РЕШЕНИЕ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ НА СЪВЕТА
от 9 декември 2014 година
за изменение на Решение за изпълнение 2013/463/ЕС за одобряване на програма за макроикономически мерки за Кипър
(2014/919/ЕС)
СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕС) № 472/2013 на Европейския парламент и на Съвета от 21 май 2013 г. за засилване на икономическото и бюджетно наблюдение над държавите членки в еврозоната, изпитващи или застрашени от сериозни затруднения по отношение на финансовата си стабилност (1), и по-специално член 7, параграфи 2 и 5 от него,
като взе предвид предложението на Европейската комисия,
като има предвид, че:
(1)
Регламент (ЕС) № 472/2013 се прилага спрямо държавите членки, които вече получават финансова помощ, включително от Европейския механизъм за стабилност (ЕМС), към момента на влизането му в сила.
(2)
В Регламент (ЕС) № 472/2013 се определят правилата за одобряване на програмите за макроикономически мерки за държавите членки, получаващи финансова помощ. Тези правила трябва да бъдат в съответствие с разпоредбите на Договора за създаване на Европейски механизъм за стабилност (ДЕМС).
(3)
По искане за финансова помощ от ЕМС, отправено на 25 юни 2012 г. от Кипър, Съветът реши на 25 април 2013 г. с Решение 2013/236/ЕС на Съвета (2), че Кипър трябва стриктно да прилага програма за макроикономически мерки.
(4)
На 24 април 2013 г. Съветът на управителите на ЕМС реши принципно да предостави подкрепа за стабилността на Кипър и одобри Меморандума за разбирателство относно специфичните условия на икономическата политика и подписването му от Комисията от името на ЕМС.
(5)
В съответствие с член 1, параграф 2 от Решение 2013/236/ЕС Комисията, в сътрудничество с Европейската централна банка (ЕЦБ) и по целесъобразност с Международния валутен фонд (МВФ), извърши петия преглед за оценка на напредъка по изпълнението на договорените мерки, както и на тяхната ефективност и социално-икономическо въздействие. Вследствие на този преглед съществуващата програма за макроикономически мерки беше актуализирана, за да отрази действията, предприети от кипърските власти до второто тримесечие на 2014 г.
(6)
След влизането в сила на Регламент (ЕС) № 472/2013 програмата за макроикономически мерки бе приета под формата на решение за изпълнение на Съвета. Следователно по причини, свързани с правната яснота и правната сигурност, програмата бе приета повторно въз основа на член 7, параграф 2 от Регламент (ЕС) № 472/2013. Съдържанието на програмата остана идентично с това, одобрено с Решение 2013/236/ЕС, но включваше и резултатите от прегледа, извършен в съответствие с член 1, параграф 2 от Решение 2013/236/ЕС. В същото време бе отменено Решение 2013/236/ЕС.
(7)
Решение за изпълнение 2013/463/ЕС на Съвета (3) вече бе изменено с Решение за изпълнение 2014/169/ЕС на Съвета (4). С оглед на актуалното развитие то следва да бъде изменено отново.
