и улеснява комуникацията и сътрудничеството между приключени или текущи проекти с нови бенефициери по проекти, кандидати или заинтересовани страни в същата област.
Комисията организира също редовно специфични семинари, работни срещи или, по целесъобразност, други видове дейности най-малко веднъж на две години, за да се улесни обменът на опит, познания и най-добри практики относно проектирането, изготвянето и прилагането на интегрирани проекти, както и относно ефективността на помощта, която се предоставя чрез проекти за техническа помощ. Тези дейности включват национални или регионални администрации, които управляват други средства на Съюза, и други съответни заинтересовани страни.
Член 27
Наблюдение и оценка
1. Комисията редовно извършва мониторинг и отчитане на изпълнението на програмата LIFE (и нейните подпрограми), включително на размера на разходите по дейности, свързани с климата и с биологичното разнообразие. Комисията оценява и полезните взаимодействия между програма LIFE и други допълващи програми на Съюза и по-специално между нейните подпрограми. Комисията изчислява прогнозните национални разпределения в съответствие с критериите, определени в приложение I, за срока на втората многогодишна работна програма, изключително за целите на сравняването на постиженията на държавите-членки.
2. Комисията предоставя на Европейския парламент, на Съвета, на Европейския икономически и социален комитет и на Комитета на регионите следните доклади:
а)
не по-късно от 30 юни 2017 г. с оглед на решение за продължаване, изменение или прекратяване на мерките - доклад за външна и независима междинна оценка на програма LIFE (и нейните подпрограми), включително качествените и количествените аспекти на нейното изпълнение, размера на разходите по дейности, свързани съответно с климата и с биологичното разнообразие, степента на постигнато взаимодействие между целите, допълването с други съответни програми на Съюза, постигането на целите по всичките мерки (на нивото на резултатите и въздействията, когато е възможно), ефективността на използване на ресурсите и добавената стойност на програмата за Съюза. Този доклад за междинна оценка включва и количествен и качествен анализ на приноса на програма LIFE за природозащитния статус на местообитанията и видовете, изброени в директиви 92/43/ЕИО и 2009/147/ЕО. Оценката освен това разглежда обсега за опростяване, вътрешната и външна съгласуваност, запазването на целесъобразността на всички цели, както и приноса на мерките по програма LIFE към целите на стратегията „Европа 2020“ и към устойчивото развитие. В доклада се вземат предвид резултатите от оценките на дългосрочното въздействие на LIFE+. Докладът за междинна оценка се придружава от забележки на Комисията, включително за начина, по който констатациите на междинната оценка се вземат предвид при изпълнението на програмата LIFE, и по-специално степента, до която е необходима промяна на тематичните приоритети, предвидени в приложение III.
Докладът за средносрочна оценка съдържа или се придружава от задълбочен анализ на обхвата и качеството на търсенето, планирането и прилагането на интегрирани проекти. Специално внимание се обръща на реализирания или очаквания успех на интегрираните проекти при балансирането на други фондове на Съюза, като се вземат предвид ползите от увеличената съгласуваност с други инструменти за финансиране на Съюза, степента на участие на заинтересовани страни и степента, до която предишни проекти по LIFE+ са били или се очаква да бъдат обхванати от интегрирани проекти.
б)
не по-късно от 31 декември 2023 г. - доклад за външна и независима последваща оценка, който обхваща изпълнението и резултатите по програмата LIFE (и нейните подпрограми), включително размера на разходите по дейности, свързани съответно с климата и с биологичното разнообразие, степента, до която програма LIFE като цяло и всяка от нейните подпрограми са постигнали своите цели, степента на постигане на полезни взаимодействия между различните цели, и приноса на програма LIFE за постигането на общите и конкретните цели на стратегията „Европа 2020“. В доклада за последваща оценка също така се проучва във възможно най-голяма степен степента, до която е постигната интеграцията на целите, свързани с околната среда и климата, в другите политики на Съюза и доколкото е възможно, икономическите ползи, постигнати с помощта на програмата LIFE, както и въздействието и добавената стойност за участващите общности.
3. Комисията прави резултатите от предприетите съгласно настоящия член оценки общественодостъпни.
Член 28
Защита на финансовите интереси на Съюза
1. Комисията предприема необходимите мерки, за да гарантира, че когато се изпълняват дейности, финансирани по настоящия регламент, финансовите интереси на Съюза са защитени чрез прилагането на превантивни мерки срещу измама, корупция и всяка друга форма на незаконна дейност, чрез ефективни проверки и, при установени нередности, чрез възстановяване на неоснователно платени суми и, когато е уместно, чрез ефективни, пропорционални и възпиращи административни и финансови санкции.
2. Комисията или нейни представители и Сметната палата имат правомощия за извършване на одит по документи и проверки на място на всички бенефициери, изпълнители и подизпълнители, които са получили средства от Съюза по програмата LIFE.
Европейската служба за борба с измамите (OLAF) може да извършва проверки и инспекции на място по отношение на икономически оператори, засегнати пряко или непряко от такова финансиране в съответствие с процедурите, предвидени в Регламент (Евратом, ЕО) № 2185/96 на Съвета (25), с цел да се установи дали е налице измама, корупция или друга незаконна дейност, накърняваща финансовите интереси на Съюза във връзка със споразумение за отпускане на безвъзмездни средства, решение за отпускане на безвъзмездни средства или договор за финансиране от страна на Съюза.
Без да се засягат първа и втора алинея, в договори за сътрудничество с трети държави и международни организации, в споразумения за безвъзмездни средства, решения за безвъзмездни средства и договори, произтичащи от прилагането на настоящия регламент, изрично се оправомощават Комисията, Сметната палата и OLAF да провеждат подобни одити, проверки на място и контрол.
3. Бенефициерите на финансиране от Съюза пазят на разположение на Комисията за срок от пет години след последното плащане по отношение на всеки проект всички разходооправдателни документи, свързани с разходи по съответния проект.
ДЯЛ IV
ЗАКЛЮЧИТЕЛНИ РАЗПОРЕДБИ
Член 29
Упражняване на делегирането
1. Правомощието да приема делегираните актове се предоставя на Комисията при спазване на предвидените в настоящия член условия.
2. Правомощията за приемане на делегираните актове, посочени в член 3, параграф 3, член 9, параграф 2 и член 9, параграф 4, се предоставят на Комисията за срок от седем години, считано от 23 декември 2013 г..
3. Делегирането на правомощия, посочено в член 3, параграф 3, член 9, параграф 2 и член 9, параграф 4, може да бъде оттеглено по всяко време от Европейския парламент или от Съвета. С решението за оттегляне се прекратява посоченото в него делегиране на правомощия. То поражда действие в деня след публикуването на решението в Официален вестник на Европейския съюз или на по-късна, посочена в решението дата. То не засяга действителността на делегираните актове, които вече са в сила.
4. Веднага след като приеме делегиран акт, Комисията нотифицира акта едновременно на Европейския парламент и Съвета.
5. Делегиран акт, приет съгласно член 3, параграф 3, член 9, параграф 2 и член 9, параграф 4, влиза в сила единствено ако нито Европейският парламент, нито Съветът не са представили възражения в срок от два месеца след нотифицирането на акта на Европейския парламент и Съвета или ако преди изтичането на този срок и Европейският парламент, и Съветът са уведомили Комисията, че няма да представят възражения. Този срок се удължава с два месеца по инициатива на Европейския парламент или на Съвета.
Член 30
Процедура на комитет
1. Комисията се подпомага от Комитет за Програмата за околната среда и действията по климата LIFE. Този комитет е комитет по смисъла на Регламент (ЕС) № 182/2011.
2. При позоваване на настоящия параграф се прилага член 5 от Регламент (ЕС) № 182/2011.
Когато комитетът не даде становище, Комисията не приема проекта за акт за изпълнение и се прилага член 5, параграф 4, трета алинея от Регламент (ЕС) № 182/2011.
Член 31
Отмяна
Регламент (ЕО) № 614/2007 се отменя, считано от 1 януари 2014 г.
Позоваванията на отменения регламент се считат за позовавания на настоящия регламент.
Член 32
Преходни мерки
1. Независимо от член 31, първа алинея, мерките, започнали преди 1 януари 2014 г. в съответствие с Регламент (ЕО) № 614/2007, продължават да се уреждат по посочения регламент и трябва да съответстват на техническите разпоредби, определени в него, до тяхното приключване. Комитетът, посочен в член 30, параграф 1 от настоящия регламент, заменя комитета, посочен в член 13, параграф 1 от Регламент (ЕО) № 614/2007, считано от 23 декември 2013 г.
2. Финансирането по програмата LIFE може да покрива също така разходи за техническо и административно съдействие, включително за всички задължителни съгласно Регламент (ЕО) № 614/2007 дейности по мониторинг, комуникация и оценка след изтичането на срока на действието му, за да се осигури преходът между мерките, приети в съответствие с Регламент (ЕО) № 614/2007 и програмата LIFE.
3. Нужните суми в рамките на финансовия пакет за осигуряване на мерки за мониторинг, комуникация и одит в периода след 31 декември 2020 г. се считат за потвърдени, само ако са съгласувани с финансовата рамка, приложима от 1 януари 2021 г.
4. Бюджетните кредити, които съответстват на целеви приходи, произтичащи от възстановяването на погрешно изплатени суми по Регламент (ЕО) № 614/2007, се използват за финансиране на програмата LIFE в съответствие с член 21 от Регламент (ЕО, Евратом) № 966/2012.
Член 33
Влизане в сила
Настоящият регламент влиза в сила на третия ден след деня на публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Прилага се от 1 януари 2014 г.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.
Съставено в Страсбург на 11 декември 2013 година.
EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS (ES) Nr. 1293/2013
2013 m. gruodžio 11 d.
dėl aplinkos ir klimato politikos programos (LIFE) įsteigimo ir kuriuo panaikinamas Reglamentas (EB) Nr. 614/2007
(Tekstas svarbus EEE)
EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 192 straipsnį,
atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą,
teisėkūros procedūra priimamo teisės akto projektą perdavus nacionaliniams parlamentams,
atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),
atsižvelgdami į Regionų komiteto nuomonę (2),
laikydamiesi įprastos teisėkūros procedūros (3),
kadangi:
(1)
Sąjungos aplinkos ir klimato politika bei teisės aktais buvo labai pagerinta aplinkos būklė. Vis dėlto tebėra neišspręstų didelių aplinkos ir klimato iššūkių, ir, jei jie nebus įveikiami, tai turės reikšmingų padarinių Sąjungai;
(2)
tų aplinkos ir klimato iššūkių, atsižvelgiant į jų mastą ir sudėtingumą, sprendimas turėtų būti visų pirma finansuojami pagal svarbiausias Sąjungos finansavimo programas. Savo 2011 m. birželio 11 d. komunikate „Strategijos „2020 m. Europa“ biudžetas“ pripažinusi klimato kaitos problemą, Komisija nurodė ketinanti su klimatu susijusią Sąjungos biudžeto dalį padidinti bent 20 % indėliais iš įvairių politikos sričių. Šis reglamentas turėtų prisidėti prie to tikslo įgyvendinimo;
(3)
tomis Sąjungos finansavimo programomis negali būti patenkinti visi specifiniai su aplinka ir klimato politika susiję poreikiai. Aplinkos ir klimato politikos atžvilgiu reikia laikytis ypatingo požiūrio, kad būtų pašalintos problemos, susijusios su nevienoda jų tikslų integracija į valstybių narių praktiką, nevienodu ir netinkamu teisės aktų įgyvendinimu valstybėse narėse ir nepakankama informacijos apie politikos tikslus sklaida bei jų skatinimu. Tikslinga numatyti tolesnius programos, įsteigtos pagal Europos Parlamento ir Tarybos Reglamentą (EB) Nr. 614/2007 (4), veiksmus ir priimti naują reglamentą. Todėl šiuo reglamentu turėtų būti įsteigta speciali aplinkos ir klimato politikos finansavimo programa (toliau - LIFE programa). Siekiant, kad Sąjungos finansavimu būtų užtikrintas esminis poveikis, turėtų būti vystoma glaudi LIFE programos ir kitų Sąjungos finansavimo programų sąveika ir jų papildomumas;
(4)
aplinkos ištekliai Sąjungoje yra pasiskirstę nevienodai, tačiau jų teikiama nauda yra susijusi su visa Sąjunga ir yra juntama visoje Sąjungoje. Atsižvelgiant į Sąjungos pareigą saugoti tuos išteklius, reikia nuosekliai taikyti solidarumo ir atsakomybės pasidalijimo principus, kurie reikalauja, kad kai kurios Sąjungos aplinkos ir klimato problemos būtų sprendžiamos geriau regionų ar vietos lygmeniu. Nuo 1992 m. LIFE programos atliko labai svarbų vaidmenį siekiant geresnio solidarumo ir atsakomybės pasidalijimo, kad būtų išsaugotas bendras Sąjungos aplinkos turtas - aplinka ir klimatas. LIFE programa turėtų ir toliau atlikti tą vaidmenį;
(5)
atsižvelgiant į LIFE programos ypatybes ir dydį, ja neįmanoma išspręsti visų aplinkos ir klimato problemų. Todėl ja veikiau turėtų būti siekiama atlikti katalizatoriaus vaidmenį siekiant paskatinti politikos kūrimo ir įgyvendinimo pokyčius ir tuo tikslu numatyti bei skleisti sprendinius ir geriausią praktiką aplinkos ir klimato tikslams pasiekti ir skatinti naujoviškas technologijas aplinkosaugos ir kovos su klimato kaita srityje. Dedant tas pastangas, pagal LIFE programą turėtų būti remiamas bendrosios Sąjungos aplinkosaugos veiksmų programos iki 2020 m. „Gyventi gerai pagal mūsų planetos išgales“, įsteigtos Europos Parlamento ir Tarybos sprendimu (5) (toliau -7-oji aplinkosaugos veiksmų programa) įgyvendinimas;
(6)
šiuo reglamentu nustatomas 3 456 655 EUR finansinis paketas dabartinėmis kainomis, kuris sudaro 0,318 % visos įsipareigojimų asignavimų sumos, nurodytos Tarybos reglamente (ES, Euratomas) Nr. 1311/2013 (6), visam LIFE programos galiojimo laikotarpiui, kuris per metinę biudžeto tvirtinimo procedūrą Europos Parlamentui ir Tarybai yra svarbiausia orientacinė suma, kaip apibrėžta 2013 m. gruodžio 2d. Tarpinstitucinio Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos susitarimo dėl biudžetinės drausmės, bendradarbiavimo biudžeto klausimais ir patikimo finansų valdymo (7) 17 punkte;
(7)
vadovaujantis 1997 m. gruodžio mėn. Liuksemburge ir 2003 m. birželio mėn. Salonikuose posėdžiavusios Europos Vadovų Tarybos išvadomis, šalims kandidatėms ir Vakarų Balkanų šalims, dalyvaujančioms stabilizavimo ir asociacijos procese, taip pat šalims, kurioms taikoma Europos kaimynystės politika, turėtų būti suteikta galimybė dalyvauti Sąjungos programose laikantis sąlygų, nustatytų atitinkamuose su tomis šalimis sudarytuose dvišaliuose ar daugiašaliuose susitarimuose;
(8)
pagal Tarybos sprendimą 2001/822/EB (8) (Užjūrio asociacijos sprendimas), asmenys iš užjūrio šalies ar teritorijos (toliau - UŠT) ir, kai taikoma, iš atitinkamos viešos ir (arba) privačios UŠT tarnybos ir institucijos gali dalyvauti įgyvendinant Sąjungos programas vadovaudamiesi tos programos taisyklėmis ir tikslais, taip pat valstybei narei, su kuria susijusi UŠT, taikomomis procedūromis;
(9)
kad su aplinka ir klimato politika susijusios investicijos Sąjungoje būtų veiksmingos, tam tikrą veiklą reikia įgyvendinti už jos ribų. Tas investicijas ne visada įmanoma finansuoti pagal Sąjungos išorės politikos finansines priemones. Intervencinės priemonės šalyse, kurios tiesiogiai nedalyvauja LIFE programoje ir tose šalyse įsikūrusių juridinių asmenų dalyvavimas pagal LIFE programą finansuojamose priemonėse turėtų būti įmanomas išimties tvarka, su sąlyga, kad jos įvykdo šiame reglamente nustatytas sąlygas;
(10)
šiame reglamente taip pat reikėtų numatyti bendradarbiavimo su atitinkamomis tarptautinėmis organizacijomis ir paramos joms teikimo sistemą, siekiant atsakyti į aplinkos ir klimato politikos poreikius, kurių neapima išorės politikos finansinės priemonės, kaip antai tam tikrus tyrimus;
(11)
aplinkos ir klimato reikalavimus reikėtų integruoti į Sąjungos politiką ir veiklą. Todėl LIFE programa turėtų papildyti kitas Sąjungos finansavimo programas, įskaitant Europos regioninės plėtros fondą (9), Europos socialinį fondą (10), Sanglaudos fondą (11) ir Europos žemės ūkio garantijų fondą (12), Europos žemės ūkio fondą kaimo plėtrai (13), Europos jūrų reikalų ir žuvininkystės fondą ir programą „Horizontas 2020“-Bendrąją mokslinių tyrimų ir inovacijų programą (14) (toliau - programa „Horizontas 2020“).
