РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) № 461/2013 НА СЪВЕТА
от 21 май 2013 година
за налагане на окончателно изравнително мито върху вноса на полиетилентерефталат (ПЕТ) с произход от Индия след преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие съгласно член 18 от Регламент (ЕО) № 597/2009
СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 597/2009 на Съвета от 11 юни 2009 г. относно защитата срещу субсидиран внос от държави, които не са членки на Европейската общност (1) (наричан по-долу „основният регламент“), и по-специално член 18 от него,
като взе предвид предложението, представено от Европейската комисия след консултация с Консултативния комитет,
като има предвид, че:
A. ПРОЦЕДУРА
1. Действащи мерки
(1)
С Регламент (ЕО) № 2603/2000 (2) Съветът наложи окончателно изравнително мито върху вноса на полиетилентерефталат (ПЕТ) с произход, inter alia, от Индия. С Регламент (ЕО) № 1645/2005 (3) Съветът измени нивото на действащите изравнителни мерки срещу вноса на ПЕТ от Индия. Измененията са следствие от ускорено преразглеждане, започнато в съответствие с член 20 от основния регламент. След провеждането на преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие на мерките, с Регламент (ЕО) № 193/2007 (4) Съветът наложи окончателно изравнително мито за последващ период от пет години. Изравнителните мерки бяха изменени впоследствие с Регламент (ЕО) № 1286/2008 (5) и с Регламент за изпълнение (ЕС) № 906/2011 (6) след провеждане на частични междинни преразглеждания. Частичното междинно преразглеждане, проведено на по-късен етап, бе прекратено без изменение на действащите мерки с Регламент за изпълнение (ЕС) № 559/2012 (7). С Решение 2000/745/ЕО (8) Комисията прие гаранциите за спазване на минимален ценови праг на вноса, предложени от трима производители износители от Индия.
(2)
Тези изравнителни мерки се състоят от специфично мито. Ставката на митото е между 0 EUR до 106,5 EUR за тон за поименно изброените индийски производители, а остатъчната ставка на митото, наложено върху вноса от всички други производители, е в размер на 69,4 EUR за тон.
2. Съществуващи антидъмпингови мерки
(3)
С Регламент (ЕО) № 2604/2000 (9) Съветът наложи окончателно антидъмпингово мито върху вноса на ПЕТ с произход, inter alia, от Индия. След преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие на съществуващите мерки с Регламент (ЕО) № 192/2007 (10) Съветът наложи окончателно антидъмпингово мито за нов период от пет години.
3. Искане за преразглеждане с оглед изтичането на срока на действие на мерките
(4)
След публикуването на известие за предстоящото изтичане на срока на действие (11) на действащите окончателни изравнителни мерки на 25 ноември 2011 г. Комисията получи искане за започване на преразглеждане с оглед изтичане на срока на посочените мерки в съответствие с член 18 от основния регламент (наричано по-долу „преразглеждането с оглед изтичане на срока“). Искането бе подадено от Комитета на производителите на полиетилентерефталат в Европа (наричанпо-долу „заявителят“) от името на производители, които представляват близо 95 % от общото производство в Съюза на полиетилентерефталат.
(5)
Искането се основаваше на твърдението, че изтичането на срока на действие на мерките вероятно ще доведе до продължаване или повторно възникване на субсидирането и на причинената от него вреда на индустрията на Съюза.
(6)
Преди да започне преразглеждането с оглед изтичането на срока на действие и в съответствие с член 22, параграф 1 и член 10, параграф 7 от основния регламент, Комисията уведоми правителството на Индия („ПИ“), че е получила надлежно документирано искане за преразглеждане, и отправи покана към ПИ за консултации с цел изясняване на положението във връзка със съдържанието на искането за преразглеждане и вземането на взаимно договорено решение. Правителството на Индия обаче не отговори на отправената му от Комисията покана за консултации.
4. Започване на преразглеждане с оглед изтичането на срока на действие
(7)
След като се консултира с Консултативния комитет и установи, че са налице достатъчно доказателства за започване на преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие, Комисията обяви на 24 февруари 2012 г. с известие, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (12) (наричано по-долу „известието за започване на преразглеждане“), започването на преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие съгласно член 18 от основния регламент.
5. Успоредно разследване
(8)
На 24 февруари 2012 г. Комисията също така започна преразглеждане в съответствие с член 11, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1225/2009 с оглед изтичане на срока на действие на антидъмпинговите мерки, приложими към вноса на вноса на ПЕТ с произход от Индия, Индонезия, Малайзия, Тайван и Тайланд (13).
6. Разследване
6.1. Разследване период в рамките на преразглеждането и разглеждан период
(9)
Разследването във връзка с вероятността от продължаване или повторно възникване на субсидирането обхвана периода от 1 януари 2011 г. до 31 декември 2011 г. (наричан по-долу „разследваният период в рамките на преразглеждането“ или „ПРП“). Проучването на тенденциите, които са от значение за оценката на вероятността за продължаване или повторно възникване на вредата, обхвана периода от 1 януари 2008 г. до края на ПРП (наричан по-долу „разглежданият период“).
6.2. Страни, засегнати от разследването
(10)
Комисията официално уведоми заявителя, другите известни производители от Съюза, производителите износители от засегнатата държава, несвързаните вносители, ползвателите в Съюза, за които е известно, че са засегнати, както и представителите на засегнатата държава за започването на преразглеждането с оглед на изтичане на срока на действие.
(11)
На заинтересованите страни бе предоставена възможност да изложат становищата си в писмен вид и да поискат да бъдат изслушани в срока, посочен в известието за започване на преразглеждане. На всички заинтересовани страни, които поискаха да бъдат изслушани и посочиха особени съображения в подкрепа на това свое искане, беше осигурено изслушване.
(12)
С оглед на видимо големия брой производители износители в Индия, както и несвързани производители и вносители в Съюза, бе счетено за целесъобразно да се прецени дали следва да се използва представителна извадка в съответствие с член 27 от основния регламент. За да може Комисията да реши дали е необходимо използване на представителна извадка и - ако това е така - да изготви такава, производителите вносители и несвързаните вносители бяха приканени да заявят своя интерес в срок от 15 дни от започването на преразглеждането и да предоставят на Комисията информацията, поискана в известието за започване.
(13)
Седем производители износители отговориха във връзка с изготвянето на представителната извадка и изразиха желание да сътрудничат на разследването в рамките на преразглеждането. Въз основа на обема на техния износ за Съюза беше изготвена представителна извадка от трима производители износители от Индия. По отношение на посочената представителна извадка не бяха направени възражения от включените в извадката производители, от невключени в извадката производители или от съответните органи на Индия.
(14)
На тримата включени в представителната извадка производители износители бяха надлежно изпратени въпросници за попълване и бяха получени отговори от всички тях. Отговорите на въпросника на един индийски производител, включен в извадката, обаче разкриха, че той е изнасял само незначителни количества от разглеждания продукт по време на ПРП и поради това не бе целесъобразно да се изчисляват проценти на субсидиите за това дружество. Поради това посещенията за проверка бяха извършени при останалите двама производители износители, които заедно представляват 99 % от общия внос от Индия за Съюза по време на ПРП.
(15)
След разгласяването на съществените факти и съображения (наричано по-долу „разгласяването“) един съдействащ индийски производител поиска изчисляване не неговия марж на субсидия. В това отношение беше потвърдено отново, че износът от страна на това дружество е бил незначителен и следователно не е оказал въздействие върху определянето на вероятността от продължаване или повторно възникване на субсидирането при настоящото преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие. Поради това искането беше отхвърлено.
(16)
Комисията обяви в известието за започване на преразглеждане, че тя е изготвила предварителна извадка от производители от Съюза. Тази извадка се състоеше от четири дружества от тринадесетте производители от Съюза, които бяха известни преди започването на разследването, като те бяха подбрани въз основа на най-големия представителен обем на производство и продажби, който е възможно да бъде разследван в рамките на наличното време. Извадката представляваше над 50 % от общото производство и продажби на Съюза по време на ПРП по разчетни данни. Заинтересованите страни бяха поканени да се запознаят с преписката и да изразят становището си относно целесъобразността на този подбор в срок от 15 дни от датата на публикуване на известието за започване на преразглеждане. На всички заинтересовани страни, които поискаха да бъдат изслушани и посочиха особени съображения в подкрепа на това свое искане, беше осигурено изслушване.
(17)
Някои заинтересовани страни изказаха възражения по отношение на извадката от производители от Съюза. Те твърдяха, че: (i) Комисията не следва да изготвя представителна извадка, по-специално поради факта, че не е била използвана такава при предишното разследване; (ii) методът, използван за изготвянето на извадката, беше оспорен на основание, че той „смесва три различни етапа“, а именно подкрепата за започването на преразглеждане с оглед изтичане срока на действие, определянето на индустрията на Съюза и изготвянето на извадки; (iii) предварителната извадка е била изготвена въз основа на неточна и непълна информация; (iv) изготвената предварителна извадка не е била представителна, тъй като включва отделни образувания, а не групи; също така се твърдеше, че включването на дружество, преминало през неотдавнашно изтегляне на инвестициите, или дружество, което е претърпяло свързани продажби, е намалило представителността на извадката.
(18)
Аргументите, изтъкнати от страните, бяха разгледани, както следва:
-
решението за използване на извадка се прави поотделно за всяко разследване в зависимост от конкретните обстоятелства във всеки отделен случай и член 22, параграф 6 от основния регламент не урежда използването на такава извадка за установяване на вреда в контекста на преразглеждане с оглед изтичане срока на действие. За разлика от предишните разследвания, когато разследването на всички дружества, заявили своя интерес и оказали съдействие, бе възможно, Комисията е взела решение в настоящото преразглеждане, че с оглед на големия им брой, не е възможно всички производители от Съюза да бъдат разследвани в рамките на наличното време, и че условията на член 27 са следователно изпълнени.
-
Комисията не е „смесила“ определянето на подкрепата за започване на преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие, определянето на индустрията на Съюза, и подбора на предварителната извадка, тъй като тези етапи са били независими един от друг и за тях е било взето решение поотделно. Не беше доказано до каква степен използването на данни за производството и продажбите, предоставени от производителите от Съюза в контекста на разследване на подкрепата за започване на преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие, е оказало въздействие върху представителността на извадката.
-
извадката беше изготвена въз основа на наличната информация към момента на подбора в съответствие с член 27 от основния регламент. Представителността на извадката беше преразгледана вследствие на коментарите на страните относно данните за конкретни дружества. Нито един от направените коментари не беше счетен за обоснован.
-
както се изисква по член 27 от основния регламент, извадката беше изготвена въз основа на най-големия представителен обем на производството и продажбите, който е възможно да бъде разследван в рамките на наличното време. Образуванията, принадлежащи към по-големи групи, за които беше установено, че действат независимо от други дъщерни дружества в една и съща група, бяха счетени за представителни за индустрията на Съюза и в резултат на това не беше необходимо разследване на цялата група на консолидирана основа. Същевременно дружествата бяха включени в представителната извадка като икономически субекти, като се гарантира, че всички съответни данни да могат да бъдат проверени. Освен това изтеглянето на инвестиции и наличието на свързани продажби са част от характеристиките на сектора през разглеждания период и следователно нито един от тези елементи не беше определен като намаляващ представителността на извадката.
(19)
След разгласяването страните повториха горепосочените аргументи, които вече бяха разгледани.
(20)
Изготвянето на извадка от несвързани вносители бе предвидено в известието за започване на преразглеждане. Нито един от двадесет и четиримата несвързани вносители, с които беше установена връзка, не оказа съдействие по време на настоящото разследване.
(21)
Всичките петима известни доставчици на суровини бяха потърсени при започването и получиха съответния въпросник. Двама доставчици заявиха интерес и отговориха на въпросника.
(22)
При започването на процедурата беше установена връзка с всички известни ползватели и сдружения на ползватели. Седемнадесет ползватели отговориха на въпросника. Двадесет сдружения на ползвателите от 16 държави членки заявиха интерес и предоставиха коментари.
7. Проверка на получената информация
(23)
Комисията издири и провери цялата информация, която сметна за необходима за определяне на вероятността от продължаване или повторно възникване на субсидирането и на произтичащата от него вреда, както и на интереса на Съюза. Бяха извършени проверки на място в помещенията на следните заинтересовани страни:
а)
Производители износители
-
Dhunseri Petrochem and Tea Limited, Калкута, Индия;
-
Reliance Industries Limited, Нави Мумбай, Индия;
б)
Производители от Съюза
-
Indorama Polymers Europe, UAB, Нидерландия;
-
Equipolymers, Италия, Германия;
-
Neo Group, UAB, Литва;
-
Novapet SA, Испания.
в)
Ползватели в Съюза
-
Coca-Cola Europe, Белгия;
-
Nestle Waters France, Франция.
Б. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И ПОДОБЕН ПРОДУКТ
1. Разглеждан продукт
(24)
Продуктът, предмет на настоящото преразглеждане, е същият като този при първоначалното разследване, а именно ПЕТ с вискозитетен индекс 78 ml/g или повече, съгласно стандарт ISO 1628-5, с произход от Индия. Понастоящем той е класиран в код по КН 3907 60 20.
2. Подобен продукт
(25)
Както в първоначалното разследване и в разследването по повод на преразглеждането, беше установено, че разглежданият продукт, т.е. ПЕТ, произвеждан и продаван на вътрешния пазар в засегнатите страни, както и ПЕТ, произвеждан и продаван в Съюза от производители от Съюза, имат еднакви основни физически и химически характеристики и употреба. Поради това те бяха счетени за подобни продукти в съответствие с член 2, буква в) от основния регламент.
В. ВЕРОЯТНОСТ ОТ ПРОДЪЛЖАВАНЕ ИЛИ ПОВТОРНО ВЪЗНИКВАНЕ НА СУБСИДИРАНЕТО
1. Въведение
(26)
Въз основа на информацията, съдържаща се в искането за преразглеждане и в отговорите на въпросника на Комисията, бяха разследвани следните схеми, за които се твърди, че включват отпускане на субсидии.
Схеми на национално равнище
а)
Схема за кредитиране на вносни мита на материали, използвани в изнесени стоки („DEPBS“);
б)
Схема за възстановяване на мита („DDS“);
в)
Схема за фокусиране върху пазара („FMS“);
г)
Схема за фокусиране върху продукта („FPS“);
д)
Схема за стимулиране на титулярите със статут на износители („SHIS“)
е)
Схема на предварителни разрешителни („AAS“);
ж)
Схема за насърчаване на износа чрез внос на производствено оборудване („EPCGS“);
з)
Схема на звеното с експортна ориентация/специални икономически зони („SEZ/EOU“);
и)
Схема за експортно кредитиране („ECS“)
й)
Схема за освобождаване от подоходен данък („ITES“).
Регионални схеми
к)
Схема за стимулиране на Западен Бенгал („WBIS“);
л)
Схема на правителството на Гуджарат за поощряване на капиталовите инвестиции;
м)
Насърчителна схема спрямо данъка върху продажбите в Гуджарат („GSTIS“);
н)
Схема за освобождаване от данък върху продажбите на електроенергия в Гуджарат („GEDES“);
о)
Схема с пакет от насърчителни мерки („PSI“) на правителството на Махаращра.
(27)
Схемите от буква а) и букви б) - з), посочени по-горе, са основани на Закона за външната търговия (развитие и регулиране) от 1992 г. (№ 22 от 1992 г.), който влезе в сила на 7 август 1992 г. („Закон за външната търговия“). Съгласно закона за външната търговия ПИ има право да отправя уведомления относно политиката по износ и внос. Те са обобщени в документите „Политика за външната търговия“, издавани на всеки пет години и редовно актуализирани от Министерството на търговията. Документът относно политиката за външната търговия, който е от значение за ПРП в настоящото разследване, е „Външнотърговска политика за периода 2009-2014 г. („ВТП 2009-2014 г.“). Освен това ПИ определя процедурите, уредени с ВТП 2009 - 2014 г. в наръчник на процедурите, том I („НП I 2009-2014 г.“). Наръчникът на процедурите също се актуализира редовно.
(28)
Схемата, посочена в буква б) по-горе, се основава на раздел 75 от Закона за митниците от 1962 г., на раздел 37 от Закона за централните акцизи от 1944 г., на раздели 93A и 94 от Закона за финансите от 1994 г. и на Правилника за митниците, централните акцизи и данъка върху услугите от 1995 г. Ставките за възстановяване на митата се публикуват редовно; приложимите ставки за възстановяване на мито през ПРП са ставките „всички отрасли“ (AIR) за периода 2011-2012 г., публикувани в уведомление № 68/2011- Customs (N.T.) с дата 22 септември 2011 г. Схемата за възстановяване на мита е наричана също така схема за освобождаване от мита в глава 4 от ВТП 2009-2014 г.
(29)
Схемата, посочена в буква и) по-горе, се основава на раздели 21 и 35А от Закона за регулиране на банковото дело от 1949 г., който позволява на Резервната банка на Индия („РБИ“) да дава указания на търговските банки в областта на експортното кредитиране.
(30)
Посочената в буква й) схема се основава на Закона за данъка върху доходите от 1961 г., изменян ежегодно със Закона за финансите.
(31)
Схемата, посочена в буква к), се управлява от правителството на Западен Бенгал и е създадена с известие № 580-CI/H от 22 юни 1999 г. на Министерството на търговията и индустрията на Западен Бенгал, последно заменено от известие № 134-CI/О/Incentive/17/03/I от 24 март 2004 г.
(32)
Схемата, посочена в буква л), се управлява от правителството на Гуджарат и се основава на неговата политика за насърчаване на индустрията.
(33)
Схемата, посочена в буква м), се управлява от правителството на Гуджарат и се основава на неговата политика за насърчаване на индустрията.
(34)
Схемата, посочена в буква н) по-горе, се основава на Закона за данъчно облагане на електроенергията на Мумбай от 1958 г.
(35)
Схемата, посочена в буква о), се управлява от щата Махаращра и се основава на решенията на Министерството на индустрията, енергетиката и заетостта на правителството на Махаращра.
(36)
Разследването разкри, че включените в представителната извадка производители са получили ползи от следните схеми по време на ПРП по отношение на разглеждания продукт:
Схеми на национално равнище
а)
Схема за кредитиране на вносни мита на материали, използвани в изнесени стоки („DEPBS“);
б)
Схема за възстановяване на мита („DDS“);
в)
Схема за фокусиране върху пазара („FMS“);
г)
Схема за стимулиране на титулярите със статут на износители („SHIS“);
д)
Схема на предварителни разрешителни („AAS“).
Регионални схеми
е)
Схема за стимулиране на Западен Бенгал („WBIS“);
2. Схема за кредитиране на вносни мита на материали, използвани в изнесени стоки („DEPBS“)
а) Правно основание
(37)
Подробното описание на DEPBS се съдържа в глава 4.3 от ВТП 2009-2014 г., както и в глава 4 от НП I 2009-2014 г.
б) Право на участие
(38)
Всеки производител износител или търговец износител има право да участва в тази схема.
в) Практическо приложение
(39)
Износител може да подаде молба за отпускане на кредит по DEPBS, който се изчислява като процент от стойността на продуктите, изнасяни по тази схема. Ставките на кредитите по DEPBS са установени от индийските органи за повечето продукти, включително и за разглеждания продукт. Те се определят въз основа на стандартните норми за съотношението между суровини и крайни продукти („SION“), като се отчита предполагаемото съдържание в изнасяния продукт на вносни суровини и митото върху този предполагаем внос, независимо от това дали вносните мита са били действително платени. Ставката по DEPBS за разглеждания продукт по време на ПРП за настоящото разследване е била 8 % с максимална горна граница от 58 INR/kg.