(8)
Комисията, в сътрудничество с ЕЦБ и МВФ, извърши петия преглед за оценка на напредъка по изпълнението на договорените мерки, както и на тяхната ефективност и социално-икономическо въздействие. В резултат на това следва да бъдат направени промени в областта на реформата на финансовия сектор, фискалната политика и структурните реформи, най-вече по отношение на: i) изготвяне на актуализиран план за постепенно либерализиране на външните ограничителни мерки, което властите са поели ангажимент да започнат едва след успешното приключване на цялостната оценка и плавния преход към единния надзорен механизъм (ЕНМ); ii) допълнителни мерки за подобряване на начина, по който банките управляват необслужваните заеми; iii) изискване за приключване на мерките, предприети в резултат на одита от 2013 г. на отделни финансови институции, налагане на санкции, ако е приложимо, и оповестяване на окончателните решения; iv) осигуряване на допълнителни мерки за подобряване на оперативния капацитет на координационната група; v) приемане от страна на Министерски съвет на нова всеобхватна рамка за установяване на подходящи производства по несъстоятелност на дружества и физически лица, както и приемане от страна на Камарата на представителите на изменения на правната рамка по отношение на принудителното изпълнение върху ипотекирани имоти (две предходни мерки), като същевременно се конкретизират някои задължителни елементи на тези две нови рамки; vi) актуализиране на целевия първичен бюджетен дефицит за 2014 г. от не повече от 210 млн. евро (1,3 % от БВП), за да бъдат отразени фискалните резултати през първата половина на 2014 г., представяне на предложение, гарантиращо фискалния неутралитет на реформата на системата за социално осигуряване и постигане на целевия бюджетен дефицит за 2015 г., като целевият първичен излишък за 2017 г. беше намален до равнище от 2,5 % с оглед по-плавна фискална корекция за периода 2017-2018 г.; vii) определяне на бъдещите стъпки за провеждане на процедурата по приватизация на Кипърската пристанищна администрация и Кипърския орган по електроенергия; viii) назначаване на нов ръководител на новата данъчна служба и на двама негови помощника, създаване на обща база данни на данъкоплатците и приемане на необходимите нормативни актове, което ще спомогне за привеждането в действие на разширените правомощия по събиране на вземания; ix) провеждане на реформата на данъчното облагане на недвижима собственост през 2015 г.; x) включване на допълнителни изисквания за ускоряване на процедурите по издаване на нотариални актове във връзка с пазара на жилища; xi) изготвяне на проект на план за действие за приключване на изостаналите висящи съдебни дела, осигуряване на подробни статистически данни относно изостаналите висящи дела и продължителността на съдебните производства, както и създаване на административен съд; xii) оценка на тези членове от действащия закон за Агенцията по туризма на Кипър, които могат да възпрепятстват конкуренцията; както и xiii) предварителна оценка на техническия и икономическия потенциал за допълнително увеличаване на производството на електроенергия от възобновяеми енергийни източници и на себестойността на различните източници на възобновяема енергия в сравнение с първичните конвенционални източници на енергия, като бъдат включени мерки за подобряване на капацитета и независимостта на Енергийната регулаторна агенция на Кипър.
(9)
В периода на прилагане на всеобхватния пакет от мерки за Кипър Комисията следва да предоставя и допълнителни насоки за прилагане на политиката, както и техническа помощ в конкретни области. Държава членка, която прилага програма за макроикономически мерки и не разполага с необходимия административен капацитет, следва да се обърне за техническа помощ към Комисията, която може да създаде експертни групи за тази цел.
(10)
Кипърските власти следва да поискат становищата на социалните партньори и гражданските организации, в съответствие с действащите национални правила и практики, относно участието в подготовката, прилагането, наблюдението и оценката на програмата за макроикономически мерки,
ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
Член 1
Член 2 от Решение за изпълнение 2013/463/ЕС се изменя, както следва:
1)
Параграф 5 се заменя със следното:
„5. С оглед възстановяването на стабилността на финансовия си сектор Кипър продължава преструктурирането на банковия сектор и сектора на кооперативните кредитни институции, продължава укрепването на надзора и регулирането в контекста на текущия преход към единния надзорен механизъм, предприема реформа на нормативната уредба, уреждаща преструктурирането на дълга, и постепенно премахва ограничителните мерки в съответствие със своята пътна карта, като същевременно запазва финансовата стабилност.