Komisija ir valstybės narės turėtų užtikrinti tokį papildomumą visais lygmenimis. Norint užtikrinti papildomumą Sąjungos lygmeniu, būtina užtikrinti LIFE programos ir pagal Bendrą strateginę programą, nustatytą Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. 1303/2013 (15) (toliau -Bendrųjų nuostatų reglamentas), bendrai valdomų Sąjungos finansavimo programų struktūrinį bendradarbiavimą, visų pirma siekiant skatinti veiklos, kuria papildomi integruotieji projektai arba remiami pagal LIFE programą suformuluoti sprendimai, metodai ir principai, finansavimą. LIFE programa taip pat turėtų būti skatinama diegti programos „Horizontas 2020“ mokslinių tyrimų ir inovacijų diegimo rezultatus. Tokiomis aplinkybėmis pagal ją turėtų būti siūlomos projektų, teikiančių aiškią naudą aplinkai ir klimatui, bendro finansavimo galimybės, siekiant užtikrinti LIFE programos ir „Horizontas 2020“ programos sąveiką. Koordinavimas yra būtinas, siekiant išvengti dvigubo finansavimo. Komisija turėtų imtis veiksmų, kad apsaugotų projektų paramos gavėjus nuo sutampančios papildomos administracinės naštos, kylančios dėl ataskaitų teikimo pareigų pagal skirtingas finansines priemones. Siekiant užtikrinti aiškumą ir praktinį integruotųjų projektų pagal LIFE programą įvykdomumą, ankstyvuoju etapu turėtų būti nustatyta galima bendradarbiavimo tvarka. Valstybės narės turėtų numatyti nuorodą į tokią tvarką savo partnerystės susitarimuose, ir siekiant užtikrinti, kad rengiant veiklos ar kaimo plėtros programas būtų atsižvelgta į integruotųjų projektų pranašumus;
(12)
tarp svarbiausių Sąjungos iššūkių ir toliau yra pastangos sustabdyti biologinės įvairovės nykimą ir jį sustabdyti, išteklių naudojimo efektyvumo didinimas, kartu sprendžiant aplinkos ir sveikatos problemas. Norint spręsti šiuos iššūkius, reikalingos didesnės pastangos Sąjungos lygiu, kad būtų pasiūlyti sprendimai ir užtikrinama geriausia praktika, padėsiantys pasiekti 2010 m. kovo 3 d. Komisijos komunikato „2020 m. Europa. Pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo strategija“ (toliau - strategija „Europa 2020“) uždavinius. Be to, pagerėjęs valdymas, visų pirma didinant informuotumą ir suinteresuotųjų subjektų dalyvavimą, yra labai svarbus norint pasiekti aplinkos tikslus. Todėl pagal Aplinkos paprogramę turėtų būti numatytos trys prioritetinės veiksmų sritys: aplinkos ir išteklių naudojimo efektyvumo, gamtos ir biologinės įvairovės ir aplinkos valdymo bei informavimo. Pagal LIFE programą finansuojamais projektais turėtų būti galima prisidėti prie konkrečių daugiau nei vienos iš nurodytų prioritetinių sričių tikslų įgyvendinimo ir užtikrinti, kad į veiklą įsitrauktų daugiau nei viena valstybė narė;
(13)
2011 m. rugsėjo 20 d. Komisijos komunikate „Efektyvaus išteklių naudojimo Europos planas“ siūlomi orientyrai ir veiksmai, kurie reikalingi, kad Sąjunga užtikrintų efektyvų išteklių naudojimą ir tvarų augimą. Todėl pagal prioritetinę sritį „Aplinka ir efektyvus išteklių naudojimas“ turėtų būti remiamas veiksmingas viešojo ir privačiojo sektorių vykdomas Sąjungos aplinkos politikos įgyvendinimas, visų pirma aplinkos sektoriuose, įtrauktuose į Efektyvaus išteklių naudojimo Europos planą, padedant lengviau kurti naujus sprendimus ir geriausią praktiką bei jais dalytis. Atsižvelgdama į tai, Komisija turėtų užtikrinti nuoseklumą ir stengtis, kad veiksmais nebūtų kartojama tai, kas numatyta pagal programą „Horizontas 2020“;
(14)
2011 m. gegužės 3 d. Komisijos komunikate „Biologinė įvairovė - mūsų gyvybės draudimas ir gamtinis turtas. ES biologinės įvairovės strategija iki 2020 m.“ (toliau -Sąjungos biologinės įvairovės strategija iki 2020 m.) nustatytos užduotys, kad būtų sustabdytas biologinės įvairovės nykimas. Tos užduotys apima, inter alia, visišką 1992 m. gegužės 21 d. Tarybos direktyvos 92/43/EEB (16) ir Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2009/147/EB (17) įgyvendinimą, taip pat ekosistemų bei jų paslaugų išlaikymą ir atkūrimą. LIFE programa turėtų padėti įgyvendinti tas užduotis. Todėl pagal prioritetinę sritį „Gamta ir biologinė įvairovė“ daugiausia dėmesio reikėtų skirti tinklo Natura 2000, įsteigto pagal Direktyva 92/43/EEB, įgyvendinimui ir valdymui (visų pirma pagal tos direktyvos 8 straipsnį parengtų prioritetinių veiksmų programų atžvilgiu), geriausios praktikos biologinės įvairovės ir direktyvų 92/43/EB ir 2009/147/EB srityje kūrimui bei sklaidai, taip pat platesniems biologinės įvairovės iššūkiams, nurodytiems Sąjungos biologinės įvairovės strategijoje iki 2020 m.;
(15)
LIFE programos indėlis siekiant patenkinti metines tinklo Natura 2000 finansavimo reikmes turėtų būti vertinamas atsižvelgiant į biologinei įvairovei skirtas išlaidas, numatytas pagal kitus Sąjungos fondus. Ypatingas dėmesys turėtų būti skirtas integruotiesiems projektams pagal LIFE programą, kaip koordinuotam tinklo Natura 2000 finansavimo mechanizmui, atsižvelgiant į jų potencialą daryti įtaką fondams ir padidinti lėšų gamtai ir biologinei įvairovei, skirtų iš kitų Sąjungos fondų, įsisavinimo pajėgumą;
(16)
miškams tenka svarbus vaidmuo aplinkos ir klimato (pvz., biologinės įvairovės, vandens, dirvožemio ir klimato kaitos švelninimo bei prisitaikymo prie jos) srityje. Miškai ir dirvožemis padeda reguliuoti klimatą, nes juose iš atmosferos sugeriamas anglies dioksidas (CO2) ir kaupiami didžiuliai anglies kiekiai. Kad šis vaidmuo būtų optimizuotas, būtina teikti aktualius suderinamus duomenis ir informaciją. Todėl šis reglamentas taip pat turėtų būti pagrindas remti aplinkos ir klimato veiksmų, susijusių su miškais ir dirvožemiu, įskaitant kiek tai susiję su jų stebėsena, sąveiką. Didesnė sąveiką būtina ir tokiose srityse kaip vandens trūkumas ir sausros, taip pat potvynių grėsmės valdymas;
(17)
siekiant optimizuoti LIFE programos išteklių panaudojimą, reikėtų skatinti veiksmų pagal Aplinkos paprogramę, visų pirma skirtų biologinei įvairovei išsaugoti, ir priemonių pagal Klimato politikos paprogramę, skirtų klimato kaitos poveikiui mažinti ir prie jo prisitaikyti, sąveiką;
(18)
2011 m. gruodžio 15 d. Komisijos komunikate „Konkurencingos mažo anglies dioksido kiekio technologijų ekonomikos sukūrimo iki 2050 m. planas“ (2050 m. planas“) buvo pripažinta, kad naujų klimato kaitos švelninimo principų išmėginimas ir toliau būtų labai svarbus pereinant prie mažo anglies dioksido kiekio ekonomikos. Be to, reikia užtikrinti, kad prisitaikymas prie klimato kaitos būtų Sąjungos prioritetas įvairiose srityse. Be to, bendras valdymo skatinimas ir informuotumo didinimas taip pat labai svarbus, kad būtų pasiekti konstruktyvūs rezultatai ir užtikrintas suinteresuotųjų subjektų dalyvavimas. Todėl pagal Klimato politikos paprogramę turėtų būti remiamos pastangos, kuriomis prisidedama prie veiksmų trijose prioritetinėse srityse: klimato kaitos švelninimo, prisitaikymo prie klimato kaitos ir klimato valdymo bei informavimo. Pagal LIFE programą finansuojamais projektais turėtų būti galima prisidėti prie daugiau nei vienos konkrečios iš nurodytų prioritetinių sričių tikslų įgyvendinimo ir įtraukti į veiklą daugiau nei vieną valstybę narę;
(19)
pagal prioritetinę sritį „Klimato kaitos švelninimas“ turėtų būti padedama rengti ir įgyvendinti su klimatu susijusią Sąjungos politiką ir teisės aktus, visų pirma šiltnamio dujų stebėsenos ir ataskaitų teikimo, su žemės naudojimu susijusios politikos, žemės paskirties keitimo ir miškininkystės, natūralių anglies junginių saugyklų apsaugos, prekybos taršos leidimais sistemos, valstybių narių pastangų mažinti šiltnamio efektą sukeliančių dujų išlakas, anglies dioksido sugavimo ir saugojimo, atsinaujinančiosios energijos, energijos naudojimo efektyvumo, transporto ir kuro, ozono sluoksnio apsaugos ir fluorintų dujų srityse. Manytina, kad anglies dioksido surinkimo ir saugojimo infrastruktūros statyba nepatenka į LIFE programos taikymo sritį ir todėl ji negali būti remiama;
(20)
pirmieji klimato kaitos padariniai jau matomi Europoje ir visame pasaulyje, kaip antai ekstremalios oro sąlygos, dėl kurių kyla potvyniai ir sausros, kylanti temperatūra ir jūros lygis. Todėl prioritetinė sritis „Prisitaikymas prie klimato kaitos“ turėtų padėti gyventojams, ekonomikos sektoriams ir regionams prisitaikyti prie tokio poveikio, taikant konkrečias prisitaikymo priemones ir strategijas, siekiant didinti Sąjungos atsparumą. Šioje srityje įgyvendinami veiksmai turėtų papildyti veiksmai, kurie gali būti finansuojami pagal civilinės saugos finansinę priemonę, įsteigtą Europos Parlamento ir Tarybos sprendimu Nr. 1313/2013/ES (18). Manytina, kad stambios infrastruktūros statyba nepatenka į programos LIFE taikymo sritį ir todėl ji negali būti remiama;
(21)
išsamus aplinkos ir klimato srities politikos ir teisės aktų įgyvendinimas yra neatsiejamas nuo geresnio valdymo, geresnio suinteresuotųjų subjektų dalyvavimo ir informacijos sklaidos gerinimo tikslo. Todėl pagal prioritetinę sritį „Valdymas ir informavimas“ abiejuose paprogramiuose turėtų būti remiamas bendradarbiavimo platformų kūrimas ir dalijimasis geriausia praktika, kad būtų veiksmingiau vykdomi reikalavimai ir užtikrinamas jų įgyvendinimas, įskaitant mokymų programas teisėjams ir prokurorams, ir turėtų būti užsitikrinama visuomenės ir suinteresuotųjų subjektų parama Sąjungos politikos formavimo pastangoms aplinkos ir klimato srityse. Visų pirma turėtų būti remiamas žinių bazės ir geriausios praktikos Sąjungos teisės aktų įgyvendinimo srityje sklaidos gerinimas, informuotumo didinimas ir visuomenės dalyvavimas, galimybė gauti informaciją ir kreiptis į teismą aplinkos klausimais;
(22)
pagal šį reglamentą paramą reikėtų teikti laikantis Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 (19). Pagal LIFE programą finansuojami projektai turėtų atitikti tinkamumo ir skyrimo kriterijus, siekiant užtikrinti kuo geresnį Sąjungos lėšų panaudojimą ir pridėtinę vertę Sąjungai suteikimą. Vertindama pridėtinę vertę Sąjungai, Komisija ypatingą dėmesį turėtų skirti, kai taikoma, prioritetinėms sritims, projektų galimybei būti pakartotiems ir perkeltiems, jų rezultatų tvarumui ir indėliui siekiant bendrų ir konkrečių prioritetinių sričių tikslų, taip pat teminiams prioritetams, įgyvendinamiems per projektų temas. Turėtų būti skatinami projektai, darantys tarpsektorinį poveikį. Komisija taip pat turėtų skatinti naudoti žaliuosius viešuosius pirkimus, visų pirma įgyvendinant projektus;
(23)