(40)
За да може да участва в схемата, дадено дружество трябва да осъществява износна дейност. По време на сделката за износ износителят трябва да подаде декларация до индийските власти, в която да посочи, че осъществява износ по схемата DEPBS. За да бъдат изнесени стоките, в хода на процедурата по изпращането индийските митнически власти издават товарителница за износ. Документът посочва, inter alia, размера на кредитите по DEPBS за конкретната експортна сделка. Към този момент износителят знае точно каква полза ще получи. След издаването на товарителница за износ от митническите органи ПИ няма правомощия при отпускането на кредит по DEPBS. Съответната ставка на кредита по DEPBS за изчисляване на ползата е прилаганата към момента на подаване на декларацията за износа.
(41)
Бе установено, че в съответствие с индийските счетоводни стандарти кредитите по DЕРВЅ могат да бъдат осчетоводени при текущо начисляване като приход по търговските сметки след изпълнение на задължението за износ. Тези кредити могат да бъдат използвани за плащането на мита при последващ внос на каквито и да било стоки, с изключение на производствено оборудване и на стоки, за които са въведени ограничения върху вноса. Стоките, внасяни срещу такива кредити, могат да бъдат продавани на вътрешния пазар (като се плаща данък върху продажбата) или да бъдат използвани по друг начин. Кредитите по DEPBS са свободно прехвърляеми и са валидни в рамките на 24 месеца от датата на отпускане.
(42)
Заявки за кредити по DEPBS се попълват по електронен път и могат да обхващат неограничен брой сделки за износ. Срокът за подаване на заявления е 3 месеца след износа, но както ясно е предвидено в параграф 9.3 от НП I 2009-2014 г., заявленията, получени след крайния срок за подаването им, винаги могат да бъдат разгледани, ако се заплати минимална такса за забава (т.е. 10 % от размера на кредита).
(43)
Беше установено, че и двете включени в извадката дружества са използвали тази схема през първите три тримесечия на ПРП.
г) Заключение по отношение на схемата DEPBS
(44)
В рамките на DEPBS се предоставят субсидии по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) и член 3, параграф 2 от основния регламент. Кредитът по DEPBS представлява финансово участие от страна на ПИ, тъй като в крайна сметка кредитът ще се използва за компенсиране на вносни мита, като по този начин се намаляват приходите на ПИ от мита, които иначе биха били дължими. Освен това кредитите по DEPBS водят до ползи за износителя, тъй като по този начин се подобрява неговата ликвидност.
(45)
Освен това DEPBS е законово обусловена от осъществяването на износа и следователно се счита за схема, която е специфична и подлежаща на изравнителни мерки по член 4, параграф 4, първа алинея, буква а) от основния регламент.
(46)
Тази схема не може да се разглежда като допустима схема за възстановяване на мита или като схема за възстановяване за заместители по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) от основния регламент. Тя не съответства на стриктните правила, посочени в приложение I, буква и), приложение II (определение и правила за възстановяване) и приложение III (определение и правила за възстановяване за заместители) към основния регламент. Износителят няма задължение действително да използва безмитно внесените стоки в производствения процес и размерът на кредита не се изчислява в зависимост от действително вложените суровини. Нещо повече, не съществува система или процедура, посредством която да се провери кои суровини са използвани в производствения процес на изнасяния продукт и дали не е извършено прекомерно плащане на вносни мита по смисъла на приложение I, буква и) и приложения II и III към основния регламент. На последно място, даден износител има право да участва в схемата DEPBS независимо от това дали изобщо внася суровини. За да може да се възползва от схемата, достатъчно е износителят само да изнесе стоки, без да доказва внос на суровини. По този начин дори износители, които доставят суровините си изцяло от местния пазар и не внасят стоки, които могат да бъдат използвани като суровини, имат право да получат ползи от схемата DEPBS.
д) Отмяна на схемата DEPBS и преминаване към схема за възстановяване на мита („DDS“)
(47)
Чрез публично известие № 54 (RE-2010)/2009-2014 от 17 юни 2011 г. прилагането на схемата DEPBS беше удължено за последен път с три месеца - до 30 септември 2011 г. Тъй като не бе публикувано последващо удължаване на прилагането, схемата DEPBS реално е преустановена от 30 септември 2011 г. насам. Поради това беше счетено за необходимо да се провери дали могат да бъдат наложени мерки с оглед на член 15, параграф 1 от основния регламент.
(48)
ПИ обясни на Комисията, че при отмяна на DEPBS схемата, дружествата могат да изберат други схеми за освобождаване/опрощаване на мито, определени съгласно глава 4 от ВТП 2009-2014 г., т.е. схема на предварителните разрешения (AAS) или схема за възстановяване на мита (DDS).
(49)
Разследването показа, че и двете дружества, включени в извадката, са започнали да се възползват от DDS непосредствено след преустановяването на DEPBS. Трябва да се отбележи, че DDS бе въведена през 1995 г. и е съществувала едновременно с DEPBS през първите три тримесечия на ПРП и за няколко години преди ПРП. Не е било възможно обаче износителите да използват едновременно DDS и DEPBS по отношение на един и същ износ. През първите три тримесечия на ПРП ставката по DDS възлиза на 2,2 % с горна граница от 1,5 INR/kg, което прави схемата по-малко благоприятна, а оттам - и по-малко привлекателна от DEPBS. Трябва да се отбележи, че ПИ е предприело стъпки за организиране на плавен преход от DEPBS към DDS, както се посочва в циркулярно писмо №. 42/2011-Customs от 22 септември 2011 г. В циркулярното писмо е обяснено, че „графикът за възстановяване [на мита] през настоящата година включва позиции, които до този момент са били по схемата DEPBS“. Същото циркулярно писмо посочва, че за секторите, действащи по DEPBS, „бе решено да се осигури гладък преход за позиции в тези секторипри включването им в графика за възстановяване на мита. Като временна мярка ставките по тези позиции ще бъдат леко намалени в сравнение с тези по DEPBS в рамките на 1 % до 3 % за повечето изделия.“ С други думи циркулярното писмо посочва, че действащите ставки за възстановяване на мито (процентите за възстановяване) от 1 октомври 2011 г. са определени, така че да предоставят сходна полза като тази по отменената схема DEPBS.
(50)
От 1 октомври 2011 г. ставката по DDS, приложима за разглеждания продукт, е нараснала от 2,2 % на 5,5 % от стойността франко борд и съответната горна граница се е покачила от 1,5 INR/kg на 5,5 INR/kg. За тази нова ставка бе установено, че предоставя сходни нива на субсидиране като тези по схемата DEPBS до 30 септември 2011 г.- със ставката си от 8 % и с максимална горна граница от 58 INR/kg. В зависимост от цените на ПЕТ, преобладаващи по време на ПРП, максималната горна граница по DEPBS е била като цяло приложима, което е довело до предполагаема полза от 4.64 INR/kg или 5,8 %. В случая на DDS, максималната горна граница не е приложима, т.е. предполагаемата полза възлиза на 5,5 %.
(51)
Разследването потвърди обосновката на предходното съображение. Средните годишни маржове на субсидиите на включените в извадката дружества са били 5,5 % и 6 % съответно по DEPBS и DDS.
(52)
Сравнението на двете схеми показва също, че имат много сходни характеристики по прилагането си.
(53)
Съображения 47, 48 - 51 по-горе доказват, че независимо от преустановяването на схемата DEPBS, произтичащите по нея ползи са продължени без прекъсване на почти същото равнище, като е осъществен плавен преход към схемата за възстановяване на мита. Поради тази причина се прави заключението, че субсидиите не са били отменени по смисъла на член 15, параграф 1, и че схемата DEPBS подлежи на изравнителни мерки.
(54)
След разгласяването на основните факти и съображения, един производител износител заяви, че DEPBS е отменена и поради това не следва да бъде предмет на изравнителни мерки. В отговор на това се отбелязва, че, както е обяснено в съображение 47 по-горе, DEPBS е прекратена на 30 септември 2011 г. Въпреки това субсидирането е продължило и износителите имат възможност да използват алтернатива на DEPBS, т.е. да кандидатствар и за получават ползи, например, по DDS или AAS. Следователно този аргумент беше отхвърлен.
е) Изчисляване на размера на субсидията
(55)
В съответствие с член 3, параграф 2 и член 5 от основния регламент размерът на субсидиите, които подлежат на изравнителни мерки, бе изчислен от гледна точка на ползата за получателя, за която е установено, че е налице през разследвания период в рамките на преразглеждането. В това отношение бе прието, че ползата е произтекла за получателя към момента, в който се осъществява експортната сделка по схемата. В този момент ПИ се задължава да се откаже от събиране на мита, което представлява финансово участие по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) от основния регламент. След като митническите органи издадат товарителница за износ, в която, inter alia, е посочена сумата на кредита по DEPBS, който следва да се предостави за тази сделка за износ, ПИ няма право на преценка дали да предостави субсидията или не. Предвид гореизложеното се счита за целесъобразно оценката на ползата от DEPBS да се извършва чрез сумиране на кредитите от сделките за износ, осъществени по тази схема по време на ПРП.
(56)
При отправени обосновани искания таксите, които са били необходими за получаването на субсидията, бяха приспаднати от така установените кредити, така че да се получи размерът на субсидията като числител, в съответствие с член 7, параграф 1, буква а) от основния регламент. В съответствие с член 7, параграф 2 от основния регламент този размер на субсидиите беше отнесен към оборота от износа на разглеждания продукт по време на ПРП като подходящ знаменател, тъй като субсидията зависи от осъществяването на износ и не е предоставена във връзка с изработените, произведените, изнесените или транспортираните количества.
(57)
Въз основа на гореописаното нивото на субсидията, установено за включените в извадката дружества във връзка с тази схема, възлиза съответно на 3,78 % и 4,42 %.
3. Схема за възстановяване на мита („DDS“);
а) Правно основание
(58)
Подробното описание на DDS се съдържа в Правилника за възстановяване на митата и централните акцизи от 1995 г., както е изменен с последващи уведомления.
б) Право на участие
(59)
Всеки производител износител или търговец износител има право да участва в тази схема.
в) Практическо приложение
(60)
Износител, който има право да се ползва от тази схема, може да подаде молба за възстановяване на мито, изчислено като процент от стойността франко борд на продуктите, изнасяни по тази схема. Ставките на възстановяване са установени от ПИ за редица продукти, включително и за разглеждания продукт. Те се определят въз основа на средното количество или стойност на материалите, вложени в производството на даден продукт, и средният размер на митата, платени върху суровините. Те се прилагат независимо дали вносните мита са действително платени или не. Ставката по DDS за разглеждания продукт през ПРП за настоящото разследване е била 5,5 % от стойността франко борд, с максимална горна граница от 5,5 INR/kg.
(61)
За да има право дадено дружество да използва тази схема, то трябва да извършва износ. В момента на вписването на данните за пратка в митническия сървър (ICEGATE) се посочва, че износът се осъществява по DDS и размерът на субсидията се определя окончателно. След като изпращащото дружество е подало манифест за износ и митническата служба е направила задоволително сравнение на този документ с данните в товарителницата, са изпълнени всички условия, за да се разреши изплащането на сумата за възстановяване - чрез директно плащане по банкова сметка на износителя или с менителница.
(62)
Износителят също така трябва да представи доказателства за реализиране на постъпленията от износа чрез банково удостоверение. Този документ може да се представи и след изплащането на сумата за възстановяване, но ПИ ще си възстанови изплатената сума, ако износителят не предостави банково удостоверение в рамките на определен срок.
(63)
Стойността за възстановяване може да бъде използвана за всякаква цел.
(64)
Беше установено, че в съответствие с индийските счетоводни стандарти субсидията по схемата може да бъде осчетоводена при текущо начисляване като приход по търговските сметки, след като е изпълнено задължението за износ.
(65)
За включените в извадката дружества беше установено, че са прилагали схемата DDS през последното тримесечие на ПРП.
г) Заключение по отношение на схемата DDS
(66)
В рамките на DDS се предоставят субсидии по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) и член 3, параграф 2 от основния регламент. Стойността за възстановяването на мита представлява финансово участие от страна на ПИ. Освен това със стойността за възстановяване на мита се облагодетелства износителят, тъй като се подобрява неговата ликвидност.
(67)
Също така DDS е законово обусловена от осъществяването на износа и следователно се счита за схема, която е специфична и подлежаща на изравнителни мерки по член 4, параграф 4, първа алинея, буква а) от основния регламент.
(68)
Тази схема не може да бъде считана за допустима схема за възстановяване на мита или като схема за възстановяване за заместители по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) от основния регламент. Тя не съответства на стриктните правила, посочени в приложение I, буква и), приложение II (определение и правила за възстановяване) и приложение III (определение и правила за възстановяване за заместители) към основния регламент.
(69)
Не съществува система или процедура, чрез която да се потвърди кои суровини са използвани в производствения процес на изнасяния продукт и дали не е налице прекомерно плащане на вносни мита по смисъла на приложение I, буква и) и приложения II и III към основния регламент. На последно място, даден износител има право да участва в DDS независимо от това дали изобщо внася суровини. За да може да се възползва от схемата, достатъчно е износителят само да изнесе стоки, без да доказва внос на суровини. По този начин дори износители, които доставят суровините си изцяло от местния пазар и не внасят стоки, които могат да бъдат използвани като суровини, имат право да се възползват от DDS.
(70)
Това се потвърждава от циркулярно писмо № 24/2001 на ПИ, в което е ясно посочено, че „[ставките за възстановяване на мита] нямат връзка с модела на действителното потребление и с действителното мито върху суровините на конкретен износител или индивидуалните доставките […]“ и информира регионалните власти, че „местните поделения не могат да изискват представянето на доказателства по отношение на действителните мита, наложени върху внесени суровини или суровини с местен характер […], заедно с [искането на възстановяване], подадено от износителите.“.
(71)
С оглед на гореизложеното се стигна до заключението, че субсидиите по схемата подлежат на изравнителни мерки.
д) Изчисляване на размера на субсидията
(72)
В съответствие с член 3, параграф 2 и член 5 от основния регламент размерът на субсидиите, които подлежат на изравнителни мерки, бе изчислен от гледна точка на ползата за получателя, за която е установено, че е налице през разследвания период в рамките на преразглеждането. В това отношение бе устновена полза за получателя към момента, в който се осъществява експортната сделка по схемата. В този момент ПИ следва да изплати стойността за възстановяване на мита, която представлява финансово участие по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) от основния регламент. След като митническите органи издадат товарителницата за износ, в която, inter alia, е посочена стойността за възстановяване на мита, която следва да се предостави за тази експортна сделка, ПИ няма право на преценка дали да предостави субсидията или не. Предвид гореизложеното се счита за целесъобразно оценката на ползата от DDS да се извършва чрез сумиране на възстановените мита по сделките за износ, осъществени по тази схема по време на ПРП.
(73)
При отправени обосновани искания таксите, които са били необходими за получаването на субсидията, бяха приспаднати от така установените кредити, така че да се получи размерът на субсидията като числител, в съответствие с член 7, параграф 1, буква а) от основния регламент. В съответствие с член 7, параграф 2 от основния регламент размерът на тези субсидии беше отнесен към общия оборот от износа на разглеждания продукт през разследвания период в рамките на преразглеждането като подходящ знаменател, тъй като субсидията зависи от осъществяването на износа и не се предоставя във връзка с изработените, произведените, изнесените или транспортираните количества.
(74)
Въз основа на гореописаното нивото на субсидията, установено за включените в извадката дружества във връзка с тази схема, възлиза съответно на 1,65 % и 1,32 %.
4. Схема за фокусиране върху пазара („FMS“)
а) Правно основание
(75)
Подробно описание на схемата FMS се съдържа в параграф 3.14 от ВТП 2009 - 2014 г. и в параграф 3.8 от НП I 2009 - 2014 г.
б) Право на участие
(76)
Всеки производител износител или търговец износител има право да участва в тази схема.
в) Практическо приложение
(77)
При тази схема износът на всички продукти за държавите, изброени в таблици 1 и 2 в приложение 37(C) към НП I 2009 - 2014, има право на митнически кредит, който се равнява на 3 % от стойността франко борд. Считано от 1 април 2011 г., износът на всички продукти до държавите, изброени в таблица 3 на приложение 37(C) (Special Focus Markets), има право на митнически кредит, който се равнява на 4 % от стойността франко борд. От режима са изключени някои видове експортни дейности, като износът на внесени или претоварени стоки, планираният износ, износът на услуги и оборотът за износ на структури, работещи в специални икономически зони/експортно ориентирани структури. От схемата са изключени и определени видове продукти, като например диаманти, благородни метали, руда, зърнени храни, захар и нефтопродукти.
(78)
Митническите кредити по схемата FMS могат да се прехвърлят свободно и са валидни за период от 24 месеца от датата на издаване на съответното удостоверение за разрешаване на кредита. Те могат да се използват за плащане на мита върху последващ внос на всякакви суровини или стоки, включително производствено оборудване.
(79)
Удостоверението за разрешаване на кредита се издава от пристанището, от което е направен износът, след извършването на износа или изпращането на стоките. Ако заявителят представи пред органите копия на всички съответни документи за износа (например заявка за износ, фактури, товарителници, банкови удостоверения), ПИ няма право на преценка при предоставянето на митническия кредит.
(80)
Бе установено, че включените в извадката дружества са използвали тази схема по време на ПРП.
г) Заключение по отношение на схемата FMS
(81)
В рамките на FMS се предоставят субсидии по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) и член 3, параграф 2 от основния регламент. Митническият кредит по схемата за FMS представлява финансово участие от страна на ПИ, тъй като в крайна сметка кредитът ще се използва за компенсиране на вносни мита, като по този начин се намаляват приходите на ПИ от мита, които иначе биха били дължими. В допълнение митническите кредити по FMS водят до полза за износителя, тъй като подобряват неговата ликвидност.
(82)
Освен това FMS е законово обусловена от осъществяването на износа и следователно се счита за схема, която е специфична и подлежаща на изравнителни мерки по член 4, параграф 4, първа алинея, буква а) от основния регламент.
(83)
Тази схема не може да се разглежда като допустима система за възстановяване на мита или система за възстановяване за заместители по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) от основния регламент. Тя не съответства на стриктните правила, посочени в приложение I, буква и), приложение II (определение и правила за възстановяване) и приложение III (определение и правила за възстановяване за заместители) към основния регламент. Износителят няма задължение действително да използва безмитно внесените стоки в производствения процес и размерът на кредита не се изчислява в зависимост от действително вложените суровини. Не съществува система или процедура, чрез която да се потвърди кои суровини са използвани в производствения процес на изнасяния продукт и дали не е налице прекомерно плащане на вносни мита по смисъла на приложение I, буква и) и приложения II и III към основния регламент. Даден износител има право да използва FMS независимо дали изобщо внася суровини. За да може да се възползва от схемата, достатъчно е износителят само да изнесе стоки, без да доказва внос на суровини. По този начин дори износителите, които си доставят суровини изцяло от местния пазар и не внасят стоки, които могат да бъдат използвани като суровини, имат право да се ползват от FMS. Освен това даден износител може да се възползва от митническите кредити по FMS, за да внася производствено оборудване, въпреки че то не попада в обхвата на допустимите системи за възстановяване на мита, посочени в приложение I, буква и) към основния регламент, тъй като не се влага в производството на изнасяните продукти.