Програмата предвижда следните мерки и резултати:
а)
осигуряване на стриктен мониторинг върху ликвидността на банковия сектор. Временните ограничения върху свободното движение на капитали (inter alia, ограничение на тегленията на пари в брой, плащанията и преводите) се наблюдават отблизо. Постепенното облекчаване на външните ограничителни мерки е съгласувано с поддържането на финансова стабилност и подходящи ликвидни буфери. Централната банка на Кипър (ЦБК) ще извърши проверки на място по отношение на прилагането на ограниченията, като при необходимост ще предприеме целесъобразни надзорни действия. Допълнителните възможности за либерализиране на външните ограничителни мерки ще бъдат разгледани от властите едва след успешното приключване на цялостната оценка и плавния преход към ЕНМ. Целта е контролът да се запази само докато това е абсолютно наложително за смекчаването на сериозните рискове за стабилността на финансовата система. Пътната карта за постепенно облекчаване на ограничителните мерки ще бъде актуализирана и публикувана след получаване на резултатите от всеобхватната оценка. Плановете по отношение на финансирането и капитала на местните банки, които разчитат на рефинансиране от централната банка или получават държавна помощ, трябва да отразяват реалистично очакваното намаляване на задлъжнялостта в банковия сектор и да предвиждат намаляване на зависимостта от заеми от централните банки, като същевременно се избягва прибързана продажба на активи и ограничаване на кредитирането;
б)
адаптиране на минималните капиталови изисквания при отчитане на параметрите на оценката на счетоводните баланси и стрес тестовете на Съюза;
в)
гарантиране на официалното одобрение на плановете за преструктуриране съгласно правилата за държавна помощ преди предоставянето на държавна помощ. В съответствие с процедурите за отпускане на държавна помощ банките, изпитващи недостиг на капитал, могат да поискат от държавата помощ за рекапитализирането си, ако останалите мерки се окажат недостатъчни. Банките, които спазват планове за преструктуриране, отчитат постигнатия от тях напредък по прилагането на тези планове;
г)
гарантиране на създаването и функционирането на кредитния регистър;
д)
гарантиране на цялостното прилагане на регулаторната рамка по отношение на отпускането на заеми, обезценката на активи и формирането на провизии, като бъде отчетен преходът към ЕНМ;
е)
въвеждане на задължителни изисквания за оповестяване, за да се гарантира, че банките редовно уведомяват органите и пазарите за напредъка в преструктурирането на дейностите си;
ж)
осигуряване на преразглеждането на управленската директива, чрез което ще бъде конкретизирано, наред с другото, взаимодействието между отделите за вътрешен одит на банките и банковите надзорни органи;
з)
укрепване на управлението на банките, включително чрез забрана за отпускане на заеми на независими членове на ръководния съвет или на свързани с тях лица;
и)
осигуряване на необходимия персонал и изменения с оглед на новите отговорности, поети от ЦБК, включително чрез гарантиране на разделението между функциите по преобразуване и надзор, както и на транспонирането в националното право на единната нормативна уредба, включително Директива 2014/59/EС на Европейския парламент и на Съвета (5) и Директива 2014/49/EС на Европейския парламент и на Съвета (6);
й)
подобряване на начина, по който се управляват необслужваните заеми, като се отчитат промените и сроковете, свързани с ЕНМ. Това включва по-специално: преглед на Кодекса за управление на просрочените задължения и на банковите политики и практики във връзка с управлението на просрочените задължения; наблюдение на целите по отношение на преструктурирането, заложени от ЦБК; мерки, позволяващи на заемодателите да получават подходяща финансова информация относно финансовото състояние на заемополучателя, както и да изискват, получават и реализират служещите като залог финансови активи и приходи на нередовните заемополучатели; мерки, позволяващи и облекчаващи прехвърлянето на съществуващи индивидуални заеми от заемодателите към трети лица, заедно с всички обезпечения и гаранции, без да е необходимо съгласието на заемополучателя;
к)
облекчаване на ограниченията за налагане на запор върху обезпеченията. Това включва изготвяне на законодателство въз основа на всеобхватна рамка за реформа, с която да се установят подходящи процедури по обявяване в несъстоятелност на дружества и физически лица, както и да се осигури гладкото и ефикасно протичане на преработените процедури по принудително изпълнение и обявяване в несъстоятелност. В допълнение, след като бъде реформирана, новата правна рамка, уреждаща преструктурирането на дълга на частния сектор, се преразглежда, като при нужда се посочват допълнителни мерки;
л)
завършване на хармонизирането на регулирането и надзора върху кооперативните кредитни институции и търговските банки;
м)
гарантиране на своевременното и цялостно прилагане на договорения план за преструктуриране от страна на координационната група, която да предприеме допълнителни мерки за подобряване на неговия оперативен капацитет, най-вече в областта на управлението на просрочени задължения, управленската информационна система, управленската структура и капацитет;
н)
допълнително укрепване на рамката срещу изпирането на пари и изпълнение на план за действие, който осигурява прилагането на по-добри практики по отношение на финансовия надзор над клиентите и прозрачността на предприятията, в съответствие с най-добрите практики.