kad būtų išsaugotos vienodos veiklos sąlygos visoms vidaus rinkoje veikiančioms įmonėms ir išvengta nepagrįsto konkurencijos iškreipimo, pagal LIFE programą numatytas finansavimas, kai taikytina, turėtų būti skiriamas rinkos trūkumams pašalinti. Be to, tais atvejais, kai finansavimas yra valstybės pagalba pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (toliau - SESV) 107 straipsnio 1 dalį, finansavimas turėtų būti teikiamas laikantis valstybės pagalbos taisyklių, jog nebūtų iškreipiama rinka, kaip antai išstumiant privatųjį finansavimą, kuriant neveiksmingas rinkos struktūras ar išsaugant neefektyvias bendroves; finansavimas negali būti skiriamas, kol nėra patvirtintas Komisijos pagal SESV 108 straipsnio 3 dalį, nebent atitiktų pagal Tarybos reglamentą (EB) Nr. 994/98 (20) priimtą reglamentą;
(24)
kad būtų geriau įgyvendinama aplinkos ir klimato politika bei didinama klimato ir aplinkos tikslų integracija į kitas politikos sritis, LIFE programa turėtų skatinti projektus, kuriais remiami integruoti požiūriai į aplinkos ir klimato srities teisės aktų bei politikos įgyvendinimą. Tokiais integruotaisiais projektais turėtų būti naudojamasi kaip konkrečiais būdais, skirtais aplinkos ir klimato tikslų integracijai į kitų sričių Sąjungos politiką ir į bendras Sąjungos išlaidas skatinti vadovaujantis strategija „Europa 2020“. Jie turėtų suteikti geros veiksmingo ir gerai koordinuoto Sąjungos aplinkos ir klimato politikos įgyvendinimo valstybėse narėse ir regionuose praktikos pavyzdžius. Pagal Aplinkos paprogramę integruotaisiais projektais visų pirma turėtų būti siekiama, kad būtų įgyvendinama Sąjungos biologinės įvairovės strategija iki 2020 m., ypač atsižvelgiant į Direktyva 92/43/EEB įsteigto tinklo Natura 2000 veiksmingą valdymą ir konsolidavimą, tuo tikslu įgyvendinant prioritetines veiksmų programas, parengtas pagal tos direktyvos 8 straipsnį, taip pat kad būtų įgyvendinama Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2000/60/EB (21) ir atliekų ir oro klausimus reglamentuojantys teisės aktai;
(25)
nors integruotaisiais projektais daugiausia dėmesio turėtų būti skiriama nustatytoms temoms, jie turėtų būti daugiatiksliais įgyvendinimo mechanizmais (pvz., siekiant naudos aplinkai ir gebėjimų ugdymo), kurie leidžia pasiekti rezultatus kitose politikos srityse, visų pirma jūrų aplinkos srityje, laikantis Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2008/56/EB (22) tikslų. Integruotuosius projektus galima būtų numatyti ir kitose aplinkai skirtose srityse. Klimato politikos paprogramės atveju tie projektai daugiausia turėtų būti susiję su klimato kaitos švelninimo ir prisitaikymo prie jo strategijomis bei veiksmų planais;
(26)
integruotaisiais projektais turėtų būti remiamos tik tam tikrų rūšių veikla ir priemonės, o kita veikla, papildanti į projektą įtrauktą veiklą, turėtų būti finansuojama iš kitų Sąjungos finansavimo programų, taip pat ir nacionalinėmis, regionų ir privačiojo sektoriaus lėšomis. Teikiant finansavimą pagal LIFE programą turėtų būti išnaudojama įvairių Sąjungos finansavimo šaltinių sąveika ir užtikrinamas jų nuoseklumas, strategiškai sutelkiant dėmesį į aplinką ir klimatą kartu užtikrinant, kad procedūros būtų supaprastintos;
(27)
integruotieji projektai, kuriuos vykdant didelis dėmesys skiriamas Sąjungos aplinkos ir klimato srities teisės aktų ir politikos įgyvendinimui vadovaujantis integruotaisiais požiūriais, reikalauja imtis veiksmų visoje Sąjungoje ir visuose sektoriuose, kurie aptariami šiame reglamente. Dėl to į atrankos procesą reikia įtraukti paskirstymo elementą, kad būtų galima lengviau užtikrinti geografinę pusiausvyrą, o valstybės narės turi stengtis - jei būtina, gaudamos paramą pagal LIFE programos techninės pagalbos projektą - programavimo laikotarpiu parengti ir pasiūlyti bent vieną integruotąjį projektą;
(28)
atsižvelgiant į integruotųjų projektų požiūrio naujoviškumą, suinteresuotieji subjektai, kai būtina, turėtų būti remiami, t. y. gauti techninę pagalbą. Paraiškų teikimo etapas turėtų būti palengvintas taikant dviejų etapų paraiškų teikimo procedūrą. Pirmuoju etapu finansiniame plane turėtų būti nurodyta, kurie kiti Sąjungos, nacionaliniai ar privatūs finansavimo šaltiniai turi būti mobilizuoti ir kokiu mastu tai turi būti daroma. Tik antruoju etapu turėtų būti reikalaujama ketinimų laiško bent iš vieno kito finansavimo šaltinio siekiant užtikrinti, kad būtų įvykdytas reikalavimas mobilizuoti papildomą finansavimo šaltinį. Skyrimo etapu turėtų būti atsižvelgta į kitų Sąjungos lėšų mobilizavimo mastą;
(29)
integruotųjų projektų sėkmė priklauso nuo glaudaus nacionalinių, regioninių ir vietos institucijų bendradarbiavimo su nevalstybiniais subjektais, kuriems aktualūs LIFE programos tikslai. Todėl turėtų būti vadovaujamasi sprendimų, susijusių su projektų rengimu, įgyvendinimu, vertinimu ir stebėsena, skaidrumo ir atskleidimo principais;
(30)
kai tai susiję su Aplinkos paprogramės projektais (išskyrus integruotuosius projekus), pagal solidarumo ir atsakomybės pasidalijimo principus visoms valstybėms narėms turėtų būti užtikrintas proporcingas lėšų paskirstymas pirmosios daugiametės darbo programos trukmės laikotarpiu nustatant orientacinius nacionalinius asignavimus;
(31)
siekiant ugdyti valstybių narių dalyvavimo LIFE programoje gebėjimus, kiekvienai atitinkamus šiame reglamente nustatytus reikalavimus atitinkančiai valstybei narei turėtų būti suteiktas garantuotasis finansavimas, skirtas gebėjimų ugdymo projektams. Toks finansavimas turėtų būti skiriamas remiantis gebėjimų ugdymo planu, dėl kurio susitarta ir kuriame išdėstyta, kokių veiksmų ketinama imtis ir koks finansavimas yra reikalingas;
(32)
kokybė turėtų būti svarbiausias kriterijus, kuriuo LIFE programos kontekste būtų vadovaujamasi projekto vertinimo ir skyrimo proceso metu. Paskirstymo elementai, nustatyti siekiant atspindėti geografinę pusiausvyrą, yra orientacinio pobūdžio ir neturėtų reikšti, kad kiekvienai valstybei narei bus užtikrintos lėšos ar asignavimai;
(33)
Sąjunga yra Jungtinių Tautų ekonomikos komisijos Europai (UNECE) konvencijos dėl galimybės gauti informaciją, visuomenės dalyvavimo priimant sprendimus ir teisės kreiptis į teismus aplinkos klausimais (toliau - Orhuso konvencija) šalis. Todėl reikėtų remti nevyriausybines organizacijas (toliau - NVO) ir ne pelno organizacijų, siekiančių bendros Sąjungos svarbos tikslo, tinklus, nes jie veiksmingai remia Orhuso konvencijos tikslų įgyvendinimą politikos formavimo procese pristatydamos Sąjungos piliečių nuomonę ir jiems susirūpinimą keliančius klausimus ir remdamos politikos įgyvendinimą, taip pat didina informuotumą apie problemas, susijusias su aplinka ir klimatu, ir apie atitinkamas politikos priemones. Pagal LIFE programą tinkama remti įvairias NVO ir ne pelno organizacijų, siekiančių bendros Sąjungos svarbos tikslo, tinklus, visų pirma veikiančius aplinkos arba klimato politikos srityje, konkurencingai ir skaidriai skiriant veiklos dotacijas, kad jie galėtų veiksmingai prisidėti prie Sąjungos politikos, taip pat skatinti ir stiprinti Sąjungos aplinkos ir klimato tikslų įgyvendinimą ir vykdymą bei ugdyti ir stiprinti jų gebėjimus, kad jos taptų efektyvesnėmis partnerėmis;
(34)
kad tinkamai vykdytų inicijavimo vaidmenį aplinkos ir klimato politikos kūrimo bei įgyvendinimo srityje, LIFE programos išteklius Komisija turėtų naudoti Sąjungos aplinkos ir klimato politikai ir teisės aktams inicijuoti, įgyvendinti ir paprastinti, įskaitant paslaugų ir prekių pirkimą. Ryšių veiklai pagal šį reglamentą skiriami finansiniai ištekliai turėtų būti skirti ir instituciniam informavimui apie Sąjungos politinius prioritetus, taip pat apie visų svarbiausių Sąjungos aplinkos ir klimato srities teisės aktų įgyvendinimo ir perkėlimo į nacionalinę teisę padėtį;
(35)
dabar rinkoje susidaręs atotrūkis tarp paskolų, nuosavo kapitalo ir rizikos kapitalo paklausos ir pasiūlos finansų krizės sąlygomis gali ir toliau neišnykti, todėl tinkama leisti naudoti finansinėmis priemonėmis remti projektus, kuriais aplinkos ar klimato srityse būtų galima gauti pajamų. Pagal LIFE programą remiamas finansines priemones reikėtų naudoti konkretiems rinkos poreikiams tenkinti efektyviai naudojant sąnaudas, laikantis programos tikslų ir neišstumiant privačiojo finansavimo. Finansines priemones turėtų būti galima derinti su dotacijomis, finansuojamomis iš Sąjungos biudžeto, įskaitant ir pagal šį reglamentą;
(36)
atsižvelgiant į ankstesnių LIFE programų taikymo patirtį, iškilo poreikis daugiausia pastangų skirti konkretiems aplinkos ir klimato politikos prioritetams bei veiksmų sritims. Tie teminiai prioritetai neturėtų būti baigtiniai, kad pareiškėjai galėtų teikti pasiūlymus kitose srityse ir įtraukti naujas idėjas, kaip reaguoti į naujus iššūkius. Daugiametės programos turėtų būti ir lanksčios, kad būtų galima pasiekti LIFE programos užduotis bei tikslus, kartu užtikrinant būtiną projektų temų, pagal kurias įgyvendinami teminiai prioritetai, stabilumą galimiems pareiškėjams, kad jie galėtų planuoti, rengti ir teikti pasiūlymus. Pirmoji daugiametė darbo programa turėtų galioti ketverius metus, o po jos turėtų būti vykdoma antroji trejų metų trukmės darbo programa. Į abi darbo programas turėtų būti įtrauktas nebaigtinis projektų temų, pagal kurias įgyvendinami teminiai prioritetai, sąrašas;
(37)
kaip matyti iš ankstesnių LIFE programų patirties, svarbų vaidmenį atlieka LIFE nacionaliniai kontaktiniai punktai, visų pirma teikdami pagalbą pareiškėjams ir paramos gavėjams teikimu, taip prisidėdami prie sėkmingo programos įgyvendinimo. Todėl LIFE nacionalinių ir regioninių informacinių punktų sistema turėtų tęsiama, ir prireikus, stiprinama, visų pirma valstybėse narėse, kuriose įgyvendinama mažai projektų, o Komisijos ir LIFE nacionalinių kontaktinių punktų, taip pat LIFE nacionalinių ir regioninių kontaktinių punktų bendradarbiavimas tyrėtų būti stiprinamas. Ankstesnių LIFE programų patirtis taip pat parodė, kad svarbu užtikrinti veiksmingą projektų rezultatų ir tinklų kūrimo veiklos sklaidą siekiant padidinti LIFE programos sverto poveikį ir jos pridėtinę vertę Sąjungai, pirmiausia rengiant seminarus, praktinius seminarus ir imantis kitų veiksmų, kuriais Sąjungoje būtų siekiama keistis patirtimi, žiniomis ir gera praktika. Todėl Komisija turėtų tęsti ir stiprinti tikslinę sklaidos veiklą, įskaitant veiksmus, kuriais ypatingas dėmesys būtų skirtas integruotiesiems projektams, visų pirma valstybėse narėse, kuriose įgyvendinama mažai projektų, ir specifiniuose sektoriuose, taip pat skatinti LIFE programos paramos gavėjų ir kitų asmenų tarpusavio bendradarbiavimą ir patirties mainus. Komisija, naudodamasi tinkamomis žiniasklaidos priemonėmis ir technologijomis, taip pat turėtų toliau reguliariai skelbti pagal LIFE programą finansuojamų projektų sąrašą, įskaitant trumpą tikslų ir pasiektų rezultatų apibūdinimą ir panaudotų išlaidų suvestinę;