д) Изчисляване на размера на субсидията
(84)
Размерът на подлежащите на изравняване субсидии бе изчислен въз основа на ползата за получателя, за която по време на ПРП бе установено, че съществува и която е осчетоводявана от съдействащия производител износител на принципа на текущото начисляване като приход при осъществяване на сделката по износ. В съответствие с член 7, параграфи 2 и 3 от основния регламент този размер на субсидията (числител) бе отнесен към оборота от износа по време на ПРП като подходящ знаменател, тъй като субсидията зависи от извършването на износа и не е обвързана с изработените, произведените, изнесените или транспортираните количества.
(85)
Процентът на субсидията, установен по време на ПРП за включените в извадката дружества във връзка с тази схема, възлиза съответно на 0,19 % и 0,87 %.
5. Схема за стимулиране на титулярите със статут на износители („SHIS“)
а) Правно основание
(86)
Подробно описание на схемата SHIS се съдържа в параграф 3.16 от ВТП 2009-2014 г. и в параграф 3.10 от НП I 2009-2014 г. Подробно описание на категориите на статут се съдържа в параграфи 3.10.1-3.10.4 от ВТП 2009-2014 г., както и в параграфи 3.1 - 3.5 от НП I 2009 - 2014 г.
б) Право на участие
(87)
Производителите износители или търговците износители, които имат т.нар. признат статут на титуляр със статут на износител, имат право на участие в тази схема.
в) Практическо приложение
(88)
Право да получат статут имат търговските износители, както и производителите износители. В зависимост от техните експортни резултати през текущата година заедно с редица предходни години, заявителите получават един от следните статути: „Export House“, „Star Export House“, „Trading House“, „Star Trading House“ и „Premier Trading House“.
(89)
В рамките на схемата SHIS титулярите на статут имат право на митнически кредит, който се равнява на 1 % от стойността франко борд на износа в секторите, посочени в параграф 3.16.4 от ВТП 2009-2014 г., т.е. кожният сектор (с изключение на обработени кожи), секторът за текстил и юта, занаятите, машиностроителният отрасъл (с изключение на някои подсектори), пластмаси и основни химически продукти (с изключение на фармацевтичните продукти). Разглеждания продукт, представляващ вид пластмаса, е обхванат от схемата.
(90)
Митническите кредити по схемата SHIS не са прехвърляеми и трябва да бъдат използвани за плащане на мито върху производствено оборудване, използвано за производството на продукти, попадащи в някой от обхванатите сектори.
(91)
Ако даден заявител се е възползвал от нулево мито по схемата EPCG през дадена година, той не отговаря на условията за участие по схемата SHIS за износ, извършен през тази година.
(92)
Схемата е въведена през 2009 г. за износа за периода 2009-2010 г. и 2010-2011 г. и срокът й на действие се удължава ежегодно след това. С последното удължаване (вж. известие № 07/2012 - Customs от 9 март 2012 г.) валидността на схемата беше удължена до 31 март 2013 г.
(93)
Беше установено, че в съответствие с индийските счетоводни стандарти, митническите кредити по SHIS могат да бъдат осчетоводени при текущо начисляване като приход по търговските сметки след изпълнение на задължението за износ.
(94)
Разследването разкри, че едното включено в представителната извадка дружество е използвало тази схема по време на ПРП, а другото дружество е нямало право на участие съгласно разпоредбата, описана в съображение 90 по-горе.
г) Заключение по отношение на схемата SHIS
(95)
В рамките на SHIS се предоставят субсидии по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) и член 3, параграф 2 от основния регламент. Митническият кредит по схемата SHIS представлява финансово участие от страна на ПИ, тъй като в крайна сметка кредитът ще се използва за компенсиране на вносни мита, като по този начин се намаляват приходите на ПИ от мита, които иначе биха били дължими. В допълнение митническите кредити по SHIS представляват ползи за износителя, тъй като подобряват неговата ликвидност.
(96)
Освен това SHIS е законово обусловена от осъществяването на износа и следователно се счита за схема, която е специфична и подлежаща на изравнителни мерки по член 4, параграф 4, първа алинея, буква а) от основния регламент.
(97)
Тази схема не може да се разглежда като допустима система за възстановяване на мита или система за възстановяване за заместители по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) от основния регламент. Тя не съответства на стриктните правила, посочени в приложение I, буква и), приложение II (определение и правила за възстановяване) и приложение III (определение и правила за възстановяване за заместители) към основния регламент. Митническият кредит се използва в крайна сметка при вноса на производствено оборудване, което не попада в обхвата на допустимите системи за възстановяване на мита, посочени в приложение I, буква и) към основния регламент, тъй като не се влага в производството на изнасяните продукти.
д) Изчисляване на размера на субсидията
(98)
Размерът на подлежащите на изравняване субсидии бе изчислен въз основа на предоставената полза за получателя, за която по време на ПРП бе установено, че съществува и която е осчетоводявана от съдействащия производител износител на принципа на текущото начисляване като приход при осъществяване на сделката по износ. В съответствие с член 7, параграфи 2 и 3 от основния регламент този размер на субсидията (числител) отнесен към оборота от износа по време на ПРП като подходящ знаменател, тъй като субсидията зависи от извършването на износа и не е обвързана с изработените, произведените, изнесените или транспортираните количества.
(99)
Процентът на субсидията, установен по отношение на тази схема по време на ПРП за единственото дружество, включено в извадката, което се е възползвало от нея, възлиза на 1 %.
6. Схема за насърчаване на износа чрез внос на производствено оборудване („EPCGS“)
а) Правно основание
(100)
Подробното описание на EPCGS се съдържа в глава 5 от ВТП 2009-2014 г. както и в глава 5 от НП I 2009-2014 г.
б) Право на участие
(101)
Производителите износители и търговците износители, „обвързани“ с доставчици производители и доставчици на услуги, имат право на участие в тази схема.
в) Практическо приложение
(102)
В случай че е изпълнено задължението за износ, дадено дружество има право да внася производствено оборудване (ново и употребявано, но не по-старо от 10 години) с намалена ставка на митото. За тази цел след подаване на заявление и заплащане на такса ПИ издава лиценз по EPCGS. Схемата предвижда намалена митническа ставка от 3 %, приложима за всяко производствено оборудване, внесено по тази схема. С цел да бъде спазено задължението за износ внесеното производствено оборудване трябва да бъде използвано за производството на определено количество стоки за износ в рамките на определен период от време. Съгласно ВТП 2009 - 2014 г. производственото оборудване може да бъде внесено с митническа ставка от 0 % по схемата EPCGS, но в този случай срокът за изпълнението на задължението за износ е по-кратък.
(103)
Титулярят на лиценз по EPCGS може да си набави производственото оборудване и на местния пазар. В такъв случай местният производител на производствено оборудване може да се ползва от безмитен внос за компонентите, необходими за изработването му. Като алтернатива местният производител може да поиска да получи ползите за планиран износ по отношение на доставката на производствено оборудване на титуляря на лиценз по EPCGS.
г) Заключение по отношение на схемата EPCGS
(104)
В рамките на EPCGS се предоставят субсидии по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) и член 3, параграф 2 от основния регламент. Намаляването на митото представлява финансово участие от страна на ПИ, тъй като тази отстъпка намалява приходите на ПИ от мита, които иначе биха били дължими. В допълнение намалението на митото предоставя ползи на износителя, тъй като спестените при вноса мита подобряват ликвидността на дружеството.
(105)
Освен това схемата EPCGS е законово обусловена от извършването на износ, тъй като тези лицензи не могат да бъдат получени без поемането на задължение за осъществяване на износ. Следователно схемата се разглежда като специфична и подлежаща на изравнителни мерки съгласно член 4, параграф 4, първа алинея, буква а) от основния регламент.
(106)
EPCGS не може да се разглежда като допустима система за възстановяване на мита или система за възстановяване за заместители по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) от основния регламент. Производственото оборудване не попада в обхвата на подобни допустими системи, посочени в приложение I, буква и) към основния регламент, защото не се влага в производството на изнасяните продукти.
д) Изчисляване на размера на субсидията
(107)
Размерът на субсидията беше изчислен в съответствие с член 7, параграф 3 от основния регламент въз основа на неплатеното мито върху внесеното производствено оборудване, разпределено в рамките на период, който отразява обичайния срок на амортизация на такова производствено оборудване в съответната промишленост. В съответствие с установената практика така изчисленият размер, отнасящ се до ПРП, бе коригиран с добавянето на лихвите за този период, за да представя общата стойност на ползите през това време. За тази цел беше счетен за подходящ търговският лихвен процент, приложим в Индия по време на разследвания период. Когато бяха отправени основателни искания, таксите, чието плащане е било необходимо за получаването на субсидията, бяха приспаднати в съответствие с член 7, параграф 1, буква а) от основния регламент.
(108)
В съответствие с член 7, параграфи 2 и 3 от основния регламент размерът на тази субсидия беше отнесен към съответния оборот от износа през ПРП като подходящ знаменател, тъй като субсидията зависи от осъществяването на износа и не е била отпусната във връзка с изработените, произведени, изнесени или транспортирани количества.
(109)
Нивото на субсидията, установено по време на ПРП за включените в извадката дружества във връзка с тази схема, възлиза съответно на 0,55 % и 0,56 %.
7. Схема на предварителни разрешителни („AAS“)
(110)
Бе установено, че само едно от включените в извадката дружества е използвало тази схема по време на ПРП. Разследването установи обаче, че ползата за заявителя е била незначителна, в резултат на което схемата AAS не бе анализирана допълнително.
8. Схема за стимулиране на Западен Бенгал 1999 г. („WBIS 1999“)
а) Правно основание
(111)
Подробно описание на тази схема, прилагана от правителството на Западен Бенгал („ПЗБ“), се съдържа в уведомление № 580-CI/H от 22 юни 1999 г. на Министерството на търговията и индустрията на ПЗБ.
б) Право на участие
(112)
Дружествата, които основават ново промишлено предприятие или извършват мащабно разширение на съществуващо промишлено предприятие в изостанали райони, имат право на участие в тази схема. Независимо от това има изчерпателен списък с промишлени отрасли, които не отговарят на критериите за участие (негативен списък от отрасли), поради което предприятията в някои сфери не могат да се ползват от стимулирането.
в) Практическо приложение
(113)
Щат Западен Бенгал предоставя стимули на отговарящите на критериите промишлени предприятия под формата на редица ползи, включително освобождаване от централния данък върху продажбите (CST) и от централния ДДС върху продажбите на крайни продукти (CENVAT), с цел да поощри промишленото развитие в икономически изостаналите райони на щата.
(114)
В рамките на тази схема дружествата се задължават да инвестират в изостанали райони. Тези райони, които представляват определени териториални единици в Западен Бенгал, се класифицират в съответствие с икономическото си развитие в различни категории, като същевременно някои развити райони са изключени от прилагането на схемите за стимулиране. Основните критерии за установяването на размера на поощряването са размерът на инвестициите и районът, в който е или ще бъде разположено предприятието.
(115)
Бе установено, че само едно от включените в извадката дружества е използвало тази схема през ПРП.
г) Заключение
(116)
Чрез тази схема се предоставят субсидии по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) и член 3, параграф 2 от основния регламент. Тя представлява финансово участие от страна на ПЗБ, тъй като извършеното посредством нея поощряване - в настоящия случай освобождаване от данъка върху продажбите (CST) и от централния ДДС върху продажбите на крайни продукти (CENVAT) - намалява постъпленията от данъци, които иначе биха били дължими. Още повече това поощряване предоставя ползи на дадено дружество, тъй като подобрява финансовото му състояние, поради факта че не се плащат данъци, които иначе биха били дължими.
(117)
Освен това схемата е специфична за всеки определен район по смисъла на член 4, параграф 2, буква а) и член 4, параграф 3 от основния регламент, тъй като се предоставя само на някои дружества, които са инвестирали в определени географски райони в рамките на юрисдикцията на съответния щат. Тя не се предоставя на дружества, които са разположени извън тези райони, като освен това равнището на ползите е различно в зависимост от съответния район.
(118)
Следователно WBIS 1999 подлежи на изравнителни мерки.
д) Изчисляване на размера на субсидията
(119)
Размерът на субсидията беше изчислен въз основа на размера на данъка върху продажбите и централния ДДС върху продажбите на крайни продукти (CENVAT), който по правило се дължи по време на разследвания период в рамките на преразглеждането, но който не е платен по тази схема. В съответствие с член 7, параграф 2 от основния регламент размерът на субсидията (числител) бе отнесен към общите продажби по време на разследвания период в рамките на преразглеждането като подходящ знаменател, тъй като субсидията не зависи от износа и не се отпуска във връзка с изработените, произведените, изнесените или транспортираните количества. Полученото по този начин ниво на субсидията възлиза на 1,36 %.
9. Размер на подлежащите на изравняване субсидии
(120)
Размерът на подлежащите на изравнителни мерки субсидии за включените в извадката производители износители, определен в съответствие с разпоредбите на основния регламент, изразен адвалорно, е съответно 7,53 % и 8,17 %.
СХЕМА
DEPB
DDS
FMS
SHIS
EPCGS
WBIS
ОБЩО
ДРУЖЕСТВО
%
%
%
%
%
%
%
Dhunseri Petrochem & Tea Limited
3,78
1,65
0,19
няма
0,55
1,36
7,53
Reliance Industries Limited
4,42
1,32
0,87
1,0
0,56
няма
8,17
10. Заключение за вероятността от продължаване или повторно възникване на субсидирането
(121)
В съответствие с член 18, параграф 2 от основния регламент беше разгледана вероятността от продължаване или повторно възникване на субсидирането, ако изтече срокът на действащите мерки.
(122)
Съгласно посоченото в съображения 26 - 118 по-горе бе установено, че през ПРП индийските износители на разглеждания продукт са продължили да се ползват от подлежащо на изравнителни мерки субсидиране от страна на индийските власти.
(123)
Разглежданите схеми за субсидиране осигуряват постоянни ползи и няма признаци тези ползи да отпаднат в близко бъдеще. Всеки износител има право на участие в няколко от схемите за субсидиране.
(124)
Беше проучен и въпросът дали износът за Съюза би бил осъществяван в значителни количества, ако мерките бъдат отменени.
(125)
Индия е голям производител на разглеждания продукт. От данните, събрани по време на разследването, личи Индия е имала производствен капацитет от около 700,000 - 900,000 тона по време на ПРП и планира да го увеличи, вследствие на което общият капацитет на страната ще достигне 1 600 000 - 1 800 000 тона до 2014 г. В резултат на това свръхкапацитетът ще изпревари вътрешното търсене и се очаква той да достигне около 600 000-700 000 тона през 2014 г., които би представлявало 21 - 25 % от потреблението на Съюза по време на ПРП.
(126)
При тези обстоятелства, индийските производители на разглеждания продукт са силно зависими от експортните продажби и има вероятност обемът на износа за Съюза - вече значителен по размер по време на ПРП, да нарасне, в случай че мерките бъдат отменени.
(127)
Един производител износител заяви, че свръхкапацитетът ще намалее след 2014 г., следователно ситуацията, свързана със свръхкапацитета, е само временна. Отбелязва се, че предполагаемият спад на свръхкапацитета след 2014 г. съвпада с прогнозите, посочени в доклада относно състоянието на пазара. Следователно беше достигнато до заключението, че характерът на тази информация не би могъл да промени анализа по отношение на развитието на свръхкапацитета.
(128)
След разгласяването един производител износител заяви, че наличието на важен временен свръхкапацитет е неизбежно, поради факта, че като цяло нарастването на производствения капацитет може да се осъществява само под формата на големи увеличения поради малкия размер на съвременните заводи за ПЕТ. В отговор на това следва да се отбележи, че през ПРП и годината след това е настъпило увеличение на производствения капацитет в рамките на най-малко 150 000 до 200 000 тона. Следователно посочените мотиви сами себе си не обясняват свръхкапацитета, който може да се използва за износ, посочен в съображение 125 по-горе. Във всеки случай в този контекст причината за свръхкапацитета, който може да се използва за износ, е без значение. Поради това твърдението беше отхвърлено.
(129)
Някои страни изказаха твърдението, че свръхкапацитетът, който може да се използва за износ, който възниква в Индия, може да бъде усвоен също така от други трети държави и следователно този изчислен от Комисията свръхкапацитет не е правилно оценен. Не се е предполагало по никакъв начин, че целият обем на свръхкапацитета, който може да се използва за износ, е щял да бъде насочен към Съюза. Поради това твърдението беше отхвърлено.
(130)
С оглед на гореизложеното може да се направи заключение, че има вероятност от продължаване на субсидирането.
Е. ОПРЕДЕЛЯНЕ НА ИНДУСТРИЯТА НА СЪЮЗА
(131)
Подобният продукт се произвежда от 13 известни производители от Съюза. Те представляват индустрията на Съюза по смисъла на член 9, параграф 1 от основния регламент и ще се наричат по-долу „индустрията на Съюза“.
(132)
Дванадесет известни производители от Съюза, представлявани от жалбоподателя в настоящия случай, оказаха съдействие и подкрепиха разследването. Един друг известен производител от Съюза не оказа съдействие при настоящото преразглеждане.
(133)
Цялата налична информация относно индустрията на Съюза, като отговорите на въпросника, данни от Евростат и от искането за преразглеждане, беше използвана за установяване на общото производство на Съюза по време на ПРП.
(134)
Пазарът на Съюза за ПЕТ се характеризира с относително голям брой производители, обикновено принадлежащи към по-големи групи, чиито централи са разположени извън Съюза. Между 2000 г. и 2012 г. секторът на ПЕТ на Съюза е преминал през няколко преходни етапа. Пазарът е в процес на консолидация с редица неотдавнашни поглъщания и закривания. Разработването на нови продукти, като например рециклиран ПЕТ и екологично съобразен ПЕТ, продължава успоредно със сравнително скорошното възникване на отрасъл за рециклиране.
(135)
След разгласяването някои страни заявиха, че описанието на състоянието на индустрията на Съюза е неточно, тъй като пет производители са били в действителност част от една голяма транснационална група, а други трима производители са били свързани с дружествата за производство на опаковки от ПЕТ. Нито един от тези факти не противоречи на описанието, представено в съображение 134, където ясно се посочва, че производителите от Съюза обикновено са част от по-големи групи, както е разгласено. Въздействието на тази концентрация е разгледано в съображение 207 по-долу. Оценката на въздействието на затворения пазар е анализирана в съображения 202-204 по-долу.
(136)
Както е посочено по-горе, предвид относително високия брой оказали съдействие производители от Съюза, е изготвена представителна извадка от четирима производители от Съюза, които представляват над 50 % от производството и продажбите на общото производство на Съюза на подобния продукт по време на ПРП.
Д. СЪСТОЯНИЕ НА ПАЗАРА НА СЪЮЗА
1. Потребление на Съюза
(137)
Потреблението в Съюза бе установено въз основа на обема на продажбите на индустрията на Съюза, осъществени на пазара на Съюза, данните на Евростат за обема на вноса за пазара на Съюза, а по отношение на неоказващия съдействие производител от Съюза - чрез приблизителни оценки, направени въз основа на искането за преразглеждане.
(138)
След първоначално увеличение през 2009 г. и 2010 г. се наблюдава лек спад на потреблението от 2 % по време на ПРП в сравнение с 2008 г., възлизащо общо на 2,802 милиона тона по време на ПРП.