2)
В параграф 8 буква д) се заменя със следното:
„д)
приемане на закон за установяване на стабилна система за корпоративно управление за държавни и смесени предприятия и изпълнение на план за приватизация, за да се повиши икономическата ефективност и да се възстанови устойчивостта при обслужването на дълга;“
3)
Параграф 13 се заменя със следното:
„13. До края на програмата трябва да се съкрати продължителността на съдебните производства и да бъдат приключени изостаналите висящи дела. Кипър предприема инициативи за засилване на конкурентоспособността на туристическия сектор, като приложи конкретен план за действие, който да доведе до осъществяването на определените, inter alia, количествени цели в наскоро преразгледаната Стратегия за туризма за периода 2011-2015 г., и извърши оценка на закона за Агенцията по туризма на Кипър, а именно тези членове от него, които могат да попречат на конкуренцията в туристическия сектор. Кипър изпълнява политическа стратегия в областта на въздухоплаването, насочена към изменение на външната политика на Кипър в областта на въздухоплаването при отчитане на външната политика и споразуменията на ЕС в областта на въздухоплаването, като в същото време се осигуряват необходимите въздушни връзки.“
4)
В параграф 14 буква б) се заменя със следното:
„б)
цялостно определяне на регулаторния режим и организацията на пазара за преструктурирания енергиен и газов сектор, включително предварителна оценка на потенциала за увеличаване на производството на електроенергия от възобновяеми енергийни източници; както и“.
5)
Параграф 16 се заменя със следното:
„16. При изготвянето на всеобхватна и съгласувана стратегия за растеж Кипър отчита текущите реформи на публичната администрация и на управлението на публичните финанси, другите ангажименти, поети в програмата за макроикономически мерки за Кипър, както и съответните инициативи на Съюза, като взема предвид партньорското споразумение за използване на европейските структурни и инвестиционни фондове. Единният орган, в който ще се преобразува вече създадената работна група за насърчаване на растежа, ще изготви, координира и приложи стратегия за растеж, която ще бъде включена в националната институционална рамка.“
Член 2
Адресат на настоящото решение е Република Кипър.
Съставено в Брюксел на 9 декември 2014 година.
TARYBOS ĮGYVENDINIMO SPRENDIMAS
2014 m. gruodžio 9 d.