(38)
siekiant supaprastinti LIFE programą ir sumažinti pareiškėjams bei paramos gavėjams tenkančią administracinę naštą, reikėtų dažniau taikyti vienodo dydžio normas ir vienkartines sumas, neatsisakant galimybės finansuoti PVM ir nuolatiniam personalui skirtų išlaidų, kaip nustatyta pagal Reglamente (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 nustatytas sąlygas. Remiantis dabartine praktika, valstybės organizacijų (kaip koordinuojančiojo paramos gavėjo ir (arba) asocijuotojo paramos gavėjo) indėlio į projektą suma turėtų bent 2 % viršyti nacionalinių administracijų darbuotojų, atsakingų už projektą, atlyginimų išlaidų sumą. Sąjungos lėšos neturėtų būti naudojamos nacionaliniams biudžetams subsidijuoti, pvz., su PVM susijusioms sąnaudoms padengti. Vis dėlto turima informacija apie tai, kokio dydžio Sąjungos lėšos naudojamos PVM padengti, ribota. Todėl Komisija LIFE programos laikotarpio vidurio ir ex post vertinimuose turėtų pateikti PVM kompensacijų kiekvienoje valstybėje narėje, dėl kurių galutiniu mokėjimo etapu yra kreipęsi projekto paramos pagal LIFE programą gavėjai, apžvalgą;
(39)
turėtų būti nustatytas tokio dydžio maksimalus bendras finansavimas, koks būtinas veiksmingam pagal LIFE programą teikiamos paramos lygiui išlaikyti;
(40)
LIFE programa ir jos paprogramės turėtų būti reguliariai stebimi ir vertinami, remiantis atitinkamais veiklos rodikliais, kad būtų galima daryti pakeitimus, įskaitant bet kokią būtiną teminių prioritetų peržiūrą. Komisija, toliau apibrėždama programų ir projektų vertinimo veiklos rodiklius, turėtų ypatingą dėmesį atkreipti į kokybės stebėseną, kuris būtų pagrįstas veiklos rodikliais, taip pat laukiamais rezultatais ir poveikiu. Be to, Komisija turėtų pasiūlyti ilgalaikės projektų sėkmės stebėsenos metodą, visų pirma gamtos ir biologinės įvairovės prioritetinėje srityje. Kad būtų atskleista galima abiejų paprogramių bendra nauda klimato veiksmams ir biologinei įvairovei ir kad būtų teikiama informacija apie išlaidų lygį, stebint LIFE programą turėtų būti stebimos su klimatu susijusios išlaidos ir su biologine įvairove susijusios išlaidos, kaip apibrėžta komunikate „Strategijos „Europa 2020“ biudžetas“. Tokia stebėsena turėtų būti grindžiamas paprasta metodika, priskiriant išlaidas vienai iš trijų kategorijų: tik su klimatu ir (arba) biologine įvairove (100 %) susijusioms išlaidoms, su klimatu ir (arba) biologine įvairove (40 %) labai susijusioms išlaidoms ir su klimatu ir (arba) biologine įvairove (0 %) nesusijusioms išlaidoms. Tokia metodika nereiškia, kad prireikus turėtų būti atsisakoma taikyti tikslesnę metodiką;
(41)
atsižvelgiant į ilgametę Komisijos patirtį LIFE programos ir projektų valdymo srityje, taip pat į teigiamą LIFE programos paramos gavėjų patirtį, susijusią su išorės stebėsenos grupėmis, už LIFE programos valdymą turėtų toliau būti atsakinga Komisija. Turėtų būti atlikta bet kurio LIFE programos ir projektų valdymo struktūros pasikeitimo ekonominės naudos ex ante analizė ir ypatingas dėmesys turėtų būti skirtas siekiui užtikrinti tinkamas ir visapusiškas ekspertines žinias, visų pirma gamtos ir biologinės įvairovės prioritetinėje srityje;
(42)
Sąjungos finansiniai interesai turėtų būti ginami proporcingomis priemonėmis visą išlaidų ciklą, įskaitant pažeidimų prevenciją, nustatymą ir tyrimą, prarastų, neteisėtai išmokėtų ar neteisingai panaudotų lėšų susigrąžinimą ir, kai taikytina, sankcijas;
(43)
kad būtų užtikrintas kuo geriausias Sąjungos fondų panaudojimo įvertinimas, pagal SESV 290 straipsnį Komisijai turėtų būti deleguoti įgaliojimai priimti aktus dėl veiklos rodiklių, taikomų Aplinkos paprogramės teminiams prioritetams ir Klimato politikos paprogramės prioritetinėms sritims, III priede nustatytų teminių prioritetų keitimo ir projektų, kuriais remiamas gamtos ir biologinės įvairovės išsaugojimas, dotacijoms skirto biudžeto procentinės dalies padidinimo. Ypač svarbu, kad atlikdama parengiamąjį darbą Komisija tinkamai konsultuotųsi, taip pat ir su ekspertais. Atlikdama su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą ir rengdama jų tekstus Komisija turėtų užtikrinti, kad atitinkami dokumentai būtų vienu metu, laiku ir tinkamai perduodami Europos Parlamentui ir Tarybai;
(44)
siekiant užtikrinti vienodas šio reglamento įgyvendinimo sąlygas, susijusias su daugiamečių darbo programų patvirtinimu, Komisijai turėtų būti suteikti įgyvendinimo įgaliojimai. Tais įgaliojimais turėtų būti naudojamasi laikantis Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 182/2011 (23);
(45)
jei Aplinkos ir klimato politikos LIFE programos komitetas nepateikia nuomonės dėl įgyvendinimo akto projekto, Komisija, atsižvelgdama į Reglamento (ES) Nr. 182/2011 5 straipsnio 4 dalies antrą pastraipą, neturėtų priimti įgyvendinimo akto projekto. Naudojimasis šia procedūra turėtų būti pagrįstas, inter alia, būtinybe įvertinti proporcingą lėšų paskirstymą integruotiesiems projektams, visų pirma maksimalią sumą, kuri gali būti skirta vienam integruotajam projektui;
(46)
siekiant užtikrinti veiksmingą perėjimą nuo priemonių, patvirtintų pagal Reglamentą (EB) Nr. 614/2007 prie LIFE programos, reikia toliau stebėti, tikrinti ir kokybės atžvilgiu vertinti veiklą, finansuojamą pagal tą reglamentą pasibaigus jo galiojimui;
(47)
LIFE programos pridėtinė vertė išplaukia iš jos principų specifikos ir ja skiriamo dėmesio, dėl kurios pagal ją atliekamos intervencinės priemonės yra ypač pritaikytos prie aplinkos ir klimato poreikių. LIFE programa gali padėti įgyvendinti aplinkos politiką veiksmingiau nei valstybėms narėms imantis individualių veiksmų, nes geriau sutelkiami ištekliai ir patirtis. Be to, šia programa užtikrinamas pagrindas plėtoti geriausią praktiką bei žinias ir jomis keistis, taip pat gerinti, skatinti ir spartinti acquis įgyvendinimo pokyčius, ugdyti gebėjimus, remti privačius subjektus, bandančius nedidelio masto technologijas ir sprendinius, visų pirma MVĮ pagalba, ir suteikti galimybę valstybėms narėms bei suinteresuotiesiems subjektams mokytis vieniems iš kitų. Be to, LIFE programa užtikrinama Sąjungos ir nacionalinių fondų sąveika, kartu pritraukiamos papildomos privačiojo sektoriaus lėšos - taip didinama Sąjungos intervencijos darna ir skatinamas vienodesnis acquis įgyvendinimas;
(48)
kadangi šio reglamento tikslų, t. y. padėti įgyvendinti ir plėtoti Sąjungos aplinkos ir klimato politiką ir teisės aktus, įskaitant aplinkos ir klimato tikslų integravimą į kitą politiką, taip pat skatinti geresnį valdymą, valstybės narės negali deramai pasiekti, o dėl šio reglamento masto ir poveikio tų tikslų būtų geriau siekti Sąjungos lygiu, laikydamasi Europos Sąjungos sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo Sąjunga gali patvirtinti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šis reglamentas neviršija to, kas būtina tiems tikslams pasiekti;
(49)
todėl Reglamentas (EB) Nr. 614/2007 turėtų būti panaikintas,
PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:
I ANTRAŠTINĖ DALIS
APLINKOS IR KLIMATO POLITIKOS PROGRAMA (LIFE)
1 straipsnis
Įsteigimas
Šiuo reglamentu įsteigiama aplinkos ir klimato politikos programa, apimanti laikotarpį nuo 2014 m. sausio 1 d. iki 2020 m. gruodžio 31 d. (toliau - LIFE programa).
2 straipsnis
Terminų apibrėžtys
Šiame reglamente vartojamų terminų apibrėžtys:
a) bandomieji projektai- projektai, kuriuos vykdant taikoma dar netaikyta arba neišbandyta technika ar metodas arba jie nebuvo taikyti ar išbandyti kitur, kuriuos vykdant gali būti užtikrinta nauda aplinkos ar klimato srityje, palyginti su esama geriausia praktika, ir kuriuos vėliau didesniu mastu galima taikyti panašiose situacijose;
b) parodomieji projektai- projektai, kuriuos vykdant praktikoje įgyvendinami, bandomi, vertinami ir skleidžiami nauji arba vykdant konkretų projektą (kaip antai geografinėmis, ekologinėmis ar socialinėmis arba ekonominėmis aplinkybėmis) nežinomi veiksmai, metodika ar principai ir kurie galėtų būti taikomi kitais atvejais panašiomis aplinkybėmis;
c) geriausios praktikos projektai- projektai, kuriuos vykdant taikoma tinkama, ekonomiškai efektyvi ir pažangiausia technika, metodai ir principai, atsižvelgiant į konkrečias projekto aplinkybes;
d) integruotieji projektai- projektai, kuriuos vykdant didelėje teritorijoje, visų pirma regioniniu, keleto regionų, nacionaliniu arba tarptautiniu mastu, įgyvendinami aplinkos arba klimato planai ar strategijos, kurių reikalaujama pagal konkrečius Sąjungos aplinkos ar klimato srities teisės aktus, kurie parengiami pagal kitus Sąjungos teisės aktus arba kuriuos parengia valstybių narių valdžios institucijos, visų pirma gamtos srityje, įskaitant, inter alia, tinklo Natura 2000 valdymą, vandens, atliekų, oro, taip pat klimato kaitos švelninimo ir prisitaikymo prie jos sritis, kartu užtikrinant suinteresuotųjų subjektų dalyvavimą ir skatinant koordinavimą su bent vienu kitu atitinkamu Sąjungos, nacionaliniu ar privačiu finansavimo šaltiniu ir jo mobilizavimą;
e) techninės pagalbos projektai- projektai, kuriuos vykdant veiklos dotacijomis teikiama finansinė parama, skirta padėti pareiškėjams parengti integruotuosius projektus ir visų pirma užtikrinti, kad tie projektai atitiktų LIFE programos tvarkaraštį, techninius ir finansinius reikalavimus derinant su 8 straipsnio 3 dalyje nurodytais fondais;
f) gebėjimų ugdymo projektai- projektai, veiklos dotacijų būdu teikiantys finansinę paramą veiksmams, būtiniems ugdyti valstybių narių gebėjimus, įskaitant LIFE nacionalinius ar regioninius kontaktinius punktus, siekiant užtikrinti, kad valstybės narės galėtų veiksmingiau dalyvauti įgyvendinant LIFE programą;
g) parengiamieji projektai- projektai, kuriuos Komisija, bendradarbiaudama su valstybėmis narėmis, pirmiausia identifikuoja siekdama paremti konkrečius Sąjungos aplinkos ar klimato politikos ir teisės aktų rengimo bei įgyvendinimo poreikius;
h) informavimo, informuotumo didinimo ir sklaidos projektai- projektai, kuriais siekiama palaikyti ryšius, skleisti informaciją ir didinti informuotumą aplinkosaugos ir klimato politikos paprogramių srityse.