Таблица 1
Потребление
2008 г.
2009 г.
2010 г.
ПРП
Обем (в тонове)
Потребление
2 868 775
2 934 283
2 919 404
2 802 066
Индекс (2008 г. = 100)
100
102
102
98
Източник:
отговори на въпросника, данни от Евростат и от искането за преразглеждане
2. Обем, пазарен дял и цени на вноса от Индия
(139)
Въпреки действащите мерки вносът с произход от Индия се е увеличил повече от два пъти през разглеждания период, като е достигнал от 46 313 тона през 2008 г. до 96 678 тона по време на ПРП.
(140)
Пазарният дял на Индия се е увеличил съответно от 1,6 % през 2008 г. на 3,5 % през ПРП, достигайки равнище значително над пазарния дял, установен в последното преразглеждане с оглед изтичане срока на действие (0,3 %).
(141)
Средната цена се е била 1 285 EUR/тон през ПРП. Това е вследствие на 22-процентно увеличение на цените през разглеждания период, което е реализирано през ПРП след първоначалния спад от 21 % през 2009 г.
Таблица 2
Внос от Индия
2008 г.
2009 г.
2010 г.
ПРП
Обем на вноса (в тонове)
46 313
44 482
83 691
96 678
Индекс (2008 г. = 100)
100
96
181
209
Средна цена
1 054
834
1 031
1 285
Индекс (2008 г. = 100)
100
79
98
122
Пазарен дял на вноса (%)
1,6
1,5
2,9
3,5
Източник:
Евростат
3. Внос от други трети държави
а) Внос от Тайланд, Тайван, Малайзия и Индонезия
(142)
Както бе посочено по-горе, успоредно с настоящото разследване бе проведено преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие на антидъмпинговите мерки по отношение на вноса от Индия, Индонезия, Малайзия, Тайван и Тайланд.
(143)
Вносът от Индонезия, Малайзия, Тайван и Тайланд се е увеличил с 56 % през разглеждания период въпреки спада с 59 % до 2010 г. Независимо от това общият обем на вноса е бил под нивото de minimis.
(144)
Съответният пазарен дял се е увеличил съответно от 0,7 % през 2008 г. на 1,1 % през ПРП.
(145)
Средната цена е била 1 310 EUR/тон през ПРП - 1,5 % под средната езинична цена на индустрията на Съюза. Това е вследствие на 27-процентно увеличение на цените през разглеждания период, което е реализирано през ПРП след първоначалния спад от 18 % през 2009 г.
Таблица 3
Внос от Индонезия, Малайзия, Тайван и Тайланд
2008 г.
2009 г.
2010 г.
ПРП
Обем на вноса от Индонезия, Малайзия, Тайван и Тайланд (в тонове)
19 078
12 127
7 762
29 836
Индекс (2008 г. = 100)
100
64
41
156
Пазарен дял на вноса от Индонезия, Малайзия, Тайван и Тайланд (%)
0,7
0,4
0,3
1,1
Индекс (2008 г. = 100)
100
62
40
160
Цена на вноса (EUR/тон)
1 030
843
1 055
1 310
Индекс (2008 г. = 100)
100
82
102
127
Източник:
Евростат
б) Внос от Китай, Обединените арабски емирства (ОАЕ), Иран и Пакистан
(146)
Вносът от други трети държави при действащи антидъмпингови мерки е намалял с 69 % през разглеждания период след увеличение с 49 % през 2009 г. Единствено вносът от Китай се е задържал на стабилни нива.
(147)
Пазарният дял на въпросните държави е намалял от 8,2 % през 2008 г. на 2,6 % през ПРП, включващ основно Обединените арабски емирства (1,7 % през ПРП) и Китай (0,6 % през ПРП).
(148)
Средната цена е била 1 258 EUR/тон през ПРП - 5,5 % под средната единична цена на индустрията на Съюза. Това е вследствие на 24-процентно увеличение на цените през разглеждания период, което е реализирано през ПРП след първоначалния спад от 22 % през 2009 г.
Таблица 4
Внос от Китай, ОАЕ, Иран и Пакистан
2008 г.
2009 г.
2010 г.
ПРП
Обем на вноса от Китай, ОАЕ, Иран и Пакистан (в тонове)
235 913
351 798
188 776
72 054
Индекс (2008 г. = 100)
100
149
80
31
Пазарен дял на вноса от Китай, ОАЕ, Иран и Пакистан (%)
8,2
12,0
6,5
2,6
Индекс (2008 г. = 100)
100
146
79
31
Цена на вноса (EUR/тон)
1 016
789
949
1 258
Индекс (2008 г. = 100)
100
78
93
124
Източник:
Евростат
в) Внос от други трети държави без действащи мерки
(149)
Обемът на вноса от други трети държави без действащи мерки, включително Оман, Южна Корея, Русия, Мексико и Саудитска Арабия, се е увеличил с 59 % през разглеждания период след ръст от 71 % през 2009 г. В периода между 2009 г. и ПРП Оман се превръща в най-голямата държава износител за Съюза.
(150)
Пазарният дял на въпросните държави е нараснал от 9,7 % през 2008 г. на 15,8 % през ПРП, което се дължи основно на ръста от 4,3 % на вноса от Оман. Пазарният дял на Южна Корея е възлизал на 4 % през ПРП - 5 % под най-високото си ниво, достигнато през 2009 г.
(151)
Средната цена е била 1 273 EUR/тон- 4,3 % под средната единична цена на индустрията на Съюза. Това е вследствие на 10-процентно увеличение на цените през разглеждания период, което е реализирано през 2010 г. и ПРП след първоначалния спад от 24 % през 2009 г. Средната цена на вноса от Оман е била 1 310 EUR/тон през ПРП - 1,5 % под средната единична цена на индустрията на Съюза. Средната цена на вноса от Южна Корея е била 1 294 EUR/тон през ПРП - 2,7 % под средната единична цена на индустрията на Съюза.
Таблица 5
Внос от други трети държави
2008 г.
2009 г.
2010 г.
ПРП
Обем на вноса от други трети държави (в тонове)
279 188
478 570
469 753
442 692
Индекс (2008 г. = 100)
100
171
168
159
Пазарен дял на вноса от други трети държави(%)
9,7
16,3
16,1
15,8
Индекс (2008 г. = 100)
100
168
165
162
Цена на вноса (EUR/тон)
1 156
879
997
1 273
Индекс (2008 г. = 100)
100
76
86
110
Основни износители (в тонове)
Оман
0
52 632
95 646
120 286
Южна Корея
177 341
254 451
183 801
114 346
Русия
546
546
3
50 427
Мексико
2 650
1 879
29 039
29 409
Саудитска Арабия
230
20 454
50 108
24 756
Други
98 422
148 609
111 156
103 468
Източник:
Евростат
4. Икономическо състояние на индустрията на Съюза
(152)
В съответствие с член 8, параграф 4 от основния регламент Комисията разгледа всички икономически фактори и показатели, които имат отношение към състоянието на индустрията на Съюза през разглеждания период.
(153)
За целите на анализа на вредата показателите за наличие на вреда бяха установени на следните две равнища:
-
макроикономическите показатели (производство, производствен капацитет, използване на капацитета, обем на продажбите, пазарен дял, растеж, заетост и производителност, размер на маржове на субсидиите и възстановяване от последиците от предишно субсидиране) бяха оценени на равнището на цялото производство на Съюза на всички производители от Съюза въз основа на информацията, събрана от страна на индустрията на Съюза, информацията в искането за преразглеждане, както и публично достъпни статистически данни;
-
микроикономически показатели (запаси, средни единични цени, възнаграждения, рентабилност, възвръщаемост на инвестициите, паричен поток, способност за привличане на капитали и инвестиции) бяха оценени на ниво включени в извадката производители от Съюза въз основа на предоставената от тях информация.
(154)
Един включен в извадката производител от Съюза е продал един от производствените си обекти през юни 2010 г. Обектът е бил придобит от друг производител от Съюза. Тъй като анализът на макроикономическите показатели се основава на данните, събрани от всички производители от Съюза, продажбата не се е отразила на обхвата или на отделни показатели за анализа на вредата.
(155)
Предварително следва да се обясни, че определени световни икономически събития от края на 2010 г. и началото на 2011 г. са имали отражение върху състоянието на пазара на Съюза, по-специално по отношение на цените и обема на продажбите на подобния продукт. В този период предлагането на памук намалява вследствие на засиленото търсене на полиестерни влакна на азиатския пазар. ПЕТ и полиестерните влакна са зависими в голяма степен нагоре по веригата от една и съща суровина, а именно от пречистената терефталова киселина (ПТК). Увеличеното търсене на полиестерни влакна е довело до недостатъчно предлагане на ПТК, което е предизвикало покачването на цените на ПЕТ. Тъй като производителите на ПЕТ в Близкия изток също зависят от ПТК от Азия, вносът на ПЕТ в Съюза е спаднал рязко. Същевременно основните доставчици на ПТК в Съюза са обявили наличие на "непреодолима сила", което на свой ред е довело до допълнително свиване на вътрешното производство на ПЕТ.
4.1. Коментари на страните
(156)
Някои от страните оспориха валидността на анализа на вредата на основанието, че той се основава на недостатъчна информация, което от своя страна се е отразило на правото на защита на заинтересованите страни. По-специално бяха изтъкнати аргументите, изложени по-долу.
(157)
Някои страни заявиха, че информацията, събрана от производителите от Съюза, не е съобразена с указанията за попълване на въпросника, в който се изисква данните от различни дружества да не се обобщават. Поради това се изказа твърдението, че събраната информация е неточна и непълна, тъй като представените данни са били обобщени за всяка включено в извадката дружество. Следва да се отбележи, че информацията е събрана надлежно и е проверена на място. Бе установено, че събраната информация осигурява достатъчно точна представа за индустрията на Съюза и поради това горепосоченото твърдение трябваше да бъде отхвърлено. След разгласяването страните повториха твърдението си. Не са предоставени нови аргументи или доказателства. Някои страни повториха твърдението си, че данните, предоставени от едно от включените в извадката дружества, са непълни, тъй като не се отнасят до цялата група, а до отделно образувание в нея. Този коментар беше разгледан при изготвянето на извадката, както е посочено в съображение 18 по-горе.
(158)
Същите страни заявиха, че Комисията се е опитала да запълни предполагаемите пропуски в събраната информация, изпращайки допълнителни въпросници. В това отношение следва да се поясни, че Комисията действително изпрати допълнителни въпросници, но те бяха адресирани само до невключени в извадката производители от Съюза, за да се събере информация за макроикономическите показатели, които са от значение за оценката на вредата; следователно, това е направено с цел да се допълни информацията, предоставена от включените в извадката производители от Съюза. След разгласяването някои страни повториха твърдението си, без да представят нови аргументи или нови доказателства. Поради това твърдението на страните трябваше да бъде отхвърлено.
(159)
Освен това същите страни заявиха, че предоставената информация от включените в извадката производители противоречи на задълженията по член 29 от основния регламент, тъй като информация, която не е с поверителен характер, е била предоставена като поверителна информация и по този начин е била изключена от неповерителната преписка. В тази връзка следва да се отбележи, че информацията е била класифицирана като поверителна в съответствие с искането на страната. По искане на страните поверителността на предоставената информация бе преразгледана и в случаите, в които бе целесъобразно, информацията бе прекласифицирана като достъпна за проверка от заинтересовани страни след одобрение от страна на засегнатите дружества. Следователно и това твърдение беше отхвърлено.
4.2. Макроикономически показатели
а) Производство
(160)
В съответствие със загубата на пазарен дял от индустрията на Съюза (разгледана в съображение 164 по-долу), производството на Съюза е намаляло с 11 % между 2008 г. и ПРП. Производството на Съюза не е отбелязало спад само през 2010 г., когато се е увеличило в сравнение с 2009 г., но въпреки това е останало с 4 % под нивото си от 2008 г. През ПРП производството е продължило да намалява.
Таблица 6
Общо производство в Съюза
2008 г.
2009 г.
2010 г.
ПРП
Производство (в тонове)
2 327 169
2 107 792
2 239 313
2 068 717
Индекс (2008 г.=100)
100
91
96
89
Източник:
Отговори на въпросника и данни от искането за преразглеждане
б) Производствен капацитет и използване на капацитета
(161)
Производственият капацитет на индустрията на Съюза е намалял с 23 % между 2008 г. и ПРП. Тази тенденция е свързана със закриването на няколко производствени обекта, което е било частично компенсирано от откриването на нови заводи.
(162)
Използването на капацитета се е увеличило от 75 % през 2008 г. на 86 % през ПРП. Увеличеното използване на капацитета трябва да се разглежда в контекста на усилията за преструктуриране на промишлеността на Съюза, както е посочено в съображение 134 по-горе.
Таблица 7
Производствен капацитет и използване на капацитета
2008 г.
2009 г.
2010 г.
ПРП
Производствен капацитет (в тонове)
3 118 060
2 720 326
2 625 244
2 393 516
Индекс
100
87
84
77
Използване на капацитета (%)
75
77
85
86
Индекс (2008 г. = 100)
100
104
114
116
Източник:
Отговори на въпросника и данни от искането за преразглеждане
в) Обем на продажбите
(163)
Обемът на продажбите на промишлеността на Съюза на пазара на Съюза се е развивал по същия начин като производството - наблюдава се свиване със 6 % през разглеждания период.
Таблица 8
Общо продажби на индустрията на Съюза в рамките на Съюза
2008 г.
2009 г.
2010 г.
ПРП
Продажби (в тонове)
2 288 283
2 047 305
2 169 423
2 160 807
Индекс (2008 г. = 100)
100
89
95
94
Източник:
Отговори на въпросника и данни от искането за преразглеждане
г) Пазарен дял
(164)
След първоначален спад от 13 % през 2009 г. индустрията на Съюза отново е заела част от пазарния дял, изгубен от ОАЕ, Южна Корея, Иран и Пакистан въпреки нарастващия обем на вноса от Индия, Оман и други трети държави (Русия, Мексико и Саудитска Арабия) през същия период. Като цяло пазарният дял на индустрията на Съюза е намалял с 3 % през разглеждания период.
Таблица 9
Пазарен дял на индустрията на Съюза
2008 г.
2009 г.
2010 г.
ПРП
Пазарен дял на индустрията на Съюза(%)
80
70
74
77
Индекс (2008 г. = 100)
100
87
93
97
Източник:
Отговори на въпросника, данни от искането за преразглеждане и данни на Евростат
д) Растеж
(165)
Пазарът е бил в стагнация през разглеждания период. Не е имало растеж, от който индустрията на Съюза да извлече полза, напротив, въпреки усилията за преструктуриране, индустрията на Съюза е изгубила допълнителен пазарен дял поради нарастването на вноса, по-специално от държавите без действащи мерки. Лекият спад на потреблението през ПРП следва да се разглежда във връзка с временния недостиг на суровината (ПТК) в Съюза, както и на световния пазар.
е) Заетост и производителност
(166)
Равнището на заетостта в индустрията на Съюза е намаляло с 41 % в периода между 2008 г. и ПРП. Спадът е бил постоянен през разглеждания период, включително през 2010 г., когато производството се е увеличило (вж. съображение 160 по-горе). В контекста на нарастващата производителност този спад отразява усилията за преструктуриране на редица производители от Съюза.
(167)
През разглеждания период производителността на работната сила на индустрията на Съюза, измерена като продукция (в тонове) на заето лице за една година, е нараснала с 50 %. Това нарастване отразява факта, че производството е намаляло с по-бавно темпо от нивото на заетостта и е показател за нарасналата ефективност на индустрията на Съюза. Това особено ясно се забелязва през 2010 г., когато производството се е увеличило, като същевременно нивото на заетост е спаднало и производителността е била с 37 % по-висока в сравнение с 2008 г.
Таблица 10
Заетост и производителност
2008 г.
2009 г.
2010 г.
ПРП
Брой служители
2 060
1 629
1 449
1 218
Индекс
100
79
70
59
Производителност (тон/заето лице)
1 130
1 294
1 545
1 698
Индекс (2008 г. = 100)
100
115
137
150
Източник:
Отговори на въпросника и данни от искането за преразглеждане
ж) Размер на действителния марж на субсидиране
(168)
Що се отнася до въздействието на размера на действителния марж на субсидиране на индийския внос върху индустрията на Съюза и предвид чувствителността на пазара спрямо този продукт, това въздействие не може да се приеме за пренебрежимо. Следва да се отбележи, че този показател е по-значим в контекста на анализа за вероятното повторно възникване на вредата. При отпадане на мерките е вероятно субсидираният внос да бъде подновен в обем и на цени, при които въздействието на маржа на субсидиите ще бъде значително.
з) Възстановяване от последиците на предходно субсидиране
(169)
Докато разгледаните по-горе показатели показват известно подобрение в някои икономически показатели на индустрията на Съюза след налагането на окончателни изравнителни мерки през 2001 г., те също така свидетелстват, че индустрията на Съюза е все още уязвима.
4.3. Микроикономически показатели
а) Запаси
(170)
Нивото на запасите е било с 24 % по-високо през ПРП в сравнение с равнищата от 2008 г. Въпреки това запасите са запазили установените по-рано нива по отношение на продукцията, т.е. между 5 % и 6 %.
Таблица 11
Запаси
2008 г.
2009 г.
2010 г.
ПРП
Крайни запаси
51 495
54 808
54 314
64 069
Индекс (2008 г. = 100)
100
106
105
124
Източник:
Отговори на въпросника
б) Развитие на цените
(171)
Що се отнася до развитието на цените, след първоначален спад през 2009 г. (с 16 %), който се дължи основно на икономическата криза, цените през 2010 г. почти са достигнали равнището от 2008 г. Последвало е рязко покачване на средната единична цена през ПРП, което е довело до 25 % увеличение през разглеждания период.
(172)
Внезапното покачване на цените през ПРП следва да бъде разглеждано в контекста на неочакваните промени на пазара на памук в края на 2010 г. и през първото тримесечие на 2011 г. Както е посочено по-горе (съображение 155), рекордните цени на памука са довели до преминаване към полиестерни влакна, които се конкурират с ПЕТ за същата суровина. Нарасналото търсене на суровината, по-специално ПТК, е довело до скок в цените на ПЕТ в Азия и Близкия изток, като това е засегнало и цените на ПЕТ в Съюза. Увеличението на цените в Съюза в този момент е било допълнително подсилено от краткия недостиг на ПТК в Съюза поради обявената "непреодолима сила" от един от производителите на ПТК в Съюза.
Таблица 12
Единични продажни цени в Съюза
2008
2009
2010
ПРП
Единична продажна цена в Съюза (EUR/тон)
1 066
891
1 045
1 330
Индекс (2008 г. = 100)
100
84
98
125
Източник:
Отговори на въпросника
в) Фактори, които засягат продажните цени
(173)
Обикновено продажните цени на ПЕТ следват ценовите тенденции на основните използвани суровини (основно ПТК и етиленгликол (ЕГ), тъй като те съставляват до 90 % от общите разходи за ПЕТ. ПТК е нефтопродукт, в чиято цена се наблюдават колебания въз основа на цените на суровия нефт. Това води до голяма нестабилност на цените на ПЕТ.
(174)
Освен това ПЕТ се конкурира с полиестерните влакна за същата суровина, като производството и на двете е еднакво зависимо от наличието на ПТК. Тъй като полиестерните влакна са алтернатива на памука за текстилната индустрия, цената на ПЕТ е чувствителна спрямо развитието на пазара на памука.