kuriuo iš dalies keičiamas Įgyvendinimo sprenimas 2013/463/ES dėl Kiprui skirtos makroekonominio koregavimo programos patvirtinimo
(2014/919/ES)
EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
atsižvelgdama į 2013 m. gegužės 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 472/2013 dėl euro zonos valstybių narių, kurios turi didelių finansinio stabilumo sunkumų arba kurioms tokie sunkumai gresia, ekonominės ir biudžeto priežiūros griežtinimo (1), ypač į jo 7 straipsnio 2 ir 5 dalis,
atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą,
kadangi:
(1)
Reglamentas (ES) Nr. 472/2013 taikomas valstybėms narėms, kurios jo įsigaliojimo metu jau gauna finansinę pagalbą, įskaitant pagalbą per Europos stabilumo mechanizmą (ESM);
(2)
Reglamentu (ES) Nr. 472/2013 nustatytos valstybėms narėms, kurios gauna finansinę pagalbą, skirtos makroekonominio koregavimo programos patvirtinimo taisyklės. Tos taisyklės turi atitikti Europos stabilumo mechanizmo (ESM) steigimo sutarties nuostatas;
(3)
atsižvelgdama į 2012 m. birželio 25 d. Kipro prašymą dėl finansinės pagalbos per ESM, 2013 m. balandžio 25 d. Tarybos sprendimu 2013/236/ES (2) Taryba nusprendė, kad Kipras turi tiksliai įgyvendinti makroekonominio koregavimo programą;
(4)
2013 m. balandžio 24 d. ESM Valdytojų taryba iš principo nusprendė suteikti Kiprui stabilumo paramą, patvirtino Susitarimo memorandumą dėl specialių ekonominės politikos sąlygų ir leido Komisijai jį pasirašyti ESM vardu;
(5)
pagal Sprendimo 2013/236/ES 1 straipsnio 2 dalį Komisija kartu su Europos Centriniu Banku (ECB) ir prireikus su Tarptautiniu valiutos fondu (TVF) atliko penktą peržiūrą, siekdama įvertinti pažangą įgyvendinant sutartas priemones, taip pat šių priemonių veiksmingumą ir ekonominį bei socialinį poveikį. Atsižvelgiant į šią peržiūrą ir veiksmus, kurių Kipro valdžios institucijos ėmėsi iki 2014 m. antro ketvirčio pabaigos, esama makroekonominio koregavimo programa buvo atnaujinta;
(6)
įsigaliojus Reglamentui (ES) Nr. 472/2013, makroekonominio koregavimo programa priimta kaip Tarybos įgyvendinimo sprendimas. Remiantis Reglamento (ES) Nr. 472/2013 7 straipsnio 2 dalimi teisinio aiškumo ir teisinio tikrumo sumetimais programa buvo priimta iš naujo. Programos esmė liko identiška Sprendimu 2013/236/ES patvirtintos programos esmei, bet į ją įtraukti ir peržiūros, atliktos pagal Sprendimo 2013/236/ES 1 straipsnio 2 dalį, rezultatai. Kartu buvo panaikintas Tarybos sprendimas 2013/236/ES;
(7)
Tarybos įgyvendinimo sprendimas 2013/463/ES (3) jau iš dalies pakeistas Tarybos įgyvendinimo sprendimu 2014/169/ES (4). Atsižvelgiant į naujausius pokyčius, jį reikia vėl iš dalies pakeisti;
(8)
Komisija kartu su ECB ir TVF atliko penktą peržiūrą, siekdama įvertinti pažangą įgyvendinant sutartas priemones, taip pat tų priemonių veiksmingumą ir ekonominį bei socialinį poveikį. Dėl to reikėtų pokyčių finansų sektoriaus reformos, fiskalinės politikos ir struktūrinių reformų srityse, visų pirma, kiek tai susiję su: i) laipsniško išorės apribojimų švelninimo plano, kurį valdžios institucijos įsipareigoja pradėti tik tada, kai bus sėkmingai užbaigtas išsamus vertinimas ir sklandžiai pereita prie bendro priežiūros mechanizmo (BPM), atnaujinimu; ii) papildomomis priemonėmis, kuriomis siekiama sustiprinti bankų vykdomą neveiksnių paskolų valdymą; iii) reikalavimu užbaigti tolesnius veiksmus po 2013 m. atskirų finansų įstaigų audito, prireikus nustatyti sankcijas