3 straipsnis
Bendrieji tikslai ir veiklos rodikliai
1. LIFE programa visų pirma siekiama šių bendrųjų tikslų:
a)
padėti pereiti prie kimatui atsparios mažo anglies dioksido kiekio ir efektyvaus išteklių naudojimo ekonomikos, aplinkos kokybės apsaugos bei gerinimo ir biologinės įvairovės nykimo sustabdymo, įskaitant paramą tinklui Natura 2000 ir kovą su ekosistemų nykimu;
b)
gerinti Sąjungos aplinkos ir klimato politikos bei teisės aktų rengimą, įgyvendinimą ir vykdymo užtikrinimą, taip pat greitinti ir skatinti bei remti aplinkos ir klimato tikslų integravimą ir įtraukimą į kitas Sąjungos politikos sritis bei viešojo ir privačiojo sektorių praktiką, įskaitant šių sektorių pajėgumo didinimą;
c)
remti geresnį aplinkos ir klimato valdymą visais lygmenimis, įskaitant didesnį pilietinės visuomenės, NVO ir vietos subjektų dalyvavimą;
d)
remti 7-osios aplinkos veiksmų programos įgyvendinimą.
Siekdama tų tikslų LIFE programa prisideda prie tvarios plėtros ir strategijos „Europa 2020“ tikslų bei užduočių, taip pat prie atitinkamų Sąjungos aplinkos ir klimato politikos strategijų ir planų įgyvendinimo.
2. 1 dalyje nustatytų bendrųjų tikslų siekiama vadovaujantis šiomis paprogramėmis:
a)
Aplinkos paprograme;
b)
Klimato politikos paprograme.
3. LIFE programos įgyvendinimas visų pirma vertinamas pagal šiuos rodiklius:
a)
kiek tai susiję su 1 dalies a punkte nurodytu bendruoju tikslu - pagal siejamą padėties aplinkos ir klimato srityje pagerinimą Įgyvendinant tikslą prisidėti prie biologinės įvairovės nykimo sustabdymo, su programos įgyvendinimu siejamas padėties aplinkos srityje pagerinimas vertinamas pagal tai, kokia tinklo Natura 2000 procentinė dalis atkurta arba pradėta tinkamai valdyti, koks atkurtas plotas ir kokio tipo atkurtos ekosistemos, pagal buveinių bei rūšių, kurių atžvilgiu imamasi veiksmų siekiant pagerinti apsaugos būklę, skaičių ir tipą;
b)
kiek tai susiję su 1 dalies b punkte nurodytais su kūrimu ir įgyvendinimu susijusiais bendraisiais tikslais - pagal sukurtų arba intervencinių priemonių, kurių buvo imtasi, ir kuriomis pagal Sąjungos aplinkos ar klimato politiką ir teisės aktus įgyvendinami planai, programos ar strategijos, skaičių ir intervencinių priemonių, kurias tinka pakartoti arba perduoti, skaičių;
c)
kiek tai susiję su 1 dalies b punkte nurodytais su integracija ir įtraukimu susijusiais bendraisiais tikslais - pagal intervencinių priemonių, kurias vykdant užtikrinama sąveika arba kurios įtrauktos į kitas Sąjungos finansavimo programas ar integruotos į viešojo arba privačiojo sektoriaus praktiką, skaičių;
d)
kiek tai susiję su 1 dalies c punkte nurodytu bendruoju tikslu - pagal intervencinių priemonių, skirtų geresniam valdymui, informacijos sklaidai ir informuotumo aplinkos ir klimato aspektais didinimui užtikrinti, skaičių.
Komisijai suteikiami įgaliojimai pagal 29 straipsnį priimti deleguotuosius aktus toliau apibrėžti veiklos rodiklius, atsižvelgiant į jų taikymą teminėms sritims ir teminiams prioritetams, nurodytiems atitinkamai 9 straipsnyje ir III priedo (Aplinkos paprogramės) ir 13 straipsnyje (Klimato politikos paprogramė).
4 straipsnis
Biudžetas
1. LIFE programos įgyvendinimo finansinis paketas 2014-2020 m. laikotarpiui yra 3 456 655 000 EUR dabartinėmis kainomis, o tai atitinka 0,318 % visos įsipareigojimų asignavimų sumos, nurodytos Reglamente (ES) Nr. 1311/2013.
Europos Parlamentas ir Taryba patvirtina metinius asignavimus atsižvelgdami į daugiametėje finansavimo programoje nustatytas ribas.
2. Paprogramių biudžetas yra toks:
a)
2 592 491 250 EUR iš viso 1 dalyje nurodyto finansinio paketo skiriama Aplinkos paprogramei;
b)
864 163 750 EUR iš viso 1 dalyje nurodyto finansinio paketo skiriama Klimato politikos paprogramei.
5 straipsnis
Trečiųjų šalių dalyvavimas LIFE programoje
LIFE programoje gali dalyvauti šios šalys:
a)
Europos laisvosios prekybos asociacijos šalys, kurios yra Europos ekonominės erdvės (EEE) susitarimo šalys;
b)
šalys kandidatės, potencialios šalys kandidatės ir į Sąjungą stojančios šalys;
c)
šalys, kurioms taikoma Europos kaimynystės politika;
d)
šalys, tapusios Europos aplinkos agentūros narėmis pagal Tarybos reglamentą (EB) Nr. 933/1999 (24).
Tokiam dalyvavimui taikomos atitinkamuose dvišaliuose arba daugiašaliuose susitarimuose, kuriuose įtvirtinti tų trečiųjų šalių dalyvavimo Sąjungos programose bendrieji principai, nustatytos sąlygos.
6 straipsnis
Veikla už Sąjungos ribų arba užjūrio šalyse ir teritorijose
1. Nedarant poveikio 5 straipsnio taikymui, LIFE programos lėšomis gali būti finansuojama veikla už Sąjungos ribų ir užjūrio šalyse ir teritorijose (UŠT), kaip nustatyta Sprendime 2001/822/EB (Užjūrio asociacijos sprendimas), su sąlyga, kad tokia veikla yra būtina Sąjungos aplinkos ir klimato tikslams pasiekti ir valstybės narės teritorijose, kurioms taikomos Sutartys, įgyvendinamų intervencinių priemonių veiksmingumui užtikrinti.
2. Ne Sąjungoje įsteigtas juridinis asmuo gali dalyvauti 18 straipsnyje nurodytuose projektuose, jeigu projektą koordinuojantis lėšų gavėjas yra įsikūręs Sąjungoje, o ne Sąjungoje vykdytina veikla atitinka šio straipsnio 1 dalies reikalavimus.
7 straipsnis
Tarptautinis bendradarbiavimas
Įgyvendinant LIFE programą prireikus gali būti bendradarbiaujama su atitinkamomis tarptautinėmis organizacijomis ir su jų institucijomis ir įstaigomis, jei to reikia 3 straipsnyje nustatytiems bendriesiems tikslams įgyvendinti.
8 straipsnis
Papildomumas
1. Komisija ir valstybės narės užtikrina, kad pagal LIFE programą teikiama parama atitiktų Sąjungos politiką bei prioritetus ir papildytų kitas Sąjungos finansines priemones, tačiau kartu būtų užtikrinamas supaprastinimo priemonių įgyvendinimas.
2. Pagal LIFE programą finansuojama veikla atitinka Sąjungos ir nacionalinę teisę, įskaitant Sąjungos valstybės pagalbos taisykles. Visų pirma apie finansavimą pagal LIFE programą, kuri pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį priskiriama valstybės pagalbai, valstybės narės praneša Komisijai ir tokio finansavimo negalima įgyvendinti, kol Komisija jo nepatvirtina pagal SESV 108 straipsnio 3 dalį, nebent jis atitinka reglamentą, priimtą pagal Reglamento (EB) Nr. 994/98 2 straipsnio 1 dalį ir 8 straipsnį.
3. Pagal joms tenkančias atitinkamas atsakomybės sritis Komisija ir valstybės narės užtikrina koordinavimą tarp LIFE programos ir Europos regioninės plėtros fondo, Europos socialinio fondo, Sanglaudos fondo, Europos žemės ūkio fondo kaimo plėtrai, Europos jūrų reikalų ir žuvininkystės fondo, kad būtų sukurta sąveika, visų pirma įgyvendinant integruotuosius projektus, ir būtų remiamas sprendimų, metodų ir požiūrių, sukurtų pagal LIFE programą, naudojimas. Toks koordinavimas vykdomas pagal sistemą, sukurtą remiantis Bendrųjų nuostatų reglamentu, ir Bendrąja strategine programa ir partnerystės susitarimuose nustatytais ir mechanizmais, kaip reikalaujama pagal tą reglamentą.
4. Komisija taip pat užtikrina nuoseklumą bei sąveiką ir siekia, kad LIFE programa nesidubliuotų su kita Sąjungos politika ir finansinėmis priemonėmis, visų pirma su programa „Horizontas 2020“ ir programomis, vykdomomis pagal Sąjungos išorės veiksmus.
II ANTRAŠTINĖ DALIS
PAPROGRAMĖS
1 SKYRIUS
Aplinkos paprogramė
9 straipsnis
Aplinkos paprogramės prioritetinės sritys
1. Aplinkos paprogramės prioritetinės sritys yra šios trys sritys:
a)
aplinkos ir išteklių naudojimo efektyvumas;
b)
gamta ir biologinė įvairovė;
c)
aplinkos valdymas ir informavimas.
2. 1 dalyje išvardytos prioritetinės sritys apima III priede nurodytus teminius prioritetus.
Prireikus Komisijai pagal 29 straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais papildomi, išbraukiami ar iš dalies keičiami III priede nustatyti teminiai prioritetai vadovaujantis šiais kriterijais:
a)
7-ojoje aplinkosaugos veiksmų programoje nustatytais prioritetais;
b)
konkrečiais kiekvienai 10, 11 ir 12 straipsniuose nurodytai prioritetinei sričiai nustatytais tikslais;
c)
patirtimi, įgyta įgyvendinant 24 straipsnyje nurodytą daugiametę darbo programą;
d)
patirtimi, įgyta įgyvendinant integruotuosius projektus;
e)
prioritetais, nustatytais remiantis naujais Sąjungos aplinkos teisės aktais, kurie buvo priimti po 2013 m. gruodžio 23 d.; arba
f)
patirtimi, sukaupta esamų Sąjungos aplinkos teisės aktų ir politikos įgyvendinimo srityje.
Komisija peržiūri ir prireikus persvarsto III priede nustatytus teminius prioritetus ne vėliau kaip iki LIFE programos laikotarpio vidurio vertinimo, nurodyto 27 straipsnio 2 dalies a punkte.
3. Bent 55 % biudžeto išteklių, numatytų projektams, kurie pagal Aplinkos paprogramę remiami veiklos dotacijomis, skiriama projektams, kuriais remiamas gamtos ir biologinės įvairovės išsaugojimas.
4. Komisijai pagal 29 straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus siekiant daugiausia 10 % padidinti šio straipsnio 2 dalyje nurodytą procentinę dalį, jei visos lėšos, kurių dvejus metus iš eilės prašyta teikiant pasiūlymus, patenkančius į gamtos ir biologinės įvairovės prioritetinę sritį, ir kurios atitinka minimalius kokybės reikalavimus, daugiau negu 20 % viršija atitinkamą dvejiems prieš tuos metus einantiems metams apskaičiuotą sumą.
10 straipsnis
Prioritetinės srities „Aplinka ir išteklių naudojimo efektyvumas“ konkretūs tikslai
Aplinkos paprogramės prioritetinės srities „Aplinka ir išteklių naudojimo efektyvumas“ konkretūs tikslai visų pirma yra šie:
a)
plėtoti, bandyti ir demonstruoti su aplinkos srities iššūkiais susijusią politiką arba valdymo principus, geriausią praktiką ir sprendimus, įskaitant naujoviškų technologijų vystymą ir demonstravimą, kurie tinkami kartoti, perduoti ar integruoti (taip pat ir aplinkos ir sveikatos ryšio atžvilgiu), ir kuriuos taikant remiama efektyvaus išteklių naudojimo politika ir teisės aktai, įskaitant Efektyviai išteklius naudojančios Europos veiksmų planą;
b)
remti integruotų principų, skirtų planų ir programų įgyvendinimui pagal Sąjungos aplinkos politiką ir teisės aktus, taikymą, plėtojimą, bandymą ir demonstravimą, visų pirma vandens, atliekų ir oro klausimais;
c)
gerinti žinių bazę Sąjungos aplinkos politikos ir teisės aktų kūrimo, įgyvendinimo, analizės, stebėsenos ir vertinimo srityse, taip pat veiksnių, poveikio ir reakcijos, turinčios įtakos aplinkai Sąjungoje ir už jos ribų, analizės ir stebėsenos srityse.