г) Възнаграждения
(175)
Средните възнаграждения са намалели със 7 % през разглеждания период. Това намаление е настъпило през ПРП и е довело до по-голямо повишаване на производителността (вж. съображение 167 по-горе).
Таблица 13
Възнаграждения
2008 г.
2009 г.
2010 г.
ПРП
Заплати (средно на лице)
54 512
56 014
54 876
50 784
Индекс (2008 г. = 100)
100
103
101
93
Източник:
Отговори на въпросника.
д) Рентабилност и възвръщаемост на инвестициите
(176)
Рентабилността и възвръщаемостта на инвестициите са се подобрили значително между 2008 г. и ПРП. Приходите от продажбите на пазара на Съюза са се увеличили от - 7,9 % през 2008 г. до равнище от 5,3 % през ПРП, а възвръщаемостта на инвестициите се е повишила от - 9,6 % до 10,6 %. През 2008 г. са отбелязани особено лоши резултати от страна на един производител от Съюза. Независимо от това, подобряването на финансовото състояние на индустрията на Съюза през 2009 г. и 2010 г., когато цените са били под нивата си от 2008 г., показва слаба зависимост между цените и рентабилността. В действителност увеличаването на рентабилността изглежда тясно свързано с по-доброто използване на капацитета и с повишаването на производителността, посочени по-горе.
(177)
Благодарение на развитието на световните пазари между 2010 г. и 2011 г., в съчетание с усилията за преструктуриране и повишаването на ефективността, описани по-горе, индустрията на Съюза е успяла да подобри своята рентабилност през 2010 г. и да достигне нивото от 5,3 % през ПРП.
(178)
Една от заинтересованите страни заяви че това развитие е било неочаквано и необичайно, съответно не следва да се счита за представително за общото състояние на индустрията на Съюза.
(179)
В това отношение е необходимо да се отбележи, че индустрията на Съюза е успяла да извлече полза от увеличението на цените на ПЕТ в края на 2011 г. и началото на 2012 г., тъй като тя е фиксирала цената на ПТК преди настъпването на тези пазарни явления. Въз основа на статистическите източници относно развитието след ПРП, представени от страните, маржовете на печалбата на производителите на ПЕТ значително са се понижили през 2012 г. Това потвърждава, че рентабилността през 2011 г. (ПРП) е била наистина силно повлияна от неочаквани и временни глобалните икономически събития (съображение 155), които е малко вероятно те да се повторят и следователно не може да се считат за постоянни и представителни за състоянието на индустрията на Съюза.
Таблица 14
Рентабилност и възвръщаемост на инвестициите
2008 г.
2009 г.
2010 г.
ПРП
Рентабилност на продажбите на Съюза (%)
-7,9
1,6
4,8
5,3
Индекс
100
221
261
267
Възвръщаемост на инвестициите (%)
-9,6
2,3
8,9
10,6
Индекс (2008 г. = 100)
100
224
292
310
Източник:
Отговори на въпросника.
е) Паричен поток и способност за привличане на капитали
(180)
Паричните потоци значително са се повишили през разглеждания период, което отразява скорошното подобряване на рентабилността на индустрията на Съюза.
Таблица 15
Паричен поток
2008 г.
2009 г.
2010 г.
ПРП
Паричен поток (в евро)
-59 419 394
40 940 883
96 614 649
103 761 169
Индекс (2008 г. = 100)
100
269
363
375
% от оборота
-5,9
4,5
8,3
7,5
Индекс (2008 г. = 100)
100
176
242
229
Източник:
Отговори на въпросника
(181)
Не са съществували конкретни признаци, че индустрията на Съюза е изпитвала затруднения при привличането на капитал, главно поради това, че производителите от Съюза са част от по-големи групи.
ж) Инвестиции
(182)
Равнището на инвестициите като цяло е намаляло с 35 % през разглеждания период. Първоначалните инвестиции, извършени през 2008 г., са намалели чувствително през 2009 г. и досега не са напълно възстановени.
Таблица 16
Инвестиции
2008 г.
2009 г.
2010 г.
ПРП
Инвестиции (в хиляди евро)
72 341 598
5 404 705
15 994 659
47 217 003
Индекс (2008 г. = 100)
100
7
22
65
Източник:
Отговори на въпросника
5. Заключение относно състоянието на индустрията на Съюза
(183)
Анализът на макроикономическите данни показва, че по време на разглеждания период производството и продажбите на индустрията на Съюза са намаляли. Пазарният дял на индустрията на Съюза не се е възстановил напълно от момента на първоначалния спад през 2009 г. и е отбелязал общ спад от 3 процентни пункта през разглеждания период (до 77 % през ПРП). Спадът в заетостта и капацитета е резултат от текущото преструктуриране и трябва да се разглежда в контекста на нарастващо използване на капацитета и производителността.
(184)
В същото време по-голямата част от съответните микроикономически показатели показват признаци за подобрение. Рентабилността, възвращаемостта на инвестициите и паричният поток са се увеличили значително, по-специално през 2010 г. и по време на ПРП. От друга страна, инвестициите рязко са се понижили през 2009 г. и досега не са се възстановили.
(185)
Като цяло икономическото състояние на индустрията се е подобрило. Тези подобрения обаче са относително скорошни и до известна степен се основават на непредвидено и временно развитие на пазара в периода между 2010 г. и 2011 г. (вж. съображение 155 по-горе). Това изглежда се потвърждава от наличната информация относно развитието на маржа на индустрията на Съюза през 2012 г. (вж. съображение 179 по-горе), която показва спад в сравнение с ПРП.
(186)
От горния анализ личи, че състоянието на индустрията на Съюза се е подобрило и не е установена съществена вреда. Независимо от това и въпреки явните положителни тенденции и значителни усилия за преструктуриране, състоянието на индустрията на Съюза все още е нестабилно.
(187)
След разгласяването някои страни оспориха заключението, че индустрията на Съюза е все още нестабилна, като заявиха, че индустрията на Съюза е в добро състояние и значително се е променила след 1999 г. Отбелязва се, че както е посочено по-горе (съображение 184), въпреки общото подобрение и консолидиране, не всички икономически показатели са се развили в положителна посока през разглеждания период. Например производството и продажбите, както и пазарният дял, са намалели. Освен това подобренията са сравнително скорошни, а със спада на рентабилността през 2012 г. изглеждат неустойчиви. На тази основа беше заключено, че макар и да не е доказано наличието на съществена вреда през ПРП, индустрията на Съюза е все още в нестабилно състояние. Поради това този аргумент беше отхвърлен.
(188)
След разгласяването някои страни оспориха използването на данни, отнасящи се за периода след ПРП, с цел анализиране на икономическото състояние на индустрията на Съюза. В отговор на това твърдение се потвърждава, че състоянието на индустрията на Съюза е било оценено за разглеждания период и въз основа на това не е установена съществена вреда. Въпреки това развитието на рентабилността на индустрията на Съюза след ПРП е от значение в този случай основно в контекста на особеното естество на развитието на световния пазар в периода между 2010 г. и 2011 г. Това също така показва нестабилността на нивата на печалба, типични за сектора. Поради това този аргумент се отхвърля.
Е. ВЕРОЯТНОСТ ОТ ПОВТОРНО ВЪЗНИКВАНЕ НА ВРЕДАТА
1. Въздействие на прогнозния обем на вноса и на ценовия ефект, в случай че мерките бъдат отменени
(189)
Разследването показа, че вносът от Индия е продължил да бъде субсидиран и няма признаци, че субсидирането може да се намали или прекрати в бъдеще.
(190)
Прогнозен анализ на вероятния обем на износа от Индия разкри, че, предвид наличния свръхкапацитет, който може да се използва за износ (вж. съображение 125 по-горе), ценовите равнища в Съюза и привлекателността на пазара на Съюза, е вероятно вносът от Индия да нарасне до равнища, значително над достигнатите през ПРП, ако мерките бъдат отменени. С планираното разширяване на капацитета, общият свръхкапацитет, който може да се използва за износ, се очаква да достигне между 600 000-700 000 тона, т.е. около 21 - 25 % от потреблението на Съюза (през ПРП) в близко бъдеще.
(191)
Предвид продължаването на субсидирането цените на вноса от Индия се очаква да продължат да намаляват, ако мерките по отношение на Индия бъдат отменени. Освен това, тъй като износителите ще трябва да се конкурират с ниските цени на вноса от други държави, те вероятно ще намалят допълнително цените си с цел увеличаване на пазарния дял на пазара на Съюза.
(192)
Предвид това има вероятност индустрията на Съюза да бъде изложена на значителни обеми на внос от Индия на субсидирани цени, по-ниски от нейните средни цени, засягащ неотдавна настъпилото подобрение в икономическото й положение. В резултат на това има вероятност от повторно настъпване на съществена вреда, в случай че мерките срещу Индия бъдат отменени.
2. Производствен капацитет и свръхкапацитет, които могат да се използват за износ
(193)
Както е посочено по-горе (вж. съображение 125 по-горе), производителите износители в Индия могат да увеличат обема на своя износ за пазара на Съюза. Индия бележи значителен растеж на производствения си капацитет през разглеждания период (вж. съображение 125 по-горе). Според наличната информация се очаква капацитетът ѝ да нарасне, което да доведе до значителна разлика в близко бъдеще между вътрешното потребление и производствения капацитет, който може да се използваза износ, от 600 000-700 000 тона. Такъв свръхкапацитет, който може да се използва за износ в близко бъдеще, следва да се разглежда като значителен, тъй като представлява около 21-25 % от текущото потребление на Съюза през ПРП.
(194)
Следователно, макар и вносът в Съюза да е бил на относително ниско равнище, той се е увеличил повече от два пъти през разглеждания период и съществува риск значителна част на износа от Индия да бъде пренасочен към Съюза.
3. Загуба на експортни пазари
(195)
Понастоящем в Турция и Южна Африка са въведени мерки за търговска защита срещу вноса от Индия. Възможната следваща от това загуба на тези експортни пазари за Индия е друг показател, че е вероятно насочване към пазара на Съюза, ако се допусне отпадане на мерките.
(196)
След разгласяването някои страни оспориха заключенията относно загубата на експортни пазари за Индия. Твърди се, че тези пазари са незначителни експортни пазари, следователно няма значителни обеми на износа, които биха могли да бъдат пренасочени към пазара на Съюза, ако мерките бъдат отменени. Следва да се отбележи, че самото съществуване на търговски защитни мерки на някои пазари изключва като безсмислено сравнението на относителното значение на пазарите със и без действащи мерки за дадена държава. Освен това, противно на твърдението, не беше направено заключението, че обемът на износа от тези пазари ще бъде пренасочен към пазара на Съюза. В действителност беше счетено, че наличието на мерки за търговска защита на други трети пазари ограничава капацитета на трети пазари за усвояване на предвиденото нарастване на свръхкапацитета в Индия, който може да се използва за износ. Поради това този аргумент беше отхвърлен.
(197)
Съществуването на мерки за търговска защита в други трети държави също е показател, че е вероятно ценовото поведение на Индия да бъде възпроизведено на пазара на Съюза.
4. Привлекателност на пазара на Съюза
(198)
Пазарът на ПЕТ на Съюза е привлекателен от гледна точка на неговия размер и цена, също така е третият най-голям в света пазар, със структурна необходимост от внос и по-високи цени в сравнение с тези на други пазари. В случая с Индия цените на вноса в Съюза обикновено са по-високи от цените за други трети държави, което свидетелства за привлекателността на пазара на Съюза за износ от Индия. Това ясно личи от факта, че независимо от действащите мерки вносът от Индия се е увеличил повече от два пъти през разглеждания период.
(199)
Привлекателността на пазара на Съюза се потвърждава също така от факта, че индустрията на Съюза е загубила пазарен дял поради увеличаващия се внос от държавите без действащи мерки. Това важи по-специално в случая с Южна Корея, която значително е увеличила износа си за пазара на Съюза през 2012 г. след изтичането на срока на действие на мерките срещу нея.
5. Други фактори
(200)
Въздействието на вноса от други трети държави, за които се прилагат мерки, върху състоянието на индустрията на Съюза, е било определено като ниско, поради ниския обем на вноса и значителното намаляване на техния пазарен дял през ПРП.
(201)
Обемът на вноса от други трети държави, за които не се прилагат никакви мерки, се е увеличил по време на разглеждания период, но съответната средна цена на вноса за същия период се е запазила близка до средната цена на индустрията на Съюза. Следователно въздействието на вноса от тези държави и върху състоянието на индустрията на Съюза се счита за ограничено.
6. Затворен пазар
(202)
След разгласяването някои страни заявиха, че поради вертикалната интеграция между производителите на ПЕТ и преработващите предприятия, значителна част от ПЕТ се продава на затворени пазари, на които няма конкуренция от страна на вноса. Също така се твърди, че делът на затворения пазар е значителен, което оказва влияние върху резултатите от анализа.
(203)
Въз основа на събраната информация на ниво включени в извадката производители от Съюза, делът на продажбите на затворения пазар бе определен като незначителен (под 10 %). Следва да се подчертае, че въпросните страни определят присъствието на производителите на ПЕТ в опаковъчната промишленост въз основа на наличния производствен капацитет за ПЕТ, а не на пазарния им дял в този сектор. Следователно твърдението относно значителния дял на ПЕТ за вътрешна употреба не беше обосновано. По отношение на ценовите равнища бе установено, че цените на свързаните и несвързаните продажби са в еднакъв диапазон.
(204)
На тази основа беше заключено, че не е необходим отделен анализ на въздействието на продажбите на затворения пазар, а твърденията на страните бяха отхвърлени.
7. Коментари на страните
(205)
Някои страни заявиха, че вредата, нанесена от вноса от Индия, не е била налице по време на ПРП, което личи от относително доброто икономическо състояние и приходите на индустрията на Съюза. Трябва да се отбележи, че в настоящия случай действително не беше установено продължаване на вредата и поради това твърдението на страните съответства на констатациите от разследването.
(206)
Някои страни заявиха, че други фактори, като например структурната неефективност на индустрията на Съюза и липсата на инвестиции, както и сезонните и конюнктурни фактори (като лошото време и икономическите кризи) може да са оказали въздействие върху състоянието на индустрията на Съюза. По отношение на първия въпрос трябва да се отбележи, че преструктурирането на индустрията на Съюза вече е в ход, а постигнатото повишаване на ефективността показва, че твърдението на страните е неоснователно. Що се отнася до конюнктурните фактори, въпреки че икономическата криза действително е оказала въздействие върху състоянието на индустрията на Съюза през 2009 г., както бе посочено по-горе (вж. съображение 171 по-горе), съответните последици изглежда вече не съществуват; що се отнася до въздействието на неблагоприятните метеорологични условия, това може отчасти да обясни свиването на потреблението през ПРП, но въпреки това тяхното предполагаемо въздействие върху състоянието на индустрията на Съюза, от една страна, не бе обосновано, а от друга, лекият спад през 2011 г. изглежда тясно свързан с временния недостиг на суровини, дължащ се на развитието на световните пазари през 2011 г. Следователно нито едно от тези твърдения не изглежда обосновано предвид констатациите от разследването.
(207)
Освен това някои страни заявиха, че повторно възникване на вредата в този случай е малко вероятно при изтичане на срока на действие на мерките, тъй като благодарение на своята структура (концентрация и вертикална интеграция) индустрията на Съюза е защитена от влиянието на вноса. Освен това се изказа твърдението, че преминаването към вносен ПЕТ нито е желано, нито възможно в близко бъдеще, най-вече защото договорите и политиките за закупуване, както и процедурата за одобряване на големите притежатели на търговски марки (потребителите надолу по веригата) затрудняват смяната на доставчиците на ПЕТ. Следва да се отбележи, че от констатациите от разследването личи, че индустрията на Съюза е продължила да губи пазарен дял в полза на вноса през разглеждания период; това показва, от една страна, че индустрията на Съюза не е защитена от влиянието на вноса и, от друга страна, че преминаването към внос не е хипотетично, а действително се случва в настоящия момент. Следователно тези аргументи трябваше да бъдат отхвърлени.
(208)
След разгласяването някои страни повториха твърдението си, че индустрията на Съюза е била защитена от потенциалната конкуренция на вноса поради своята структура. На първо място, по отношение на твърдението за господстващо положение на една от групите производители на пазара на Съюза, която упражнява контрол върху петима производители, се отбелязва, че пазарът на Съюза е отворен пазар с още осем производители, които осъществяват дейност извън тази група, като нараства и конкуренцията от страна на вноса от трети държави - със и без действащи мерки. Освен това концентрацията е типична за този сектор, произвеждащ продукт, силно зависим от определена суровина, който разчита на икономиите от мащаба за своята конкурентоспособност. На трето място, не е установено водещо предприятие в ценово отношение на пазара на Съюза. В заключение страните повториха твърдението си, че въздействието от страна на вноса от трите засегнати държави в контекста на вертикалната интеграция на някои производители от Съюза с опаковъчната промишленост или с производителите на ПТК, не е било анализирано. Както е установено в съображение 205 по-горе, тези аспекти в действителност бяха анализирани и счетени за необосновани. Освен това проверката на дружествата, засегнати от вертикална интеграция с производителите на суровини потвърди, че не е съществувало сравнително конкурентно предимство, тъй като прехвърлянията са били осъществявани на пазарна цена. Въз основа на горепосоченото твърдението, че индустрията на Съюза би била защитена от конкуренцията, беше отхвърлено.
(209)
Освен това някои страни заявиха, че няма елементи, подкрепящи заключението, че капацитетът за износ на Индия може да бъде насочен към пазара на Съюза на „ниски цени“, като се има предвид, че i) търсенето на вътрешния пазар в Индия нараства и се очаква да продължи да нараства; ii) съществуват излишъци от ПЕТ над потреблението на вътрешния пазар, но конкуренцията на експортните пазари все още не е довела до износ на необичайно ниски цени; iii) увеличаването на производствения капацитет в Азия е в отговор на очакваното нарастване на търсенето в световен мащаб. Следва да се отбележи, че констатациите в настоящото разследване доказват, че прогнозният растеж на капацитета е показател за нарастващ производствен свръхкапацитет над търсенето на вътрешния пазар. Освен това цените на Индия на трети пазари са били по-ниски в сравнение с цените на нейния внос в Съюза. Въз основа на констатациите, посочени в съображения 189-199 по-горе, има вероятност субсидираният внос от Индия да бъде насочен към пазара на Съюза в голям обем и на по-ниска от средната цена на индустрията на Съюза, ако се допусне отпадане на изравнителните мерки. Въз основа на горепосоченото аргументите на страните се отхвърлят.
8. Заключение относно повторното възникване на вреда
(210)
Въз основа на горепосоченото се стигна до заключението, че е вероятно значителен обем субсидиран внос от Индия да бъдат пренасочен към Съюза, ако изравнителните мерки бъдат отменени. Вследствие на продължаващото субсидиране цените на вноса най-вероятно ще подбиват цените на индустрията на Съюза. Освен това цените на този внос вероятно ще намалеят още повече, ако индийските производители износители се опитат да увеличат пазарните си дялове. Това по всяка вероятност би довело до засилване на ценовия натиск върху индустрията на Съюза, като се очаква това да има отрицателно въздействие върху състоянието на индустрията на Съюза.