ir viešai paskelbti galutinį sprendimą; iv) nuostata priimti papildomas priemones, kuriomis būtų gerinamas bendradarbiavimo grupės veiklos pajėgumas; v) nauja išsamia sistema, kurią priims Ministrų Taryba ir kuria bus nustatytos tinkamos įmonių ir fizinių asmenų nemokumo procedūros, ir teisės aktų sistemos pakeitimais, susijusiais su įkeisto turto nuosavybės teisės netekimu, kuriuos priims Atstovų Rūmai, (tai yra du ankstesni veiksmai) ir kartu detaliai nustatytomis tų dviejų naujų sistemų reikiamų elementų dalimis; vi) 2014 m. pirminio fiskalinio deficito tikslo, kuris bus sumažintas iki ne daugiau kaip 210 mln. EUR (1,3 % BVP), siekiant atsižvelgti į fiskalinius rezultatus per 2014 m. pirmąjį pusmetį, peržiūra, pasiūlymu, kuriuo bus užtikrinamas paramos sistemos reformos fiskalinis neutralumas, ir 2015 m. fiskalinio deficito tikslu, kai 2017 m. pirminio pertekliaus tikslas buvo sumažintas iki 2,5 % BVP, kad fiskalinis koregavimas 2017-2018 m. būtų sklandesnis; vii) papildomų priemonių nustatymu Kipro uostų administracijai ir Kipro elektros energijos administracijai vykdant privatizavimą; viii) naujojo mokesčių departamento naujo komisijos nario ir dviejų jo padėjėjų paskyrimu, bendros mokesčių mokėtojų bazės sukūrimu ir reikiamų teisės aktų priėmimu, kad sustiprinti mokesčių surinkimo įgaliojimai būtų vykdomi praktiškai; ix) nekilnojamojo turto apmokestinimo reforma, kuri turi būti įgyvendinta 2015 m.; x) papildomų reikalavimų įtraukimu būsto rinkos srityje siekiant paspartinti nuosavybės dokumentų išdavimą; xi) veiksmų plano projekto pateikimu dėl bylų nagrinėjimo vėlavimo pašalinimo, išsamios vėlavimo statistikos ir bylų nagrinėjimo trukmės, taip pat administracinio teismo įsteigimo; xii) galiojančio Kipro turizmo organizacijos įstatymo straipsnių, kurie gali trukdyti konkurencijai, vertinimu ir xiii) preliminariu techninio ir ekonominio potencialo toliau didinti elektros energijos gamybą iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių ir įvairių atsinaujinančiųjų energijos išteklių, palyginti su tradiciniais pirminės energijos ištekliais, grynosios kainos vertinimu kartu įtraukiant priemones, kuriomis didinamas Kipro energetikos reguliavimo institucijos pajėgumas ir nepriklausomybė;
(9)
per visą Kipro visapusiškų politikos priemonių paketo įgyvendinimo laikotarpį Komisija turėtų teikti papildomas politines rekomendacijas ir techninę pagalbą konkrečiose srityse. Jei valstybė narė, kuriai taikoma makroekonominio koregavimo programa, turi nepakankamai administracinių pajėgumų, ji turi kreiptis techninės pagalbos į Komisiją, kuri tuo tikslu gali sudaryti ekspertų grupes;
(10)
laikydamosi galiojančių nacionalinių taisyklių ir tvarkos, Kipro valdžios institucijos turėtų prašyti socialinių partnerių ir pilietinės visuomenės organizacijų nuomonės rengiant, įgyvendinant, stebint ir vertinant makroekonominio koregavimo programą,
PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
1 straipsnis
Įgyvendinimo sprendimo 2013/463/ES 2 straipsnis iš dalies keičiamas taip:
1)
5 dalis pakeičiama taip:
„5. Siekdamas atkurti savo finansų sektoriaus patikimumą, Kipras toliau įgyvendina bankų ir kooperacinių kredito įstaigų sektorių restruktūrizavimą, toliau stiprina priežiūrą ir reguliavimą, vykstant perėjimui prie BPM, vykdo skolos restruktūrizavimo sistemos reformą ir laipsniškai naikina ribojamąsias priemones pagal savo veiksmų planą, kartu apsaugodamas finansinį stabilumą.