11 straipsnis
Prioritetinės srities „Gamta ir biologinė įvairovė“ konkretūs tikslai
Aplinkos paprogramės prioritetinės srities „Gamta ir biologinė įvairovė“ konkretūs tikslai visų pirma yra šie:
a)
padėti plėtoti ir įgyvendinti Sąjungos politiką ir teisės aktus gamtos ir biologinės įvairovės srityje, įskaitant Sąjungos biologinės įvairovės strategiją iki 2020 m., direktyvas 92/43/EEB ir 2009/147/EB, visų pirma taikant, plėtojant, bandant ir demonstruojant principus, geriausią praktiką ir sprendimus;
b)
remti tolesnę pagal Direktyvos 92/43/EEB 3 straipsnį sukurto tinklo Natura 2000 plėtrą, įgyvendinimą ir valdymą, visų pirma integruotų principų taikymą, skirtų įgyvendinti pagal tos direktyvos 8 straipsnį parengtas prioritetines veiksmų programas, plėtrą, bandymą ir demonstravimą;
c)
gerinti žinių bazę Sąjungos gamtos ir biologinės įvairovės politikos ir teisės aktų kūrimo, įgyvendinimo, analizės, stebėsenos ir vertinimo srityse, taip pat veiksnių, poveikio ir reakcijos, darančios poveikį gamtai ir biologinei įvairovei Sąjungoje ir už jos ribų, vertinimo ir stebėjimo srityse.
12 straipsnis
Prioritetinės srities „Aplinkos valdymas ir informavimas“ konkretūs tikslai
Aplinkos paprogramės prioritetinės srities „Aplinkos valdymas ir informavimas“ konkretūs tikslai visų pirma yra šie:
a)
skatinti didesnį informuotumą aplinkos klausimais, be kita ko, skatinti visuomenę ir suinteresuotuosius subjektus remti Sąjungos politikos kūrimą aplinkos srityje, taip pat skatinti žinias tvarios plėtros srityje ir naujus tausaus vartojimo modelius;
b)
remti aplinkos srities informacijos perdavimą, valdymą ir sklaidą, padėti keistis žiniomis apie sėkmingus su aplinka susijusius sprendimus ir praktiką, įskaitant suinteresuotųjų subjektų bendradarbiavimo platformų kūrimą ir mokymą;
c)
skatinti ir prisidėti prie veiksmingesnio Sąjungos aplinkos srities teisės aktų laikymosi ir jų įgyvendinimo, visų pirma skatinant geriausios praktikos ir politikos metodų plėtrą ir sklaidą;
d)
skatinti geresnį aplinkos valdymą, plečiant suinteresuotųjų subjektų, įskaitant NVO, dalyvavimą konsultavimosi politikos klausimais ir jos įgyvendinimo srityse.
2 SKYRIUS
Klimato politikos paprogramė
13 straipsnis
Klimato politikos paprogramės prioritetinės sritys
Klimato politikos paprogramės prioritetinės sritys yra šios trys sritys:
a)
klimato kaitos švelninimo;
b)
prisitaikymo prie klimato kaitos;
c)
klimato valdymo ir informavimo.
14 straipsnis
Prioritetinės srities „Klimato kaitos švelninimas“ konkretūs tikslai
Siekiant prisidėti prie šiltnamio dujų išlakų mažinimo, prioritetinės srities „Klimato kaitos švelninimas“ konkretūs tikslai visų pirma yra šie:
a)
padėti įgyvendinti ir plėtoti Sąjungos klimato kaitos švelninimo politiką ir teisės aktus, įskaitant integravimą į visas politikos sritis, visų pirma kuriant, bandant ir demonstruojant klimato kaitos švelninimo politikos arba valdymo principus, geriausią praktiką ir sprendimus;
b)
gerinti žinių bazę veiksmingų klimato kaitos švelninimo veiksmų ir priemonių kūrimo, analizės, stebėsenos, vertinimo ir įgyvendinimo srityse bei didinti gebėjimą tas žinias taikyti praktiškai;
c)
padėti kurti ir įgyvendinti integruotus principus, kaip antai skirtus klimato kaitos švelninimo strategijoms ir veiksmų planams vietos, regioniniu arba nacionaliniu lygmeniu;
d)
prisidėti prie naujoviškų klimato kaitos švelninimo technologijų, sistemų, metodų ir priemonių, kurie yra tinkami atkartoti, perduoti ar integruoti, kūrimo ir demonstravimo.
15 straipsnis
Prioritetinės srities „Prisitaikymas prie klimato kaitos“ konkretūs tikslai
Siekiant prisidėti prie pagalbos veiksmų, kuriuos vykdant padidėtų atsparumas klimato kaitai, prioritetinės srities „Prisitaikymas prie klimato kaitos“ konkretūs tikslai visų pirma yra šie:
a)
prisidėti prie Sąjungos prisitaikymo politikos dėl klimato kaitos kūrimo ir įgyvendinimo, įskaitant integravimą į visas politikos sritis, visų pirma kuriant, bandant ir demonstruojant prisitaikymo prie klimato kaitos politikos arba valdymo principus, geriausią praktiką ir sprendimus, taip pat, kai tinkama, ekosisteminiu požiūriu pagrįstus principus;
b)
gerinti žinių bazę veiksmingų prisitaikymo prie klimato kaitos veiksmų ir priemonių kūrimo, analizės, stebėsenos, vertinimo ir įgyvendinimo srityse, prioritetą teikiant, kai tinkama, tiems veiksmams ir priemonėms, kurių imantis taikomas ekosisteminiu požiūriu pagrįstas principas, taip pat didinti gebėjimą tas žinias taikyti praktiškai;
c)
padėti kurti ir įgyvendinti integruotus principus, pvz., taikytinus prisitaikymo prie klimato kaitos strategijoms ir veiksmų planams vietos, regioniniu arba nacionaliniu lygmeniu, kai tinkama, prioritetą teikiant ekosistema pagrįstiems principams;
d)
prisidėti prie naujoviškų prisitaikymo prie klimato kaitos technologijų, sistemų, metodų ir priemonių, kurie yra tinkami atkartoti, perduoti ar integruoti, kūrimo ir demonstravimo.
16 straipsnis
Prioritetinės srities „Klimato valdymas ir informavimas“ konkretūs tikslai
Prioritetinės srities „Klimato valdymas ir informavimas“ konkretūs tikslai visų pirma yra šie:
a)
remti informuotumo klimato klausimais didinimą, įskaitant visuomenės ir suinteresuotųjų subjektų paramos Sąjungos klimato politikos kūrimui skatinimą, taip pat skatinti tvarios plėtros pažinimą;
b)
remti informacijos klimato srityje perdavimą, valdymą ir sklaidą, taip pat padėti dalytis žiniomis apie sėkmingus klimato sprendimus ir praktiką, įskaitant suinteresuotųjų subjektų bendradarbiavimo platformų kūrimą, ir rengti mokymus;
c)
skatinti ir prisidėti prie veiksmingesnio Sąjungos klimato srities teisės aktų laikymosi ir jų įgyvendinimo, visų pirma skatinant geriausios praktikos ir politikos principų plėtrą bei sklaidą;
d)
remti geresnį klimato valdymą, plečiant suinteresuotųjų subjektų, įskaitant NVO, dalyvavimą konsultavimosi politikos klausimais ir jos įgyvendinimo srityse.
III ANTRAŠTINĖ DALIS
BENDROSIOS ĮGYVENDINIMO NUOSTATOS
1 SKYRIUS
Finansavimas
17 straipsnis
Finansavimo rūšys
1. Sąjungos finansavimas gali teikiamos šiomis teisinėmis formomis:
a)
dotacijos;
b)
viešųjų pirkimų sutartys;
c)
įnašai į finansines priemones vadovaujantis nuostatomis dėl finansinių priemonių pagal Reglamentą (ES, Euratomas) Nr. 966/2012, visų pirma jo 139 ir 140 straipsnius, ir pagal konkrečiuose Sąjungos aktuose nustatytus su veikla susijusius reikalavimus;
d)
bet kurios kitos intervencinės priemonės, reikalingos įgyvendinti 3 straipsnyje nustatytus bendruosius tikslus.
2. Komisija įgyvendina šį reglamentą laikydamasi Reglamento (ES, Euratomas) Nr. 966/2012.
3. Finansavimas pagal šį reglamentą, kuris priskiriamas valstybės pagalbai pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį, įgyvendinamas nuosekliai laikantis atitinkamų Sąjungos valstybės pagalbos taisyklių.
4. Bent 81 % LIFE programos biudžeto išteklių skiriama projektams, kurie remiami veiksmų dotacijomis, arba, kai tinkama, 1 dalies c punkte nurodytomis finansinėmis priemonėmis.
Taikydama Reglamento (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 140 straipsnio 2 dalies f punkte nurodytą ex ante vertinimą, Komisija gali įtraukti tas finansines priemones į 24 straipsnyje nurodytą daugiametę darbo programą.
5. Integruotiesiems projektams gali būti skirta daugiausia 30 % biudžeto išteklių, pagal 4 dalį skirtų veiksmų dotacijoms. Ta maksimali procentinė dalis iš naujo įvertinama atliekant 27 straipsnio 2 dalies a punkte nurodytą LIFE programos laikotarpio vidurio vertinimą ir, prireikus, kartu pateikiamas teisėkūros pasiūlymas.
18 straipsnis
Projektai
Veiksmų dotacijomis gali būti finansuojami šie projektai:
a)
bandomieji projektai;
b)
parodomieji projektai;
c)
geriausios praktikos projektai;
d)
integruotieji projektai;
e)
techninės pagalbos projektai;
f)
gebėjimų ugdymo projektai;
g)
parengiamieji projektai;
h)
informavimo, informuotumo didinimo ir sklaidos projektai;
i)
visi kiti projektai, kurie reikalingi siekiant įgyvendinti 3 straipsnyje nustatytus bendruosius tikslus.
19 straipsnis
Finansavimo tinkamumo ir skyrimo kriterijai ir projektų atranka
1. 18 straipsnyje nurodyti projektai turi atitikti finansavimo tinkamumo kriterijus, kurie grindžiami 2 straipsnyje nustatytomis terminų apibrėžtimis, ir šiuos skyrimo kriterijus:
a)
jie yra svarbūs Sąjungai, nes jais labai prisidedama prie vieno iš 3 straipsnyje nustatytų bendrųjų LIFE programos tikslų, taip pat prie 9 straipsnyje išvardytų prioritetinių sričių konkrečių tikslų, III priede išdėstytų teminių prioritetų arba 13 straipsnyje išvardytų prioritetinių sričių konkrečių tikslų įgyvendinimo;
b)
jie yra techniškai bei finansiškai darnūs ir juos vykdant taikomas ekonominio efektyvumo principas; ir
c)
jų įgyvendinimas yra patikimas.
2. Projektai skiriami atsižvelgiant į tai, ar jie atitinka minimalius kokybės reikalavimus laikantis atitinkamų Reglamento (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 nuostatų.
3. Pagal vieną prioritetinę sritį LIFE programos lėšomis finansuojamais projektais turi būti vengiama pakenti kitos prioritetinės srities numatytiems aplinkos ar klimato politikos tikslams ir, kai įmanoma, turi būti skatinama įvairių tikslų sąveika ir žalieji viešieji pirkimai.
4. Komisija užtikrina integruotųjų projektų geografinę pusiausvyrą preliminariai skirdama kiekvienai valstybei narei bent tris integruotuosius projektus ir 1 straipsnyje nurodytu LIFE programavimo laikotarpiu užtikrindama bent vieną integruotąjį projektą pagal Aplinkos paprogramę ir bent vieną integruotąjį projektą pagal Klimato politikos paprogramę.
Integruotieji projektai paskirstomi siekiant įgyvendinti pagal 24 straipsnio 2 dalies c punktą nustatytus kiekvienos iš 2 straipsnio d punkte nurodytų sričių užduotis.
Siekiant įvertinti, ar įgyvendinamas reikalavimas mobilizuoti Sąjungos, nacionalines ar privačias lėšas, nurodytas 2 straipsnio d punkte, pasiūlymai dėl integruotųjų projektų teikiami kartu su:
a)
pirmuoju paraiškos teikimo proceso etapu - finansinis planas; ir
b)
antruoju paraiškos teikimo proceso etapu - bent vienas ketinimų laiškas, kuriame nurodoma, kokiu mastu turi būti mobilizuoti kiti atitinkami Sąjungos, nacionaliniai ar privatūs finansavimo šaltiniai, ir įvardijami tokie finansavimo šaltiniai.
5. Komisija užtikrina kitų projektų, t. y. ne pagal Aplinkos paprogramę pateiktų integruotųjų, projektų, geografinę pusiausvyrą pirmosios daugiametės darbo programos trukmės laikotarpiu proporcingai paskirstydama lėšas visoms valstybėms narėms, t. y. orientacinius nacionalinius asignavimus, nustatytus pagal I priede įtvirtintus kriterijus. Kai orientaciniai nacionaliniai asignavimai netaikomi, projektai atrenkami išimtinai atsižvelgiant į privalumus.
6. Jei bendram finansavimui skirtų lėšų suma, būtina valstybės narės pateiktiems kitiems projektams (ne integruotiesiems projektams), kurie yra įtraukti į Komisijos po atrankos procedūros parengtą sąrašą, finansuoti yra mažesnė negu tai valstybei narei numatytas orientacinis asignavimas, Komisija, su sąlyga, kad įvykdomos 1 ir 2 dalyse nustatytos sąlygos, to nacionalinio orientacinio asignavimo likutį panaudoja tiems kitų valstybių narių pateiktiems projektams, neskaitant projektų UŠT, bendrai finansuoti, kuriais labiausiai prisidedama prie 3 straipsnyje nustatytų bendrųjų tikslų siekio.
Pateikdama projektų, kuriuos ketinama bendrai finansuoti, sąrašą, Komisija praneša LIFE aplinkos ir klimato politikos programos komitetui, kaip ji atsižvelgė į paskirstymo kriterijus, nustatytus pagal 4 ir 5 dalis.