(211)
През разглеждания период състоянието на индустрията на Съюза се е подобрило, по-специално по отношение на производителността и използването на капацитета, както и на маржовете на печалба, достигнати през ПРП, на ниво близо до целевата печалба, установена при първоначалното разследване. Следователно може да се заключи, че индустрията на Съюза, макар и все още в нестабилно състояние, не е понесла съществена вреда по време на ПРП. Като се има предвид обаче вероятното значително увеличение на субсидирания внос от Индия, който вероятно ще подбива продажните цени на индустрията на Съюза, се стигна до заключението, че е много вероятно ситуацията да се влоши и съществената вреда да възникне отново, ако се допусне отпадане на мерките.
Ж. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
(212)
В съответствие с член 31 от основния регламент бе проучен въпросът, дали продължаването на съществуващите изравнителни мерки би било в интерес на Съюза като цяло. Определянето на интереса на Съюза бе основано на оценка на всички различни засегнати интереси. На всички заинтересовани страни бе предоставена възможност да изразят становището си съгласно член 31, параграф 2 от основния регламент.
(213)
Следва да се припомни, че приемането на мерки не беше определено като противоречащо на интереса на Съюза нито по време на първоначалното разследване, нито в последното преразглеждане с оглед изтичане срока на действие. Освен това анализът в последното преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие беше извършен в ситуация, при която мерките са били вече въведени, и по този начин в оценката е взето под внимание всяко неоправдано отрицателно въздействие върху страните, засегнати от въпросните мерки.
(214)
На тази основа бе проучено дали, въпреки заключенията относно продължаването на субсидирането и вероятността от повторното възникване на вредата от него, съществуват наложителни причини, които да доведат до заключението, че в този конкретен случай не е в интерес на Съюза мерките да се запазят.
1. Интерес на индустрията на Съюза
(215)
Продължаването на срока на действие на изравнителните мерки спрямо вноса от Индия ще помогне на индустрията на Съюза да продължи текущото преструктуриране и ще благоприятства подобреното ѝ едва наскоро икономическо състояние, тъй като ще се избегне излагането на индустрията на Съюза на натиска от значителни обеми субсидиран внос от Индия, с който индустрията на Съюза не би могла да се справи. Поради това запазването на съществуващите изравнителни мерки би продължило да оказва благоприятно въздействие върху индустрията на Съюза.
(216)
Съответно бе направено заключението, че запазването на изравнителните мерки срещу Индия ще бъде в интерес на индустрията на Съюза.
2. Интерес на несвързаните вносители в Съюза
(217)
Нито един от несвързаните вносители не оказа съдействие при настоящото преразглеждане. Независимо от действащите мерки вносът от Индия е продължил и почти се е удвоил през разглеждания период.
(218)
Осъществяван е внос също така от други трети държави без действащи мерки, като той е достигнал значителен пазарен дял по време на ПРП (вж. съображение 149 по-горе). Поради това, дори при наличието на действащите мерки, вносителите са имали достъп до алтернативни източници на доставка.
(219)
Като се има предвид, че няма доказателства действащите мерки да са засегнали съществено вносителите, се достигна до заключението, че запазването на мерките не противоречи на интереса на вносителите от Съюза.
3. Интерес на доставчиците на суровини в Съюза
(220)
Суровината за производството на разглеждания продукт, е ПТК/ЕГ. Двама от общо петимата известни доставчици на суровината (един доставчик на ПТК и един на ЕГ) оказаха съдействие при разследването, като представиха попълнен въпросник. И двамата доставчици на суровината изразиха своята подкрепа за запазването на мерките.
(221)
Разследването показа, че съдействащият производител на ПТК представлява значителна част от покупките на ПТК, осъществени от включените в извадката производители от Съюза по време на ПРП. Разумно е да се допусне, че предвид употребата на ПТК единствено за производство на ПЕТ в Съюза производителите на ПТК са зависими до голяма степен от сектора на ПЕТ.
(222)
Що се отнася до съдействащия доставчик на ЕГ, тази суровина представлява сравнително малка част от общия му оборот през ПРП. По отношение на ЕГ производството на ПЕТ не е единственото или основното възможно приложение, поради което производителите на ЕГ са зависими в по-малка степен от състоянието на сектора на ПЕТ. Вследствие на това се смята, че запазването на мерките срещу субсидирания внос на ПЕТ от Индия би оказало положително, макар и по всяка вероятност ограничено, въздействие върху доставчиците на ЕГ.
(223)
Изказано бе твърдението, че доставчиците на суровина не са зависими от производителите на ПЕТ от Съюза, и по-специално че двама от четиримата включени в извадката производители от Съюза в действителност са осъществявали внос на суровини.
(224)
По отношение на това твърдение при разследването се установи, че внесената суровина е предимно ЕГ, който може да бъдат използван с приложение различно от производството на ПЕТ. Не бяха открити данни, които да свидетелстват, че вносът на ПТК в Съюза е значителен. Следователно това твърдение не оказва въздействие на заключенията по отношение на зависимостта на производителите на ПТК от производство на ПЕТ в Съюза.
(225)
Вследствие на това се смята, че запазването на мерките срещу субсидирания внос на ПЕТ от Индия би било от полза за производителите на ПТК, както и за доставчиците на ЕГ макар и в по-малка степен. В резултат на това запазването на мерките срещу вноса от Индия няма да противоречи на интересите на доставчиците на суровини.
(226)
След разгласяването някои страни заявиха, че ПТК е била изнасяна и следователно, че производителите на ПТК не са зависими от индустрията на Съюза. Не бяха открити доказателства в подкрепа на това твърдение. Поради това аргументът на страните беше отхвърлен като необоснован.
(227)
Освен това същите страни заявиха, че отмяната на мерките няма да окаже никакво въздействие върху производителите на ПТК, тъй като се предполага, че съдействащите ползватели няма да преминат към внос, а ще продължат да използват ПЕТ от индустрията на Съюза. Следователно нивото на потребление на ПТК в Съюза ще се запази същото. От констатациите от разследването следва, че индустрията на Съюза е продължила да губи пазарен дял в полза на вноса през разглеждания период. Това показва, че преминаването към внос не е хипотетично (вж. съображение 164 по-горе). Поради това аргументът на страните беше отхвърлен.
4. Интерес на сектора за рециклиране на ПЕТ
(228)
Индустрията на Съюза изказа твърдението, че състоянието на сектора за рециклиране на ПЕТ зависи от устойчивостта на цената на необработения ПЕТ (нерециклирания ПЕТ) на пазара на Съюза. Това твърдение беше подкрепено от съобщение за медиите на едно сдружение на предприятията за рециклиране на пластмаси в Европа, според което евентуалната отмяна на мерките по отношение на необработения ПЕТ би могла допълнително да влоши състоянието на сектора за рециклиране.
(229)
Някои заинтересовани страни оспориха твърдението, че състоянието на сектора за рециклиране зависи от устойчивостта на цената на необработения ПЕТ на пазара на Съюза с аргумента, че цените на необработения и съответно на рециклирания ПЕТ не са взаимосвързани. Заявено бе, че рециклираният ПЕТ се използва основно за производството на полиестерни влакна и поради това не зависи от измененията в цената на необработения ПЕТ. Освен това бе отбелязано, че рециклираният ПЕТ се поддържа изцяло от бутилиращите предприятия и по този начин секторът не е зависим от производителите на ПЕТ. На последно място беше отбелязано също, че секторът за рециклиране не е заявил интереса си като заинтересована страна в рамките на настоящото разследване.
(230)
Тъй като секторът за рециклиране не е заявил интереса си в настоящото разследване, нито едно от горепосочените твърдения не можа да бъде проверено спрямо действителните стойности. Поради тази причина се счита, че като цяло действащите мерки не биха противоречали на интереса на сектора за рециклиране в Съюза.
5. Интерес на ползвателите
(231)
Разглежданият продукт се използва предимно за производството на бутилки за вода и безалкохолни напитки. Използването му за производство на други опаковки (за храни, листове и др.) е относително ограничено. Бутилките от ПЕТ се произвеждат в два етапа: i) първо се прави заготовка чрез шприцформа за ПЕТ и ii) по-късно заготовката се нагрява и раздува в бутилка. Производството на бутилки може да бъде интегриран процес (т.е. едно и също дружество купува ПЕТ, произвежда заготовки и ги раздува в бутилки) или ограничено до втория етап (раздуване на заготовката в бутилка). Заготовките може да бъдат транспортирани относително лесно, тъй като са малки и компактни, докато празните бутилки са нестабилни и, поради своя размер, много скъпи за транспортиране.
(232)
На тази основа бяха установени две основни групи на потребителите надолу по веригата с цел проучване на въздействието на действащите мерки: i) преработващи предприятия и/или производители на бутилки, които преобразуват ПЕТ гранули в заготовки (или бутилки) и ги продават за преработка надолу по веригата; и ii) бутилиращи предприятия, които нагряват (и раздуват) в бутилки заготовките чрез шприцформа; към тази група принадлежат предимно производителите на минерална вода и безалкохолни напитки. Бутилиращите предприятия често участват в търговската дейност с ПЕТ или чрез интегрираните операции по производство на бутилките, или чрез договори за ишлеме с преработващи предприятия и/или производители на бутилки, за които те договарят цената на ПЕТ с производителя (полуишлеме) или дори купуват ПЕТ за своите собствени бутилки (пълно ишлеме).
(233)
Седемнадесет (пет преработващи предприятия и дванадесет бутилиращи предприятия) оказаха съдействие при разследването и предоставихаинформацията, събирана чрез въпросника. Тези съдействащи преработващи предприятия са представлявали около 22,7 %, а бутилиращите - 13 % от общото потребление на ПЕТ в Съюза. Отговорите на бутилиращите предприятия са получени от различни подразделения на мултинационални дружества (известни като притежатели на лиценз за търговска марка).).
(234)
Установено бе, че съдействащите ползватели са се снабдявали с ПЕТ предимно от производители от Съюза и съответно само малка част - от внос. Вносът от Индия е приблизително половината от този внос и следователно представлява минимален дял от използвания ПЕТ. Осъществяван е обаче внос от други трети държави без действащи мерки, който е достигнал значителен пазарен дял по време на ПРП (вж. съображение 149 по-горе). Поради това, дори при наличието на действащите мерки, вносителите са имали достъп до алтернативни източници на доставка.
6. Аргументи на отрасъла на ползвателите
(235)
Ползвателите заявиха, че са сериозно засегнати от значителни увеличения на цената на ПЕТ през последните години, които не може да бъдат прехвърлени на търговците на дребно и потребителите в настоящата икономическа обстановка. Твърди се, че посочените увеличения на цените са резултат от натрупан ефект от многогодишно прилагане на мерки за търговска защита, които са предпазвали производителите от Съюза от конкуренцията на вноса в период, когато секторът на ПЕТ в Съюза е станал по-концентриран и интегриран. В резултат на това ползвателите твърдят, че действащите мерки -чрез предполагаемото им въздействие върху цената на ПЕТ, са в основата на влошаването във връзка със заетостта в отрасъла надолу по веригата, научноизследователската и развойна дейност, конкурентоспособността на експортните пазари, както и че те имат особено остро въздействие върху МСП. Също така бе заявено, че броят на закритите работни места поради действащите мерки надвишава броя на заетите лица в сектора на ПЕТ на Съюза.
6.1. Ценова чувствителност и структура на разходите на ползвателите
(236)
Що се отнася до чувствителността на преработващите предприятия спрямо цената на ПЕТ, бе установено, че тя представлява около 80 % от общите разходи. Поради това се счита, че ПЕТ е изключително важен ценови елемент за този вид дейност. Освен това бе установено, че секторът на преработващите предприятия е доста фрагментиран и с относително слаби позиции при договаряне с големите бутилиращи предприятия, както и че е засегнат от присъщите за този сектор структурни проблеми - типични за сектори, силно зависими от определена суровина. В резултат на това за сектора се наблюдава нарастваща тенденция към вертикални интегрирани операции с бутилиращите предприятия и използване на договори за ишлеме, за които таксите за преработката са гарантирани и цената на ПЕТ в крайна сметка се договаря и плаща от бутилиращите предприятия. Счита се, че значителна част от покупките на ПЕТ на пазара на Съюза се контролират пряко от големите бутилиращи предприятия. Тъй като в договорите за заготовки често е заложен механизъм за корекция в зависимост от колебанията на цените на ПЕТ, преработващите предприятия са все по-неутрални по отношение на развитието на цената на ПЕТ.
(237)
След разгласяването някои ползватели оспориха заключението относно нарасналото използване на договори за ишлеме и ценови формули. Информацията в преписката потвърждава същестуването на подобни тенденции. Следователно твърдението беше отхвърлено.
(238)
Беше заявено, че действащите мерки не биха засегнали преработващите предприятия, ако подобни мерки са приложени върху вноса на заготовките в Съюза. Беше заявено, че в области, близки до границата със Съюза с трети държави, в които не съществуват мерки срещу вноса на ПЕТ от Индия, има облекчения при преместване на производства за заготовки и за вноса им, върху който не се прилагат изравнителните мерки върху ПЕТ в Съюза. Признава се, че до известна степен съществува икономическа обосновка за този процес. Въпреки това, предвид транспортните разходи, преместването на производство се очаква да се осъществи само в ограничени разстояния. Поради това предполагаемото отрицателно въздействие на въпросните мерки върху някои преработващи предприятия като цяло може да се разглежда като незначително.
(239)
Що се отнася до въздействието на цената на ПЕТ върху бутилиращите предприятия, въз основа на съобщените данни, се смята, че на средно претеглена база цената на ПЕТ представлява 9 % от общия размер на разходите за бутилиране на безалкохолни напитки и 12 % от общия размер на разходите за бутилиране на минерална вода. Това показва, че производството на ПЕТ не е основният разходен елемент за бутилиращата промишленост.
(240)
В допълнение към това разследването установи, че ПЕТ е предпочитаният макар и не единствен опаковъчен материал на бутилиращите предприятия. ПЕТ продуктите са съставлявали 75 % от оборота на предприятията, които бутилират вода, и 50 % от оборота на производителите на безалкохолни напитки. Освен това разследването показа, че в договорите между много големи бутилиращи предприятия (притежатели на лиценз за търговска марка) и производители на ПЕТ е използвана формула, при която цената се коригира спрямо колебанията на цената на суровините за ПЕТ. Това потвърждава съществуващата силна позиция за водене на преговори на големите бутилиращи предприятия, които са и най-представителните за сектора, по отношение на маржа за преработка на производителите на ПЕТ.
(241)
След разгласяването някои ползватели повториха аргумента си, че ПЕТ е основен разходен елемент за преработващите предприятия и предприятията, бутилиращи безалкохолни напитки и вода, а констатациите в това отношение са неточни и не се основават на предоставените данни. Отбелязва се, че състоянието на преработващите предприятия е било анализирано отделно и в такъв случай този коментар е неоснователен (вж. съображение 236 по-горе). По отношение на оценката на състоянието на бутилиращите предприятия се потвърждава, че съотношенията на разходите, установени по време на разследването, се основават на цифрите, представени от съдействащите бутилиращи предприятия съгласно методология на разположение на всички страни. Установените съотношения на разходите са били в съответствие с констатациите от предишни разследвания във връзка със същия разглеждан продукт (14). Поради това твърденията на страните бяха отхвърлени като необосновани.
(242)
След разгласяването някои ползватели заявиха, че съществени данни относно конкретните дружества и предоставената от тях информация, не са взети предвид в анализа на интереса на Съюза. Потвърждава се, че са използвани данните, предоставени от ползвателите в техните отговори на въпросника. Методологията за изчисляване е била предоставена на всички засегнати страни. На тези основания твърдението беше отхвърлено.
(243)
При разследването също така се установи, че въз основа на очаквания и/или търсен спад в цената на ПЕТ, съгласно приблизителна оценка на проверените бутилиращи предприятия, отмяната на мерките би довела до незначително намаляване на разходите за бутилиращите предприятия Въз основа на тези предварителни изчисления на спада в цената на ПЕТ и установените съотношения на разходите бе изчислено, че съответното намаляване на разходите би било в диапазона между 0,3-0,7 % от общите разходи на бутилиращите предприятия за дейностите им, свързани с ПЕТ.
(244)
След разгласяването някои ползватели оспориха заключението, като заявиха, че икономиите в разходите ще бъдат значителни. Някои ползватели предоставиха нови приблизителни оценки в коментарите си, без да ги подкрепят с нови доказателства. Подчертава се, че бъдещите икономии са хипотетични, както признаха и самите ползватели. По отношение на преработващите предприятия не са предоставени точни цифри относно бъдещите икономии за този сегмент. По отношение на бутилиращите предприятия се счита, че ако твърденията за спада на цените на ПЕТ се реализират, с оглед на структурата на разходите на бутилиращите предприятия, икономия от 0,3 %-0,7 % от общите разходи не може да се определя като „значителна“. Тъй като не бяха предоставени нови доказателства, твърдението беше отхвърлено като необосновано.
(245)
Беше заявено, че някои производители на бутилирана вода са засегнати от вътрешни структурни слабости, произтичащи от правните изисквания, наложени за изворната вода - да бъде бутилирана при източника и при ограничени обеми на производство. В сектора преобладават МСП, което оказва въздействие върху структурата на разходите на въпросните дружества. Също така се наблюдават промени в равнищата на цените на крайните продукти в държавите членки в зависимост от покупателната способност на местното население. Въз основа на това се счита, че въздействието от евентуалния спад в цената на ПЕТ, ако мерките бъдат отменени, би било по-ясно изразено за този сегмент на бутилиращата промишленост.
6.2. Твърдение за завишени цени и печалби на индустрията на Съюза
(246)
Някои страни изказаха твърдението, че съществуват завишени цени и завишени маржове, практикувани от производителите на ПЕТ в Съюза, като заявиха, че те са в основата на увеличенията на цените през 2011 г. Това твърдение беше подкрепено и от направеното сравнение между цените на ПЕТ и връзката им с цената на суровината в Съюза, и ситуацията на азиатския пазар и в САЩ. Бе заявено, че това положение е резултат от натрупването на средства за търговска защита.
(247)
Следва да се отбележи, че увеличението на цената на ПЕТ през 2011 г., както и нейния спад през 2009 г., е явление в световен мащаб в резултат на развитието на цените на суровините (вж. съображение 155). Данни, представени от страните, систематично показаха много тясна връзка между развитието на цените на ПЕТ в Европа, Азия и САЩ. Независимо от това, действително са налице различия в цените на ПЕТ в целия свят поради различни причини, по-специално специфичната структура на разходите във всеки регион. По отношение на аргумента на съществуващ завишен марж в Съюза, следва да се отбележи, че дори при извънредните обстоятелства в края на 2010 г. и началото на 2011 г. индустрията на Съюза е постигнала единствено рентабилността, която се счита за разумна за този вид отрасъл. Не бяха открити доказателства за наличие на завишена печалба. Поради това аргументът за съществуващи завишени цени и завишени маржове на ПЕТ в Съюза, дължащи се на съществуването на въпросните мерки, трябваше да бъде отхвърлен.
(248)
След разгласяването някои ползватели повториха аргумента си, че цените в Съюза са били необосновано високи, в резултат на въздействието на натрупването на антидъмпингови мерки на пазар с концентрация сред производителите от Съюза, вертикална интеграция и ограничено производство, което не може да удовлетвори търсенето. Също така се твърдеше, че данните за цените показват, че по-високите цени в Съюза не съответстват на по-високите разходи за суровини. Отбелязва се, че аргументите относно концентрацията, вертикалната интеграция и производствения капацитет на индустрията на Съюза са разгледани съответно в съображения 207 и 259. По отношение на твърдението за въздействие на тези фактори върху цените на ПЕТ в Съюза, се припомня, че развитието на цените на ПЕТ е следствие от цената на суровините, които възлизат на до 90 % от разходите за ПЕТ (вж. съображение 173 по-горе). Освен това увеличението на цените на ПЕТ в периода между 2010 и 2011 г. е явление в световен мащаб (вж. съображение 172 по-горе). Поради това твърденията на страните бяха определени за необосновани.