Programoje numatomos šios priemonės ir rezultatai:
a)
užtikrinti, kad būtų atidžiai stebimos bankų sektoriaus likvidumo sąlygos. Atidžiai stebimi laikini laisvo kapitalo judėjimo apribojimai (be kita ko, grynųjų pinigų išėmimo, mokėjimų ir pervedimų apribojimai). Laipsniškas išorės ribojamųjų priemonių švelninimas suderinamas su finansų sektoriaus stabilumu ir išsaugo pakankamas likvidumo atsargas. Kipro centrinis bankas surengs apribojimų įgyvendinimo patikras vietoje ir imsis tinkamų priežiūros veiksmų, kai reikia. Tolesnį išorės ribojamųjų priemonių liberalizavimą valdžios institucijos svarstys tik tada, kai bus sėkmingai užbaigtas išsamus vertinimas ir sklandžiai pereita prie BPM. Siekiama kontrolę taikyti tik tiek laiko, kiek iš tiesų reikia, kad būtų sumažinta rimta grėsmė finansų sistemos stabilumui. Gavus išsamaus vertinimo rezultatus bus atnaujintas ir paskelbtas laipsniško išorės ribojamųjų priemonių švelninimo veiksmų planas. Nuo centrinio banko finansavimo arba valstybės pagalbos priklausančių šalies bankų finansavimas ir kapitalo planai turi realiai atspindėti numatytą bankų sektoriaus finansinio įsiskolinimo mažinimą, taip pat turėtų būti mažinama priklausomybė nuo skolinimosi iš centrinių bankų, išvengiant skubaus turto išpardavimo ir kreditų krizės;
b)
pritaikyti minimalius kapitalo reikalavimus, atsižvelgiant į balanso įvertinimo ir visos Sąjungos mastu vykdomo testavimo nepalankiausiomis sąlygomis parametrus;
c)
užtikrinti, kad prieš suteikiant bet kokią valstybės pagalbą, visi restruktūrizavimo planai būtų oficialiai tvirtinami pagal valstybės pagalbos taisykles. Bankai, patiriantys kapitalo stygių, gali, jei kitų priemonių nepakanka, prašyti valstybės rekapitalizavimo pagalbos pagal valstybės pagalbos procedūras. Bankai, vykdantys restruktūrizavimo planus, teikia ataskaitas apie šių planų įgyvendinimo pažangą;
d)
užtikrinti, kad būtų sukurtas ir veiktų kreditų registras;
e)
atsižvelgiant į perėjimą prie BPM, užtikrinti visišką reglamentavimo sistemos, susijusios su paskolų suteikimu, turto vertės sumažėjimu bei atidėjiniais, įgyvendinimą;
f)
įvesti privalomo informacijos atskleidimo reikalavimus siekiant užtikrinti, kad bankai reguliariai informuotųvaldžios institucijas ir o rinkas apie progresą restruktūrizuojant jų operacijas;
g)
užtikrinti valdymo direktyvos patikslinimą, kuriuo, be kita ko, būtų apibrėžta bankų vidaus audito padalinių ir bankų priežiūros institucijų tarpusavio sąveika;
h)
stiprinti bankų valdymą, įskaitant draudimą skolinti nepriklausomiems valdybos nariams arba susijusioms šalims;
i)
užtikrinti būtinus darbuotojus ir pakeitimus, atsižvelgiant į naują Kipro centrinio banko prisiimtą atsakomybę, taip pat užtikrinti, kad būtų atskirtos bankų pertvarkymo ir priežiūros funkcijos, į nacionalinę teisę perkeltos bendro taisyklių sąvado nuostatos, įskaitant Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2014/59/ES (5) ir Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2014/49/ES (6);
j)
stiprinti neveiksnių paskolų valdymą, atsižvelgiant į BPM pokyčius ir terminus. Tai apima: Elgesio kodekso ir bankų įsiskolinimo valdymo politikos ir praktikos peržiūrą; Kipro centrinio banko nustatytų restruktūrizavimo tikslų stebėseną; priemones, kuriomis skolintojams leidžiama gauti tinkamą finansinę informaciją apie skolininkų finansinę būklę ir prašyti skolų negrąžinančių skolininkų finansinio turto ir pajamų išskaitymo, jį gauti ir vykdyti; priemones, kurios leidžia ir palengvina esamų pavienių skolų kartu su visais užstatais ir garantijomis perdavimą iš skolintojų trečiosioms šalims negavus skolininko sutikimo;