7. Komisija ypatingą dėmesį skiria tarptautiniams projektams, kai tarptautinis bendradarbiavimas yra svarbus siekiant užtikrinti aplinkos apsaugos bei klimato tikslus, ir siekia, kad bent 15 % projektams numatytų biudžeto lėšų būtų skiriama tarptautiniams projektams. Komisija turi apsvarstyti galimybę finansuoti tarptautinius projektus net ir tais atvejais, kai vienos ar daugiau valstybių narių, dalyvaujančių įgyvendinant šiuos tarptautinius projektus, orientacinio nacionalinio asignavimo likutis yra viršytas.
8. Pirmosios daugiametės darbo programos metu valstybė narė gali gauti iki 1 000 000 EUR dydžio finansavimą vienam gebėjimų ugdymo projektui, su sąlyga, kad ji atitinka vieną iš šių kriterijų:
a)
vidutinis valstybės narės jai skirto orientacinio nacionalinio asignavimo įsisavinimo lygis 2010, 2011 ir 2012 m., nustatytas remiantis Reglamento (EB) Nr. 614/2007 6 straipsniu, nesiekia 70 %;
b)
valstybės narės BVP vienam gyventojui 2012 m. nesiekia 90 % Sąjungos vidurkio; arba
c)
valstybė narė įstojo į Sąjungą po 2013 m sausio 1 d.
Antrosios daugiametės darbo programos metu valstybė narė gali gauti iki 750 000 EUR dydžio finansavimą vienam gebėjimų ugdymo projektui, su sąlyga, kad ji atitinka šiuos kriterijus:
a)
vidutinis valstybės narės jai skirto orientacinio nacionalinio asignavimo, nurodyto 3a dalyje, įsisavinimo lygis 2014, 2015 ir 2016 m. nesiekia 70 %; ir
b)
vidutinis valstybės narės jai skirto orientacinio nacionalinio asignavimo įsisavinimo lygis 2014, 2015 ir 2016 m., palyginti su vidutiniu įsisavinimo lygiu 2010, 2011 ir 2012 m., padidėjo.
Kad atitiktų gebėjimų ugdymo projektų finansavimo kriterijus, valstybė narė atitinkamos daugiametės darbo programos laikotarpiu įsipareigoja išsaugoti LIFE programai skirtus išteklius, įskaitant, inter alia, personalo skaičių, kuris negali būti mažesnis už personalo skaičių buvusį 2012 m. Tas įsipareigojimas įtraukiamas į 9 dalyje nurodytą gebėjimų ugdymo planą.
Taikant išimtį nuo pirmos ir antros pastraipų nuostatų dėl finansavimo tinkamumo kriterijų, visos LIFE programos trukmės laikotarpiu valstybė narė nelaikoma atitinkančia gebėjimų ugdymo projektų finansavimo reikalavimus, jei jos BVP vienam gyventojui 2012 m. viršijo 105 % Sąjungos vidurkio. Gebėjimų ugdymo projektų finansavimas ribojamas: vienos daugiametės darbo programos laikotarpiu finansuojamas vienas kiekvienos valstybės narės projektas.
9. Komisija parengia greitą visiems gebėjimų ugdymo projektams taikytiną skyrimo procedūrą. Su tokiais gebėjimų ugdymo projektais susijusios paraiškos gali būti teikiamos nuo 2013 m. gruodžio 23 d.. Paraiškos grindžiamos gebėjimų ugdymo planu; dėl jo turi susitarti valstybė narė ir Komisija ir jame turi būti paaiškinti intervenciniai veiksmai, kuriuos ketinama finansuoti pagal LIFE programą, siekiant vystyti valstybės narės gebėjimus sėkmingai teikti paraiškas projektams pagal Aplinkos ir Klimato politikos paprogramius finansuoti. Tokie intervenciniai veiksmai gali apimti toliau nurodytuosius, tačiau vien jai neapsiriboja:
a)
naujų darbuotojų įdarbinimą ir LIFE nacionaliniams ar regioniniams kontaktiniams punktams skirtus mokymus;
b)
palankesnių sąlygų patirties ir geriausios praktikos mainams užtikrinimą bei projektų pagal LIFE programą rezultatų sklaidos ir panaudojimo skatinimą;
c)
mokytojų mokymo metodus;
d)
valstybių narių viešosios valdžios institucijų tarpusavio mainų ir komandiruočių programas, visų pirma geriausių darbuotojų mainus.
Intervenciniai veiksmai, įtraukti į gebėjimų ugdymo planą, gali apimti ekspertų samdymą ad hoc techninių ir su procesais susijusių gebėjimų spragoms užpildyti, tačiau neapima ekspertų, kurių pagrindinė funkcija - rengti pasiūlymų, susijusių su kasmetiniais kvietimais teikti paraiškas, projektus, samdymo.
Gebėjimų ugdymo plane taip pat nurodoma tokių intervencinių veiksmų kaina.
20 straipsnis
Bendro finansavimo normos ir išlaidų projektams tinkamumas finansuoti
1. Didžiausia 18 straipsnyje nurodytų projektų bendro finansavimo norma yra:
a)
pirmosios daugiametės darbo programos trukmės laikotarpiu - iki 60 % tinkamų finansuoti išlaidų visiems projektams, išskyrus nurodytuosius c punkte, finansuojamiems pagal abu - Aplinkos ir Klimato politikos - paprogramius;
b)
antrosios daugiametės darbo programos trukmės laikotarpiu - iki 55 % tinkamų finansuoti išlaidų visiems projektams, išskyrus nurodytuosius c punkte, finansuojamiems pagal abu - Aplinkos ir Klimato politikos - paprogramius;
c)
visos LIFE programos trukmės laikotarpiu:
i)
iki 60 % tinkamų finansuoti išlaidų projektams, nurodytiems 18 straipsnio d, e ir g punktuose;
ii)
atsižvelgiant į iii punktą - iki 60 % tinkamų finansuoti išlaidų projektams pagal Aplinkos paprogramio gamtos ir biologinės įvairovės prioritetinę sritį;
iii)
iki 75 % tinkamų finansuoti išlaidų projektams, kurie finansuojami pagal Aplinkos paprogramės gamtos ir biologinės įvairovės prioritetinę sritį ir kurie susiję su prioritetinėmis buveinėmis ar rūšimis, siekiant įgyvendinti Direktyvą 92/43/EEB, arba su paukščių rūšimis, kurių finansavimą pripažįsta prioritetiniu pagal Direktyvos 2009/147/EEB 16 straipsnį įsteigtas Prisitaikymo prie techninės ir mokslinės pažangos komitetas, kai tai būtina įgyvendinti išsaugojimo tikslą;
iv)
iki 100 % tinkamų finansuoti išlaidų projektams, nurodytiems 18 straipsnio f punkte.
2. Išlaidų tinkamumo finansuoti sąlygos nustatytos Reglamento (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 126 straipsnyje. Tokios išlaidos apima PVM ir personalo išlaidas.
Komisija, atlikdama LIFE programos laikotarpio vidurio ir ex post vertinimus, pateikia PVM kompensacijų kiekvienoje valstybėje narėje, dėl kurių galutiniu mokėjimo etapu yra kreipęsi projekto pagal LIFE programą paramos gavėjai, apžvalgą.
3. 18 straipsnyje nurodytų projektų išlaidos, susijusios su žemės pirkimu, laikomos tinkamomis finansuoti Sąjungos lėšomis, su sąlyga, kad:
a)
tokiu pirkimu bus prisidėta prie tinklo Natura 2000, įsteigto pagal Direktyvos 92/43/EEB 3 straipsnį, vientisumo padidinimo, išsaugojimo ir atkūrimo, įskaitant gerinant susisiekimą kuriant koridorius, tarpinius susitarimus arba kitus žaliosios infrastruktūros elementus;
b)
žemės pirkimas yra vienintelis arba ekonomiškai efektyviausias būdas pasiekti norimą išsaugojimo rezultatą;
c)
nusipirkta žemė ilgainiui rezervuojama naudojimui, kuris atitinka 11, 14 arba 15 straipsnyje nustatytus tikslus, ir
d)
atitinkama valstybė narė perdavimo ar kitokiu būdu užtikrina ilgalaikį tokios žemės perdavimą gamtos išsaugojimo reikmėms.
21 straipsnis
Veiklos dotacijos
1. Iš veiklos dotacijų padengiamos tam tikros ne pelno subjektų, siekiančių bendros Sąjungos svarbos tikslo ir visų pirma veikiančių aplinkos arba klimato srityse ir dalyvaujančių rengiant, įgyvendinant Sąjungos politiką bei teisės aktus ir užtikrinant jų įgyvendinimą, veiklos ir administracinės išlaidos.
2. Didžiausia Sąjungos bendro finansavimo norma skiriant šio straipsnio 1 dalyje nurodytas veiklos dotacijas yra 70 % tinkamų finansuoti išlaidų.
22 straipsnis
Kitos veiklos rūšys
Pagal LIFE programą gali būti finansuojama veikla, kurią Komisija įgyvendina remdama Sąjungos aplinkos ir klimato politikos bei teisės aktų inicijavimą, įgyvendinimą ir integravimą, siekiant, kad būtų įgyvendinti 3 straipsnyje nustatyti bendrieji tikslai. Tokia veikla gali apimti:
a)
informavimą ir ryšių palaikymą, įskaitant informuotumo didinimo kampanijas. Informacijos sklaidai pagal šį reglamentą skiriami finansiniai ištekliai apima ir bendrą informavimą apie Sąjungos politinius prioritetus, taip pat apie visų svarbiausių Sąjungos teisės aktų dėl aplinkos ir klimato įgyvendinimo bei perkėlimo į nacionalinę teisę padėtį;
b)
tyrimus, modeliavimą ir scenarijų kūrimą;
c)
projektų, politikos, programų ir teisės aktų rengimą, įgyvendinimą, stebėseną, patikrą ir vertinimą;
d)
darbo grupes, konferencijas ir susitikimus;
e)
tinklų kūrimą ir geriausios praktikos programas;
f)
visą kitą veiklą, kurios reikia įgyvendinti 3 straipsnyje nustatytus bendruosius tikslus.
23 straipsnis
Paramos gavėjai
Pagal LIFE programą gali būti finansuojami viešieji ir privatieji subjektai.
Siekiant, kad būtų užtikrintas LIFE programos matomumas, paramos gavėjai skelbia informaciją apie LIFE programą ir jų projektų rezultatus bei visuomet pamini gautą Sąjungos paramą. II priede pavaizduotas LIFE programos logotipas naudojamas vykdant bet kokią informacijos sklaidos veiklą ir vaizduojamas ant stendų strateginėse visuomenei matomose vietose. Visos ilgalaikės prekės, įsigytos įgyvendinant LIFE programą, žymimos LIFE programos logotipu, nebent Komisija nurodytų kitaip.
2 SKYRIUS
Įgyvendinimo priemonės
24 straipsnis
Daugiametės darbo programos
1. Komisija įgyvendinimo aktais priima LIFE programos daugiametes darbo programas. Tie įgyvendinimo aktai priimami pagal 30 straipsnio 2 dalyje nurodytą nagrinėjimo procedūrą.
Pirmosios daugiametės darbo programos trukmė - ketveri metai; antrosios daugiametės darbo programos trukmė - treji metai.
2. Atsižvelgiant į 3 straipsnyje nustatytus bendruosius tikslus, kiekvienoje daugiametėje darbo programoje nurodoma ši informacija:
a)
lėšų paskirstymas tarp prioritetinių sričių ir tarp skirtingų finansavimo rūšių kiekvienos paprogramės atveju vadovaujantis 9 straipsnio 3 dalimi ir 17 straipsnio 4 ir 5 dalimis. Nevykdomas joks papildomas išankstinis projektų veiksmų dotacijų paskirstymas įvairioms prioritetinėmis sritims arba kiekvienai prioritetinei sričiai, išskyrus techninės pagalbos projektus ir gebėjimų ugdymo projektus;
b)
projektų temos, kuriomis vadovaujantis įgyvendinami III priede nustatyti teminiai prioritetai, skirti projektams, kurie turi būti finansuojami per daugiametės darbo programos laikotarpį;
c)
kiekvienos prioritetinės srities ir projektų rūšies kokybiniai ir kiekybiniai rezultatai, rodikliai ir užduotys daugiametės darbo programos laikotarpiu, vadovaujantis veiklos rodikliais pagal 3 straipsnio 3 dalį, ir konkrečiais tikslais, nustatytais kiekvienai 10, 11, 12, 14, 15 ir 16 straipsniuose nurodytai prioritetinei sričiai;
d)
projektų atrankos procedūros techninė metodika, taip pat atrankos ir dotacijų skyrimo kriterijai, vadovaujantis šio reglamento 2 ir 19 straipsniais ir atitinkamomis Reglamento (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 nuostatomis;
e)
orientacinės kvietimų teikti pasiūlymus lentelės daugiametės darbo programos laikotarpiu.
3. Komisija, atsižvelgdama į daugiametes darbo programas, skelbia kasmetinius kvietimus teikti paraiškas, susijusias su 9 straipsnio 1 dalyje ir 13 straipsnyje išvardytomis prioritetinėmis sritimis. Komisija užtikrina, kad nepanaudotos lėšos, skirtos konkrečiam kvietimui teikti paraiškas, būtų perskirstytos skirtingiems projektų tipams, nurodytiems 18 straipsnyje.
4. Komisija įgyvendinimo aktu peržiūri daugiametę darbo programą vėliausiai iki LIFE programos laikotarpio vidurio vertinimo. Tas įgyvendinimo aktas priimamas pagal 30 straipsnio 2 dalyje nurodytą nagrinėjimo procedūrą.