(249)
По отношение на аргумента относно разликата между цените на ПЕТ в Съюза и цените в Азия и САЩ, както и в допълнение на констатациите, вече посочени в съображение 244 по-горе, беше установено, че разликата в цените между пазара на САЩ и на Съюза е нестабилна, но умерена. Цените в Съюза не са били систематично по-високи, както се твърди. Беше установено, че пазарът на Съюза и азиатският пазар са много различни от гледна точка на структурата на разходите, по-специално поради размера на пазара и икономиите от мащаба, достъпа до суровини и капацитета. Следователно сравняването на средните цени между тези два пазара не беше целесъобразно. Поради това аргументът на страните беше отхвърлен като необоснован.
(250)
Също така някои страни заявиха, че цените в Съюза са резултат от по-тясната им връзка с цената на суровината в сравнение със САЩ или Азия. Сравнението на тази взаимозависимост следва същата логика като сравнението на цените на различни регионални пазара, като разликата е, че се разглеждат колебанията на цените на суровините между различните регионални пазари. Въпреки това съществуващите структурни разлики между пазарите могат да обосноват разликата в таксите за преработка. Извънредните печалби на индустрията на Съюза в периода между 2010 и 2011 г. са пояснени в съображение 179 по-горе. Мерките не са имали никакво въздействие в нито една от посочените ситуации. Поради това аргументът на страните беше отхвърлен.
(251)
Същите страни заявиха, че най-големият производител в Съюза е определил по-високи цени за Съюза в сравнение с останалите пазари и е регистрирал по-високи печалби през 2010 г. в Съюза в сравнение с другаде. В този контекст се счита, че е икономически оправдано едно транснационално дружество да използва различни структури на разходите и следователно различни цени на различните регионални пазари. Извънредните нива на рентабилност в периода между 2010 и 2011 г. са пояснени в съображение 179 по-горе. На тези основания аргументът беше отхвърлен.
6.3. Икономическо състояние на ползвателите и предполагаемо въздействие на мерките
(252)
Бяха направени допълнителни твърдения по отношение на влошаването на икономическото положение на отрасъла на ползвателите, като например закриването на обекти и съкращаването на работни места. Твърдеше се, това се дължи на увеличението на цената на ПЕТ. Освен това бе заявено, че конкурентоспособността на водещите европейски търговски марки е била засегната, тъй като износът им в трети държави е в пряка конкуренция с бутилираните продукти, базирани на ПЕТ по международни цени.
(253)
Следва да се отбележи, че въз основа на информацията, предоставена от оказалите съдействие ползватели, бе установено, че сегментът на ползвателите е бил губещ въпреки наблюдавания спад в цялостното ниво на рентабилност през ПРП. Беше установено, че маржът на печалбата на отрасъла на ползвателите, определен въз основа на отговорите на въпросника съгласно методологията, предоставена на всички страни, е на подобно ниво като рентабилността, установена за индустрията на Съюза през ПРП. Двете проверени дружества (бутилиращи предприятия) съобщиха за допълнителни увеличения в производствените обеми и увеличена рентабилност през разглеждания период. За някои преработващи предприятия бе установено, че работят при много тесни маржове, като в някои случаи са изправени и пред структурни и финансови затруднения. Въпреки това в това отношение не може да се установи пряка връзка с действащите мерки. По подобен начин влошаването на икономическото положение на бутилиращите предприятия в известна степен е свързано и с внезапното увеличение на цената на ПЕТ вследствие на свиването на търсенето през 2011 г., което не е можело да бъде прехвърлено на търговците на дребно при настоящата икономическа криза. Въпреки че бе установено, че състоянието на отрасъла на ползвателите е било влошено в известна степен през 2011 г., връзката между спада и съществуването на мерките не бе доказана, особено предвид факта, че мерките са в действие от 2000 г. насам.
(254)
След разгласяването някои страни изразиха несъгласие със заключението, че отрасълът на ползвателите не е губещ. Страните също така заявиха, че маржовете на печалбата на ползвателите са били по-ниски от тези на индустрията на Съюза. По отношение на оценката на рентабилността на отрасъла на ползвателите, събраната от съдействащите ползватели информация противоречи на твърдението. Въпреки че някои съдействащи ползватели може да са били губещи, отрасълът на ползвателите е бил като цяло рентабилен. Във всеки случай, дори и увеличението на цените на ПЕТ да е било един от елементите, оказали въздействие върху рентабилността на ползвателите, не бе установена връзка между мерките и рентабилността на въпросните дружества. Що се отнася до сравнението на маржовете на печалбата на ползвателите и на индустрията на Съюза, това твърдение не бе обосновано. Поради нестабилните нива на рентабилността на индустрията на Съюза (вж. съображения 176-179 по-горе), сравнението между двата сегмента не бе определено като решаващо. Във всеки случай и двата сегмента показват сходни нива на рентабилност през ПРП (вж. съображение 253). В този контекст коментарите на страните бяха отхвърлени като необосновани.
(255)
Що се отнася до предполагаемото отрицателно влияние върху конкурентоспособността на износа на производителите от Съюза на бутилирана минерална вода/безалкохолни напитки, това твърдение не беше обосновано и не бе установена връзка със съществуването на действащите мерки в този контекст.
(256)
След разгласяването страните повториха твърдението си, че увеличаващите се цени на ПЕТ имат отрицателно въздействие върху конкурентоспособността на износа на бутилирана вода. Признава се, че увеличението на цените на ПЕТ, наред с други фактори, може да окаже отрицателно въздействие върху конкурентоспособността на износа на бутилирана вода. Независимо от това, тъй като няма установена връзка между увеличението на цените на ПЕТ и въпросните мерки, понеже цените на ПЕТ са на първо място свръзани с цените на суровините, твърдението за въздействие на мерките върху влошената конкурентоспособност беше отхвърлено.
(257)
На последно място, що се отнася до твърдението за въздействието на мерките върху заетостта, разследването разкри, че потвърдените закрити работни места в отрасъла на ползвателите са предизвикани най-вече от повишаването на производителността и ефективността, а някои от тях касаят съкращаването на временно нает персонал.
(258)
След разгласяването някои страни оспориха тази констатация на основание, че не е взето предвид състоянието на целия сектор. В допълнение на констатациите, посочени в съображение 254 по-горе, се отбелязва, че общият брой на работните места, съобщен от преработващите предприятия, значително се е увеличил, а нито едно от тях не е съобщило за закриване на такива. Бутилиращите предприятия твърдят, че закритите работни места са резултат от увеличените цени на ПЕТ. Въпреки това, тъй като увеличението в цените на ПЕТ е явление в световен мащаб, не беше установена връзка между закритите работни места и мерките. Освен това 90 % от закритите работни места, съобщени от ползвателите в техните отговори на въпросника, са били в концентрирани в три дружества. Едно от тях, проверен ползвател, с който е свързана значителна част от съобщените закрити работни места, е увеличил значително обемите си през разглеждания период, съответно тези закрити работни места са свързани с повишаването на производителността. По отношение на другите две дружества беше установено, че те имат едни от най-високите маржове на печалба сред съдействащите страни в техния сегмент и над целевите печалби, предвидени в този случай за индустрията на Съюза. Следователно твърденията бяха отхвърлени.
6.4. Други аргументи
(259)
След разгласяването някои страни заявиха, че производителите от Съюза нямат достатъчен капацитет, за да отговорят на съществуващото търсене. Отбелязва се, че индустрията на Съюза е функционирала с 86 % от производствения си капацитет през ПРП и разполага с достатъчен неизползван капацитет, за да осигури цялото вътрешно потребление на ПЕТ. Освен това вносът от други държави със или без действащи мерки продължава да съществува и то с възходяща тенденция. Действащите мерки са изтекли по отношение на Южна Корея и са отменени за вноса на разглеждания продукт от Малайзия и Индонезия. В допълнение, секторът за рециклиране на ПЕТ може да бъде още един източник на ПЕТ, за да се отговори на търсенето в Съюза. По тези причини твърдението за проблемите, пред които са изправени ползвателите поради недостатъчно производство в Съюза, не се счита за обосновано.
(260)
След разгласяването някои ползватели заявиха, че в анализа не се разглежда твърдението за отрицателно въздействие на натрупването на мерки върху разглеждания в рамките на настоящото преразглеждане продукт. В отговор на този аргумент се отбелязва, че изравнителните мерки отстраняват единствено вредата, нанесена от установеното субсидиране. Съществуването на „натрупаното“ съгласно твърдението въздействие не беше доказано. Напротив, въпреки действащите мерки, вносът от държавите с действащи мерки продължава и обемът му дори се е увеличил през разглеждания период. Също така се наблюдава внос от държави без действащи мерки с възходяща тенденция и в значителен обем. Поради това аргументът на страните беше отхвърлен.
7. Заключение относно интереса на Съюза
(261)
В заключение се очаква, че удължаването на срока на действие на изравнителните мерки спрямо вноса от Индия ще даде възможност на индустрията на Съюза да подобри и стабилизира икономическото си състояние след направените инвестиции и консолидирането през последните години.
(262)
Смята се също така, че подобряването на икономическото състояние на индустрията на Съюза може да бъде в интерес на производителите на ПТК, както и за производителите на ЕГ от Съюза, макар и в по-малка степен.
(263)
Икономическото състояние на някои ползватели се е влошило след последното преразглеждане, по-специално при по-малките предприятия, бутилиращи вода, които изглежда са повлияни отрицателно, наред с други причини, от последното покачване на цената на ПЕТ, което не са могли да прехвърлят на търговците на дребно предвид настоящата икономическа обстановка. Изключителното развитие на цените и маржовете през 2011 г. на индустрията на Съюза обаче беше счетено за световно явление, дължащо се основно на увеличението на цените на суровините. Следователно твърденията за съществуващи завишени цени и завишени маржове, свързани с наличието на въпросните мерки, бе сметнато за неоправдано. Същевременно пазарът на Съюза продължава да е отворен пазар със съществуващи алтернативни източници на доставки от други трети държави без действащи мерки.
(264)
В този контекст не беше установена връзка между увеличението на цената на ПЕТ и съществуващите мерки. Икономическото състояние на преработващите предприятия беше определено като стабилно независимо от действащите мерки. Значението на ПЕТ като дял от общите разходи на бутилиращите предприятия беше определено като ограничено. Освен това не беше установена връзка между колебанията в цената на ПЕТ и съществуващите мерки. На това основание се установи, че мерките нямат непропорционално въздействие върху ползвателите.
(265)
Като се вземат предвид всички горепосочени фактори, не може да се заключи категорично, че не е в интерес на Съюза да запази настоящите изравнителни мерки.
З. ИЗРАВНИТЕЛНИ МЕРКИ
(266)
Всички страни бяха информирани за основните факти и съображения, на които се основаваше намерението да се препоръча запазването на съществуващите мерки. На тези страни бе предоставен и срок, в който те имаха възможност да представят коментарите си след разгласяването. Изявленията и коментарите бяха надлежно взети предвид, когато това бе обосновано.
(267)
От горния анализ следва, че изравнителните мерки, приложими към вноса на ПЕТ с произход от Индия, следва да бъдат запазени в съответствие с член 18, параграф 1 от основния регламент. Следва да се припомни, че тези мерки се състоят от специфични мита.
(268)
Посочените в настоящия регламент изравнителни митнически ставки, приложими за отделни дружества, се прилагат изключително за внос на разглеждания продукт, произведен от тези дружества, и съответно от посочените конкретни правни субекти. Вносът на разглеждания продукт, произведен от което и да било друго дружество, което не е конкретно посочено в член 1, параграф 2 от настоящия регламент със своето наименование и адрес, включително образувания, свързани с конкретно посочените, не може да се ползват от тези ставки и се облагат с митото, приложимо за „всички други дружества“.
(269)
Всякакви искания за прилагане на тези индивидуални изравнителни митнически ставки (напр. след промяна на наименованието на образуванието или след създаване на нови производствени или търговски структури) следва да се отправят към Комисията с цялата съответна информация, по-специално всяка промяна в дейността на дружеството, свързана с производството, вътрешните и експортните продажби, свързани с, примерно, тази промяна на наименованието или промяната в производствените и търговските структури. Ако е необходимо, регламентът ще бъде съответно изменен и допълнен чрез актуализация на списъка на дружествата, ползващи се с правото на индивидуални митнически ставки.
(270)
За да се осигури правилното прилагане на изравнителните мита, нивото на остатъчното мито следва не само да се прилага спрямо неоказалите съдействие износители, но също и спрямо дружествата, които не са осъществявали никакъв износ в рамките на ПРП. Последните обаче се приканват, когато изпълнят изискванията на член 20 от основния регламент, да представят искане за преразглеждане в съответствие с посочения член, за да може тяхното положение да бъде разгледано отделно,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. Налага се окончателно изравнително мито върху вноса на полиетилентерефталат с вискозен индекс от 78 ml/g или повече, съгласно стандарт ISO 1628-5, класиран понастоящем в код по КН 3907 60 20 и с произход от Индия.
2. Ставката на окончателното изравнително мито, приложимо към продукта, описан в параграф 1 и произвеждан от изброените по-долу дружества, е както следва:
Държава
Дружество
Изравнително мито
(EUR/тон)
Допълнителен код по ТАРИК
Индия
Reliance Industries Ltd
90,4
A181
Индия
Pearl Engineering Polymers Ltd
74,6
A182
Индия
Senpet Ltd
22,0
A183
Индия
Futura Polyesters Ltd
0
A184
Индия
Dhunseri Petrochem & Tea Limited
106,5
A585
Индия
Всички останали дружества.
69,4
A999
3. Когато стоките са били повредени преди влизането им в свободно обращение и следователно съгласно член 145 от Регламент (ЕИО) № 2454/93 на Комисията от 2 юли 1993 г. за определяне на разпоредби за прилагане на Регламент (ЕИО) № 2913/92 на Съвета относно създаване на Митнически кодекс на Общността (15) за определянето на митническата стойност се използва част от действително платената или платима цена, размерът на изравнителното мито, изчислено на основата на горните суми, се намалява с процент, който отговаря на съответната част от действително платената или платима цена.
4. Независимо от разпоредбите на параграфи 1 и 2, окончателното изравнително мито няма да бъде прилагано към вноса, допуснат до свободно обращение в съответствие с член 2.
5. Прилагат се действащите разпоредби в областта на митата, освен ако не е предвидено друго.
Член 2
1. Вносът се освобождава от наложените с член 1 изравнителни мита, при условие че стоките са произведени и директно изнесени (т.е. фактурирани и експедирани) за дружество вносител в Съюза от дружествата, изброени в Решение 2000/745/ЕО и последващите му изменения, декларирани са под съответния допълнителен код по ТАРИК и са изпълнени условията на параграф 2.
2. Когато е представено искане за допускане до свободно обращение, освобождаването от мита зависи от представянето пред митническите органи на въпросната държава членка на валидна „Фактура за поета гаранция“, издадена от дружествата износители с приета гаранция, която съдържа основните елементи, изброени в приложението. Освен това освобождаването от мито зависи и от условието обявените и представени пред митницата стоки да съответстват напълно на описанието във „Фактурата за поета гаранция“.
Член 3
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Брюксел на 21 май 2013 година.
TARYBOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) Nr. 461/2013
2013 m. gegužės 21 d.
kuriuo, pagal Reglamento (EB) Nr. 597/2009 18 straipsnį atlikus priemonių galiojimo termino peržiūrą, tam tikram importuojamam Indijos kilmės polietileno tereftalatui (PET) nustatomas galutinis kompensacinis muitas
EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
atsižvelgdama į 2009 m. birželio 11 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 597/2009 dėl apsaugos nuo subsidijuoto importo iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių (1) (toliau - pagrindinis reglamentas), ypač į jo 18 straipsnį,
atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą, pateiktą pasikonsultavus su Patariamuoju komitetu,
kadangi:
A. PROCEDŪRA
1. Galiojančios priemonės
(1)
Taryba Reglamentu (EB) Nr. 2603/2000 (2) nustatė galutinį kompensacinį muitą importuojamam, inter alia, Indijos kilmės polietileno tereftalatui (toliau - PET). Reglamentu (EB) Nr. 1645/2005 (3) Taryba iš dalies pakeitė iš Indijos importuojamam PET galiojančių kompensacinių priemonių dydį. Daliniai pakeitimai buvo padaryti po pagreitintos peržiūros, inicijuotos pagal pagrindinio reglamento 20 straipsnį. Pasibaigus priemonių galiojimo termino peržiūrai Taryba Reglamentu (EB) Nr. 193/2007 (4) galutinį kompensacinį muitą nustatė dar penkeriems metams. Pasibaigus dalinėms tarpinėms peržiūroms kompensacinės priemonės vėliau buvo iš dalies pakeistos Reglamentu (EB) Nr. 1286/2008 (5) ir Reglamentu (ES) Nr. 906/2011 (6). Vėlesnė dalinė tarpinė peržiūra buvo baigta Įgyvendinimo reglamentu (ES) Nr. 559/2012 (7), nekeičiant galiojančių priemonių. Komisija Sprendimu 2000/745/EB (8) priėmė trijų eksportuojančių Indijos gamintojų įsipareigojimus, kuriuose nustatyta minimali importo kaina.
(2)
Šios kompensacinės priemonės - specialus muitas. Muito norma konkrečiai nurodytiems Indijos gamintojams buvo 0-106,5 EUR/t, o visų kitų gamintojų importuojamiems produktams nustatyta 69,4 EUR/t muito norma.
2. Galiojančios antidempingo priemonės
(3)
Taryba Reglamentu (EB) Nr. 2604/2000 (9) nustatė galutinį antidempingo muitą importuojamam, inter alia, Indijos kilmės PET. Atlikus priemonių galiojimo termino peržiūrą Taryba Reglamentu (EB) Nr. 192/2007 (10) galutinį antidempingo muitą nustatė dar penkeriems metams.
3. Prašymas atlikti priemonių galiojimo termino peržiūrą
(4)
Paskelbusi pranešimą apie artėjantį galutinių kompensacinių priemonių galiojimo terminą (11), 2011 m. lapkričio 25 d. Komisija gavo prašymą inicijuoti peržiūrą pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnį (toliau - priemonių galiojimo termino peržiūra). Prašymą Sąjungos gamintojų, kurie pagamina beveik 95 proc. tam tikro polietileno tereftalato Sąjungoje, vardu pateikė Europos polietileno tereftalato gamintojų komitetas (toliau - pareiškėjas).
(5)
Prašymas grįstas tuo, kad pasibaigus priemonių galiojimui subsidijavimas ir jo daroma žala Sąjungos pramonei veikiausiai tęsis arba pasikartos.
(6)
Komisija, prieš inicijuodama priemonių galiojimo termino peržiūrą, pagal pagrindinio reglamento 22 straipsnio 1 dalį ir 10 straipsnio 7 dalį Indijos vyriausybei pranešė gavusi tinkamai pagrįstą prašymą atlikti peržiūrą ir pakvietė Indijos vyriausybę dalyvauti konsultacijose, siekiant išsiaiškinti su prašymo atlikti peržiūrą turiniu susijusią padėtį ir priimti abiem šalims priimtiną sprendimą. Tačiau Komisija iš Indijos vyriausybės negavo atsakymo dėl pasiūlymo dalyvauti konsultacijose.