k)
mažinti suvaržymus konfiskuoti užstatą. Tai daroma kartu su teisės aktų rengimu pagal išsamią reformų sistemą, kuria nustatomos tinkamos įmonių ir fizinių asmenų nemokumo procedūros, taip pat užtikrinant sklandų ir veiksmingą patikslintų nuosavybės teisės netekimo ir nemokumo sistemų veikimą. Be to, po reformos bus peržiūrėta naujoji privačiojo sektoriaus skolos restruktūrizavimo teisinė sistema ir nustatytos papildomos priemonės, kai reikia;
l)
užbaigti kooperacinių kredito įstaigų reguliavimo ir priežiūros suderinimą su komercinių bankų reguliavimu ir priežiūra;
m)
užtikrinti, kad bendradarbiavimo grupė laiku ir visiškai įgyvendintų sutartą restruktūrizavimo planą ir imtųsi papildomų priemonių, kad pagerintų veiklos pajėgumus pirmiausia įsiskolinimo valdymo, valdymo informacijos sistemos, valdymo ir valdymo pajėgumų srityse;
n)
toliau stiprinti pinigų plovimo prevencijos sistemą ir įgyvendinti veiksmų planą, kuriuo, atsižvelgiant į geriausią patirtį, užtikrinamas geresnės praktikos, susijusios su išsamiu klientų tikrinimu ir subjektų skaidrumu, taikymas.
.
2)
8 dalies e punktas pakeičiamas taip:
„e)
įstatymo, kuriuo sukuriama tvirta valstybinių ir pusiau valstybinių įmonių valdymo sistema, priėmimą ir privatizavimo plano, kuriuo padedama gerinti ekonominį veiksmingumą ir atkurti skolos tvarumą, įgyvendinimą;“
.
3)
13 dalis pakeičiama taip:
„13. Paspartinamas bylų nagrinėjimas teismuose ir iki programos pabaigos pašalinamas bylų nagrinėjimo vėlavimas. Kipras imasi iniciatyvų stiprinti savo turizmo sektoriaus konkurencingumą, įgyvendindamas konkretų veiksmų planą, pagal kurį bus pasiekti kiekybiškai apibrėžti tikslai, įskaitant neseniai patikslintoje 2011-2015 m. turizmo strategijoje nustatytus tikslus, ir įvertindamas Kipro turizmo organizacijos įstatymą, visų pirma straipsnius, kurie gali trukdyti konkurencijai turizmo sektoriuje. Kipras įgyvendina aviacijos politikos strategiją, skirtą pritaikyti Kipro išorės oro susisiekimo politiką, atsižvelgiant į ES išorės oro susisiekimo ir ES oro susisiekimo susitarimus, kartu užtikrinant pakankamas oro jungtis.“
4)
14 dalies b punktas pakeičiamas taip:
„b)
visapusiškus pertvarkyto energetikos ir dujų sektoriaus reguliavimo tvarkos ir rinkos organizavimo, įskaitant preliminarų potencialo didinti elektros energijos gamybą iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių vertinimą, pagrindus; ir“
.
5)
16 dalis pakeičiama taip:
„16. Kurdamas išsamią ir nuoseklią augimo strategiją Kipras atsižvelgia į vykdomą viešojo administravimo, viešųjų finansų valdymo reformą, kitus Kipro makroekonominio koregavimo programoje nustatytus įsipareigojimus ir susijusias Sąjungos iniciatyvas, atsižvelgdamas į partnerystės susitarimą dėl Europos struktūrinių ir investicinių fondų įgyvendinimo. Augimo strategiją plėtos, koordinuos ir vykdys viena įstaiga, kuri bus įsteigta jau sukurtos augimo darbo grupės pagrindu ir bus įtvirtinta nacionalinėje institucinėje sistemoje.“
2 straipsnis
Šis sprendimas skirtas Kipro Respublikai.
Priimta Briuselyje 2014 m. gruodžio 9 d.