25 straipsnis
Įgyvendinimo metodai
Komisija įgyvendina veiklą siekdama šio reglamento 3 straipsnyje nurodytų bendrųjų tikslų pagal Reglamento (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 58 straipsnyje nustatytus biudžeto įgyvendinimo metodus, visų pirma taikydama tiesioginį arba netiesioginį centralizuotą valdymą arba bendrą valdymą kartu su tarptautinėmis organizacijomis.
26 straipsnis
Administracinė ir techninė pagalba
LIFE programos lėšomis taip pat gali būti finansuojamos būtinos išlaidos, susijusios su parengiamąja, stebėsenos, kontrolės, audito, ryšių ir vertinimo veikla, tiesiogiai būtina LIFE programai valdyti ir 3 straipsnyje nustatytiems jos bendriesiems tikslams įgyvendinti.
Komisija, bendradarbiaudama su LIFE nacionaliniais kontaktiniais punktais, reguliariai rengia seminarus ir praktinius seminarus, skelbia pagal LIFE programą finansuojamų projektų sąrašus ir vykdo kitokią veiklą, skirtą patirties, žinių ir geriausios praktikos, susijusių su visais projektais, mainams ir projektų rezultatų sklaidai ir perdavimui visoje Sąjungoje skatinti. Tuo tikslu Komisija vykdo veiksmus, skirtus projektų rezultatams tarp LIFE programos paramos gavėjų ir ne tik tarp jų platinti, ir prireikus ypatingą dėmesį skiria valstybėms narėms, kuriose LIFE programos lėšos įsisavinamos menkai ir taip pat skatina su baigtais ar tebevykdomais projektais susijusią komunikacijos ir bendradarbiavimo veiklą, į kurią įtraukiami nauji tos pačios srities projektų paramos gavėjai, pareiškėjai ar suinteresuotieji subjektai.
Bent kas dvejus metus Komisija taip pat organizuoja specialius seminarus, praktinius seminarus arba prireikus kitas veiklos rūšis, kad palengvintų keitimąsi patirtimi, žiniomis ir geriausia praktika, susijusia su integruotųjų projektų kūrimu, rengimu ir įgyvendinimu, taip pat su pagalbos, teikiamos vykdant techninės pagalbos projektus, veiksmingumu. Toje veikloje dalyvauja kitas Sąjungos lėšas tvarkančios nacionalinės ar regioninės valdymo institucijos ir kiti atitinkami suinteresuotieji subjektai.
27 straipsnis
Stebėsena ir vertinimas
1. Komisija reguliariai stebi LIFE programos (ir jos paprogramių) įgyvendinimą, įskaitant su klimatu susijusias išlaidų ir su biologine įvairove susijusių išlaidų sumą, ir teikia įgyvendinimo ataskaitas. Be to, ji vertina LIFE programos ir kitų papildomų Sąjungos programų, visų pirma jų paprogramių, sąveiką. Remdamasi I priede nustatytais kriterijais Komisija apskaičiuoja orientacinius nacionalinius asignavimus antrosios daugiametės darbo programos trukmės laikotarpiu išimtinai valstybių narių veiklos rezultatų lyginamosios analizės tikslais.
2. Komisija Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui pateikia:
a)
ne vėliau kaip 2017 m. birželio 30 d. - išorės ir nepriklausomą LIFE programos (ir jos paprogramių) laikotarpio vidurio vertinimo ataskaitą, įskaitant kokybinius ir kiekybinius jos įgyvendinimo aspektus, su klimatu susijusių išlaidų ir su biologine įvairove susijusių išlaidų sumą, mastą, kuriuo pasiekta tikslų tarpusavio sąveika, ir jos papildomumą kitų atitinkamų Sąjungos programų atžvilgiu, visų priemonių tikslų įgyvendinimą (jei įmanoma, rezultatų ir poveikio lygiu), išteklių naudojimo efektyvumą ir programos pridėtinę vertę Sąjungai, siekiant priimti sprendimą dėl priemonių pratęsimo, keitimo ar sustabdymo. Į tą laikotarpio vidurio vertinimo ataskaitą taip pat įtraukiama kiekybinė ir kokybinė LIFE programos indėlio gerinant buveinių ir rūšių, išvardytų direktyvose 92/43/EB ir 2009/147/EB, analizė. Be to, atliekant vertinimą atsižvelgiama į paprastinimo galimybes, vidaus ir išorės darną, nuolatinį visų tikslų aktualumą, taip pat tai, kaip pagal LIFE programą numatytomis priemonėmis prisidedama prie strategijos „2020 m. Europa“ tikslų ir užduočių bei tvaraus vystymosi. Joje atsižvelgiama į LIFE+ ilgalaikio poveikio vertinimo rezultatus. Kartu su laikotarpio vidurio ataskaita Komisija pateikia savo pastabas, įskaitant tai, kaip į laikotarpio vidurio išvadas bus atsižvelgta įgyvendinant LIFE programą, visų pirma į tai, kokiu mastu turi būti koreguojami III priede nustatyti teminiai prioritetai.
Laikotarpio vidurio vertinimo ataskaita apima išsamų integruotųjų projektų apimties ir paklausos kokybės, planavimo ir įgyvendinimo vertinimą arba šis vertinimas pateikiamas kartu su ta ataskaita. Ypatingas dėmesys skiriamas užtikrintai ar tikėtinai integruotųjų projektų sėkmei siekiant daryti sverto poveikį kitų Sąjungos fondų atžvilgiu visų pirma atkreipiant dėmesį į didesnio suderinamumo su kitomis Sąjungos finansavimo priemonėmis naudą, į tai, kokiu mastu buvo įtraukti suinteresuotieji subjektai, ir į tai, kokiu mastu integruotieji projektai apima arba, kaip tikimasi, apims ankstesnius projektus pagal LIFE+;
b)
ne vėliau kaip 2023 m. gruodžio 31 d. - išorės ir nepriklausomą vertinimo ex post ataskaitą, į kurią įtraukiama LIFE programos (ir jos paprogramių) įgyvendinimas ir rezultatai, įskaitant su klimatu susijusių išlaidų ir su biologine įvairove susijusių išlaidų sumą, kokiu mastu įgyvendinant visą LIFE programą ir kiekvieną iš jos paprogramių pasiekti jų tikslai, kokiu mastu užtikrinta įvairių tikslų tarpusavio sąveika ir kokiu mastu įgyvendinant LIFE programą prisidėta prie strategijos „2020 m. Europa“ tikslų ir užduočių įgyvendinimo. Ex-post vertinimo ataskaitoje taip pat vertinama, kokiu mastu užtikrintas aplinkos ir klimato politikos tikslų įtraukimas į kitų sričių Sąjungos politiką ir, kiek įmanoma, įvertinta ekonominė nauda, užtikrinta įgyvendinant LIFE programą, taip pat poveikis ir pridėtinė vertė dalyvaujančioms bendruomenėms.
3. Komisija viešai skelbia pagal šį straipsnį atliktų vertinimų rezultatus.
28 straipsnis
Sąjungos finansinių interesų apsauga
1. Komisija tinkamomis priemonėmis užtikrina, kad įgyvendinant pagal šį reglamentą finansuojamą veiklą būtų saugomi Sąjungos finansiniai interesai ir kad tuo tikslu būtų taikomos prevencinės kovos su sukčiavimu, korupcija ir kitokia neteisėta veika priemonės, vykdomi veiksmingi patikrinimai, ir, jei nustatoma pažeidimų, atgaunamos neteisėtai išmokėtos sumos ir prireikus skiriamos veiksmingos, proporcingos ir atgrasančios administracinės bei finansinės sankcijos.
2. Komisijai arba jos atstovams ir Audito Rūmams suteikiami įgaliojimai atlikti visų dotacijų gavėjų, rangovų ir subrangovų, gavusių Sąjungos lėšų pagal LIFE programą, dokumentų auditą ir auditą vietoje.
Tarybos reglamentu (Euratomas, EB) Nr. 2185/96 (25) nustatyta tvarka Europos kovos su sukčiavimu tarnyba (toliau - OLAF) gali atlikti ekonominės veiklos vykdytojų, tiesiogiai arba netiesiogiai susijusių su tokiu finansavimu, patikrinimus ir inspektavimą vietoje, siekdama nustatyti, ar vykdant susitarimą dėl dotacijos skyrimo, sprendimą dėl dotacijos skyrimo ar sutartį dėl Sąjungos lėšų skyrimo nebūta Sąjungos finansiniams interesams kenkiančių sukčiavimo, korupcijos ar kitos neteisėtos veikos atvejų.
Nedarant poveikio pirmos ir antros pastraipų taikymui, bendradarbiavimo susitarimuose su trečiosiomis šalimis bei tarptautinėmis organizacijomis, taip pat susitarimuose dėl dotacijų skyrimo, sprendimuose dėl dotacijų skyrimo ir sutartyse, sudaromose įgyvendinant šį reglamentą, Komisijai, Audito Rūmams ir OLAF aiškiai suteikiami įgaliojimai atlikti tokį auditą, patikrinimus ir inspektavimą vietoje.
3. Sąjungos lėšų gavėjai penkerius metus nuo paskutinio mokėjimo pagal bet kurį projektą saugo Komisijai pateiktinus visus patvirtinamuosius dokumentus, susijusius su to projekto išlaidomis.
IV ANTRAŠTINĖ DALIS
BAIGIAMOSIOS NUOSTATOS
29 straipsnis
Įgaliojimų delegavimas
1. Įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami šiame straipsnyje nustatytomis sąlygomis.
2. 3 straipsnio 3 dalyje, 9 straipsnio 2 ir 4 dalyse nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami septynerių metų laikotarpiui nuo 2013 m. gruodžio 23 d..
3. Europos Parlamentas arba Taryba gali bet kada atšaukti 3 straipsnio 3 dalyje ir 9 straipsnio 2 ir 4 dalyse nurodytus įgaliojimus. Sprendimu dėl įgaliojimų atšaukimo nutraukiami tame sprendime nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus. Sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje arba vėlesnę jame nurodytą dieną. Jis nedaro poveikio jau galiojančių deleguotųjų aktų galiojimui.
4. Apie priimtą deleguotąjį aktą Komisija nedelsdama vienu metu praneša Europos Parlamentui ir Tarybai.
5. Pagal 3 straipsnio 3 dalį ir 9 straipsnio 2 ir 4 dalis priimtas deleguotasis aktas įsigalioja tik tuo atveju, jeigu per du mėnesius nuo pranešimo Europos Parlamentui ir Tarybai apie šį aktą dienos nei Europos Parlamentas, nei Taryba nepareiškia prieštaravimų arba jeigu dar nepasibaigus šiam laikotarpiui ir Europos Parlamentas, ir Taryba praneša Komisijai, kad prieštaravimų nereikš. Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva šis laikotarpis pratęsiamas dviem mėnesiais.
30 straipsnis
Komiteto procedūra
1. Komisijai padeda LIFE aplinkos ir klimato politikos programos komitetas. Tas komitetas - komitetas, kaip nustatyta Reglamente (ES) Nr. 182/2011.
2. Kai daroma nuoroda į šią dalį, taikomas Reglamento (ES) Nr. 182/2011 5 straipsnis.
Jei komitetas nuomonės nepateikia, Komisija įgyvendinimo akto projekto nepriima ir taikoma Reglamento (ES) Nr. 182/2011 5 straipsnio 4 dalies trečia pastraipa.
31 straipsnis
Panaikinimas
Reglamentas (EB) Nr. 614/2007 panaikinamas nuo 2014 sausio 1 d.
Nuorodos į panaikintą reglamentą laikomos nuorodomis į šį reglamentą.
32 straipsnis
Pereinamojo laikotarpio priemonės
1. Nepaisant 31 straipsnio pirmos pastraipos, priemonėms, pradėtoms taikyti anksčiau nei 2014 m. sausio 1 d. pagal Reglamentą (EB) Nr. 614/2007, iki jų užbaigimo toliau taikomas tas reglamentas, ir jos atitinka tame reglamente nustatytas technines nuostatas. Šio reglamento 30 straipsnio 1 dalyje nurodytas komitetas Reglamento (EB) Nr. 614/2007 13 straipsnio 1 dalyje nurodytą komitetą pakeičia nuo 2013 m. gruodžio 23 d..
2. LIFE programos lėšomis taip pat gali būti finansuojamos techninės ir administracinės pagalbos išlaidos, įskaitant bet kokį privalomą stebėseną, perdavimą ir vertinimą, kurio pagal Reglamentą (EB) Nr. 614/2007 reikalaujama imtis tam reglamentui nustojus galioti, siekiant užtikrinti perėjimą nuo priemonių, patvirtintų pagal Reglamentą (EB) Nr. 614/2007, prie LIFE programos.
3. Po 2020 m. gruodžio 31 d. stebėsenos, ryšių ir audito priemonėms įgyvendinti reikalingos finansinio paketo sumos laikomos patvirtintomis tik jei jos atitinka nuo 2021 m. sausio 1 d. taikytiną finansinę programą.
4. Asignavimai, atitinkantys asignuotąsias pajamas, gautas susigrąžinus nepagrįstai išmokėtas sumas pagal Reglamentą (EB) Nr. 614/2007, naudojamos pagal Reglamento (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 21 straipsnį LIFE programai finansuoti.
33 straipsnis
Įsigaliojimas
Šis reglamentas įsigalioja trečią dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dienos.
Jis taikomas nuo 2014 m. sausio 1 d.
Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
Priimta Strasbūre 2013 m. gruodžio 11 d.