4. Priemonių galiojimo termino peržiūros inicijavimas
(7)
Pasikonsultavusi su Patariamuoju komitetu ir nustačiusi, kad esama pakankamai įrodymų, pagrindžiančių priemonių galiojimo termino peržiūros inicijavimą, Komisija 2012 m. vasario 24 d. pranešimu Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje (12) paskelbė inicijuojanti priemonių galiojimo termino peržiūrą pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnį (toliau - pranešimas apie inicijavimą).
5. Lygiagretus tyrimas
(8)
Be to, 2012 m. vasario 24 d. Komisija pagal Reglamento (EB) Nr. 1225/2009 11 straipsnio 2 dalį pradėjo importuojamam Indijos, Indonezijos, Malaizijos, Taivano ir Tailando kilmės PET taikomų galiojančių antidempingo priemonių peržiūrą (13).
6. Tyrimas
6.1. Peržiūros tiriamasis laikotarpis ir nagrinėjamasis laikotarpis
(9)
Atliekant subsidijavimo tęsimo arba pasikartojimo tikimybės tyrimą nagrinėtas 2011 m. sausio 1 d. - 2011 m. gruodžio 31 d. laikotarpis (peržiūros tiriamasis laikotarpis arba PTL). Analizuojant žalos tęsimosi arba pasikartojimo tikimybei įvertinti svarbias tendencijas buvo nagrinėjamas laikotarpis nuo 2008 m. sausio 1 d. iki PTL pabaigos (toliau - nagrinėjamasis laikotarpis).
6.2. Su tyrimu susijusios šalys
(10)
Komisija apie priemonių galiojimo termino peržiūros inicijavimą oficialiai pranešė pareiškėjui, eksportuojantiems nagrinėjamosios šalies gamintojams, importuotojams, žinomiems susijusiems naudotojams ir nagrinėjamosios šalies atstovams.
(11)
Suinteresuotosioms šalims buvo suteikta galimybė raštu pareikšti savo nuomonę ir prašyti jas išklausyti iki pranešime apie inicijavimą nustatyto termino. Visos suinteresuotosios šalys, pateikusios prašymą jas išklausyti ir jame nurodžiusios svarbias priežastis, dėl kurių reikėtų jas išklausyti, buvo išklausytos.
(12)
Atsižvelgiant į akivaizdžiai didelį eksportuojančių Indijos gamintojų, Sąjungos gamintojų ir importuotojų skaičių, laikyta tikslinga remiantis pagrindinio reglamento 27 straipsniu nagrinėti, ar reikėtų atlikti atranką. Kad Komisija galėtų nuspręsti, ar atranka būtina (o jei būtina, kad galėtų atrinkti bendroves) eksportuojančių gamintojų ir nesusijusių importuotojų prašyta per 15 dienų nuo peržiūros inicijavimo pranešti apie save ir Komisijai pateikti pranešime apie inicijavimą prašomą informaciją.
(13)
Apie save pranešė septyni eksportuojantys gamintojai, kurie nurodė norintys bendradarbiauti peržiūros tyrime. Tuo remiantis, atsižvelgiant į eksporto į Sąjungą apimtį, atrinkti trys eksportuojantys gamintojai. Pastabų dėl atrinktų bendrovių nepateikė nei patys atrinkti gamintojai, nei neatrinkti gamintojai, nei susijusios Indijos valdžios institucijos.
(14)
Trims atrinktiems eksportuojantiems gamintojams nusiųsti klausimynai, į kuriuos jie visi atsakė. Tačiau iš vieno atrinkto Indijos gamintojo klausimyno atsakymų paaiškėjo, kad jis per PTL eksportavo tik labai nežymų nagrinėjamojo produkto kiekį, todėl šiai bendrovei nereikėjo skaičiuoti subsidijų normos. Galiausiai tikrinamieji vizitai surengti dviejų likusių eksportuojančių gamintojų, kurių bendra produkcija sudarė 99 proc. visos importo iš Indijos į Sąjungą per PTL apimties, patalpose.
(15)
Po esminių faktų ir aplinkybių atskleidimo (toliau - atskleidimas) vienas bendradarbiaujantis Indijos gamintojas paprašė apskaičiuoti subsidijos skirtumą. Dėl to dar kartą patvirtinama, kad šios bendrovės eksportuotas kiekis buvo nežymus, todėl jis neturėjo jokio poveikio per šią priemonių galiojimo termino peržiūrą nustatant subsidijavimo tęsimosi ar pasikartojimo tikimybę. Todėl šis prašymas buvo atmestas.
(16)
Pranešime apie inicijavimą Komisija paskelbė preliminariai atlikusi Sąjungos gamintojų atranką. Remiantis didžiausia tipine gamybos ir pardavimo apimtimi, kurią būtų galima pagrįstai išnagrinėti per turimą laikotarpį, iš trylikos iki tyrimo inicijavimo žinomų Sąjungos gamintojų atrinktos keturios bendrovės. Atrinktoms bendrovėms teko daugiau nei 50 proc. bendros apskaičiuotos Sąjungos gamybos ir pardavimo apimties per PTL. Suinteresuotųjų šalių paprašyta susipažinti su dokumentu ir per 15 dienų nuo pranešimo apie inicijavimą paskelbimo dienos pateikti pastabų dėl šio pasirinkimo tinkamumo. Visos suinteresuotosios šalys, pateikusios prašymą jas išklausyti ir jame nurodžiusios svarbias priežastis, dėl kurių reikėtų jas išklausyti, buvo išklausytos.
(17)
Kai kurios suinteresuotosios šalys pateikė pastabų dėl atrinktų Sąjungos gamintojų. Jos teigė, kad: i) Komisija neturėjo vykdyti atrankos, ypač dėl to, kad per ankstesnį tyrimą atranka nevykdyta; ii) naudotam atrankos metodui prieštarauta remiantis tuo, kad pagal tą metodą „sumaišomi trys skirtingi etapai“, tiksliau, padėties analizė, Sąjungos pramonės apibrėžtis ir atranka; iii) bendrovės buvo preliminariai atrinktos remiantis neteisinga ir neišsamia informacija; iv) preliminariai atrinktos bendrovės nėra tipiškos, nes atrinkti subjektai, o ne grupės; be to, tvirtinta, kad atrinkus bendroves, kurių viena mažino kapitalinius įdėjimus, o kita vykdė susijusį pardavimą, sumažėjo atrinktų bendrovių tipiškumas.
(18)
Toliau pateikti atsakymai į šalių pateiktus argumentus.
-
Sprendimas vykdyti Sąjungos gamintojų atranką kiekvieno tyrimo atveju priimamas atskirai, atsižvelgiant į konkrečias kiekvieno atvejo aplinkybes, o pagrindinio reglamento 22 straipsnio 6 dalis nereglamentuoja taip atrinktų bendrovių naudojimo žalai nustatyti per priemonių galiojimo termino peržiūrą. Priešingai nei per ankstesnius tyrimus, kai manyta, kad galima ištirti visas bendroves, kurios apie save pranešė ir bendradarbiavo, Komisija šios peržiūros atveju mano, kad atsižvelgiant į didelį Sąjungos gamintojų skaičių per turimą laikotarpį neįmanoma jų visų pagrįstai ištirti, taigi 27 straipsnio sąlygos buvo įvykdytos.
-
Komisija „nesumaišė“ padėties analizės, Sąjungos pramonės apibrėžties ir preliminarios bendrovių atrankos, nes šie etapai nepriklauso vienas nuo kito ir dėl kiekvieno iš jų buvo sprendžiama atskirai. Neįrodyta, kokį poveikį atrinktų bendrovių tipiškumui turėjo Sąjungos gamintojų per padėties analizę pateiktų gamybos ir pardavimo duomenų naudojimas.
-
Bendrovės pagal pagrindinio reglamento 27 straipsnį atrinktos remiantis atrankos metu turėta informacija. Atrinktų bendrovių tipiškumas peržiūrėtas gavus šalių pastabų dėl su konkrečiomis bendrovėmis susijusių duomenų. Nustatyta, kad nė viena pastaba nebuvo pagrįsta.
-
Kaip reikalaujama pagal pagrindinio reglamento 27 straipsnį, atrinktos tokios bendrovės, kurių gamybos ir pardavimo apimtis, kurią galima pagrįstai išnagrinėti per turimą laikotarpį, yra didžiausia tipiška apimtis. Didesnėms grupėms priklausantys subjektai, kurie, kaip nustatyta, veikė nepriklausomai nuo kitų tos pačios grupės patronuojamųjų bendrovių, laikytos tipiškomis Sąjungos pramonės įmonėmis, todėl visos grupės tirti bendrai nereikėjo. Tuo pačiu metu bendrovės atrinktos kaip ekonominiai subjektai užtikrinant, kad visus susijusius duomenis būtų galima patikrinti. Be to, kapitalinių įdėjimų mažinimas ir susijęs pardavimas nagrinėjamuoju laikotarpiu yra sektoriui būdinga savybė, todėl nemanyta, kad kuris nors iš šių veiksnių mažintų atrinktų bendrovių tipiškumą.
(19)
Po atskleidimo šalys pakartojo minėtus argumentus, į kuriuos jau buvo atsakyta.
(20)
Pranešime apie inicijavimą numatyta nesusijusių importuotojų atranka. Šiame tyrime nebendradarbiavo nė vienas iš dvidešimt keturių nesusijusių importuotojų, su kuriais susisiekta.
(21)
Inicijuojant peržiūrą susisiekta su visais penkiais žinomais žaliavos tiekėjais, jiems pateiktas susijęs klausimynas. Apie save pranešė ir klausimyno atsakymus pateikė du tiekėjai.
(22)
Inicijuojant peržiūrą susisiekta su visais žinomais naudotojais ir naudotojų asociacijomis. Klausimyno atsakymus pateikė septyniolika naudotojų. Apie save pranešė ir pastabų pateikė 16 valstybių narių dvidešimt naudotojų asociacijų.
7. Gautos informacijos tikrinimas
(23)
Komisija rinko ir tikrino visą informaciją, kuri, jos nuomone, būtina subsidijavimo ir jo daromos žalos tęsimosi ar pasikartojimo tikimybei ir Sąjungos interesams nustatyti. Tikrinamieji vizitai surengti Indijos vyriausybės patalpose Delyje ir toliau išvardytų suinteresuotųjų šalių patalpose.
a)
Eksportuojantys gamintojai:
-
Dhunseri Petrochem and Tea Limited, Kolkata, Indija;
-
Reliance Industries Limited, Navi Mumbai, Indija.
b)
Sąjungos gamintojai:
-
Indorama Polymers Europe, UAB, Nyderlandai;
-
Equipolymers, Italija, Vokietija;
-
UAB Neo Group, Lietuva;
-
Novapet SA, Ispanija.
c)
Sąjungos naudotojai:
-
Coca-Cola Europe, Belgija;
-
Nestle Waters France, Prancūzija.
B. NAGRINĖJAMASIS PRODUKTAS IR PANAŠUS PRODUKTAS
1. Nagrinėjamasis produktas
(24)
Šios peržiūros nagrinėjamasis produktas yra tas pats, kuris buvo nagrinėtas pirminiame tyrime, t. y. Indijos kilmės PET, kurio klampos skaičius pagal ISO standartą 1628-5 yra 78 ml/g ar didesnis. Jo KN kodas šiuo metu yra 3907 60 20.
2. Panašus produktas
(25)
Kaip ir per pirminį bei peržiūros tyrimus buvo nustatyta, kad nagrinėjamasis produktas, t. y. nagrinėjamojoje šalyje gaminamas bei vidaus rinkoje parduodamas PET ir Sąjungos gamintojų gaminamas bei parduodamas PET, pasižymi tomis pačiomis pagrindinėmis fizinėmis bei cheminėmis savybėmis ir naudojamas tiems patiems tikslams. Todėl pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio c punktą jie laikomi panašiais produktais.
C. SUBSIDIJAVIMO TĘSIMOSI ARBA PASIKARTOJIMO TIKIMYBĖ
1. Įvadas
(26)
Remiantis prašyme atlikti peržiūrą ir Komisijos klausimyno atsakymuose nurodyta informacija buvo tiriamos šios schemos, kurios yra tariamai susijusios su subsidijų skyrimu:
Nacionalinės schemos
a)
Muito sumažinimo leidimo schema (MSLS)
b)
Sąlyginio apmokestinimo muitu schema (SAMS)
c)
Tikslinių rinkų schema (TRS)
d)
Tikslinių produktų schema (TPS)
e)
Statuso turėtojo skatinamoji pažyma (STSP)
f)
Išankstinių leidimų schema (ILS)
g)
Gamybos priemonių eksportui skatinti schema (GPESS)
h)
Specialiosios ekonominės zonos ir (arba) į eksportą orientuotos bendrovės (SEZ / EOB)
i)
Eksporto kreditų schema (EKS)
j)
Atleidimo nuo pajamų mokesčio schema (APMS)
Regioninės schemos
k)
Vakarų Bengalijos paskatų schema (VBPS)
l)
Gudžarato vyriausybės kapitalo investicijų lengvatos schema
m)
Gudžarato pardavimo mokesčio lengvatos schema (GPMLS)
n)
Gudžarato taikoma atleidimo nuo elektros mokesčio schema (GAEMS)
o)
Maharaštros vyriausybės lengvatų paketo schema (LPS).
(27)
a ir c-h punktuose nurodytos schemos yra pagrįstos 1992 m. Užsienio prekybos (Plėtra ir reguliavimas) įstatymu (1992 m. Nr. 22), kuris įsigaliojo 1992 m. rugpjūčio 7 d. (toliau - Užsienio prekybos įstatymas). Pagal Užsienio prekybos įstatymą Indijos vyriausybė įgaliojama skelbti su eksporto ir importo politika susijusius pranešimus. Jie apibendrinami užsienio prekybos politikos dokumentuose, kuriuos kas penkerius metus leidžia ir reguliariai atnaujina Prekybos ministerija. Su šio tyrimo PTL susijęs Užsienio prekybos politikos dokumentas - 2009-2014 m. Užsienio prekybos politika (2009-2014 UPP). Be to, 2009-2014 UPP reglamentuojančias procedūras Indijos vyriausybė nustato Procedūrų vadovo I tome (toliau - PV I 2009-2014 m.). Procedūrų vadovas taip pat reguliariai atnaujinamas.
(28)
b punkte nurodyta schema yra pagrįsta 1962 m. Muitinės įstatymo 75 skirsniu, 1944 m. Centrinio akcizų įstatymo 37 skirsniu, 1994 m. Finansų įstatymo 93A ir 94 skirsniais ir 1995 m. Muitų, centrinio akcizų muito ir paslaugų mokesčio sąlyginio apmokestinimo taisyklėmis. Sąlyginio apmokestinimo normos skelbiamos reguliariai; PTL taikytinos normos - 2011-2012 m. sąlyginio apmokestinimo muitu visos pramonės normos (VPN), paskelbtos 2011 m. rugsėjo 22 d. pranešimu Nr. 68 / 2011- Customs (N.T.). 2009-2014 UPP 4 skyriuje Sąlyginio apmokestinimo muitu schema taip pat vadinama atsisakymo išieškoti muitus schema.
(29)
i punkte nurodyta schema yra pagrįsta 1949 m. Bankininkystės reguliavimo įstatymo 21 ir 35A skirsniais, pagal kuriuos Indijos rezervų bankas (toliau - IRB) vadovauja komercinių bankų veiklai eksporto kreditų srityje.
(30)
j punkte nurodyta schema yra pagrįsta 1961 m. Pajamų mokesčio įstatymu, kuris kiekvienais metais yra iš dalies keičiamas Finansų įstatymu.
(31)
k punkte nurodytą schemą administruoja Vakarų Bengalijos vyriausybė; ji sukurta 1999 m. birželio 22 d. Vakarų Bengalijos vyriausybės prekybos ir pramonės departamento pranešimu Nr. 580-CI/H, kuris vėliau buvo pakeistas 2004 m. kovo 24 d. pranešimu Nr. 134-CI/O/Incentive/17/03/I.
(32)
l punkte nurodytą schemą, grindžiamą Gudžarato pramonės lengvatų politika, administruoja Gudžarato vyriausybė.
(33)
m punkte nurodytą schemą, grindžiamą Gudžarato pramonės lengvatų politika, administruoja Gudžarato vyriausybė.
(34)
n punkte nurodyta schema yra pagrįsta 1958 m. Bombėjaus elektros mokesčio įstatymu.
(35)
o punkte nurodytą schemą administruoja Maharaštros valstija, ji yra pagrįsta Maharaštros vyriausybės pramonės, energijos ir darbo departamento nutarimais.
(36)
Atlikus tyrimą nustatyta, kad per PTL atrinkti eksportuojantys gamintojai nagrinėjamojo produkto atžvilgiu pasinaudojo toliau nurodytomis schemomis:
Nacionalinės schemos
a)
Muito sumažinimo leidimo schema (MSLS)
b)
Sąlyginio apmokestinimo muitu schema (SAMS)
c)
Tikslinių rinkų schema (TRS)
d)
Statuso turėtojo skatinamoji pažyma (STSP)
e)
Išankstinių leidimų schema (ILS)
Regioninės schemos
f)
Vakarų Bengalijos paskatų schema (VBPS).
2. Muito sumažinimo leidimo schema (MSLS)
a) Teisinis pagrindas
(37)
Išsamus MSLS aprašymas pateiktas 2009-2014 UPP 4.3 skyriuje ir PV I 2009-2014 m. 4 skyriuje.
b) Teisė pasinaudoti
(38)
Teisę naudotis šia schema turi visi gamintojai eksportuotojai arba prekiautojai eksportuotojai.
c) Praktinis įgyvendinimas
(39)
Eksportuotojas gali kreiptis dėl MSLS kreditų, kurie skaičiuojami procentais nuo produktų, eksportuojamų pagal šią schemą, vertės. Tokias MSLS normas Indijos valdžios institucijos nustatė beveik visiems produktams, įskaitant nagrinėjamąjį produktą. Jos nustatomos pagal standartines išeigos normas (toliau - SIN), atsižvelgiant į tariamą importuotų žaliavų kiekį eksportuojamame produkte ir tokiam tariamam importui taikomus muito mokesčius, neatsižvelgiant į tai, ar toks importo muitas buvo faktiškai sumokėtas, ar ne. Nagrinėjamojo produkto MSLS norma per dabartinio tyrimo PTL buvo 8 proc., taikant 58 INR/kg viršutinę vertės ribą.
(40)
Norėdama pasinaudoti šia schema, bendrovė turi eksportuoti. Eksporto sandorio metu eksportuotojas Indijos valdžios institucijoms privalo pateikti deklaraciją, kurioje turi būti nurodyta, kad eksportuojama pagal MSLS. Tam, kad prekes būtų galima eksportuoti, Indijos muitinė per prekių išsiuntimo procedūrą išduoda eksporto važtaraštį. Šiame dokumente, inter alia, nurodoma MSLS kredito suma, kurią ketinama skirti tai eksporto operacijai. Tada eksportuotojas sužino, kokio dydžio lengvata jam bus suteikta. Muitinės įstaigoms išdavus eksporto važtaraštį, Indijos vyriausybė nebegali keisti savo sprendimo dėl MSLS kredito suteikimo. Lengvatos dydis apskaičiuojamas pagal atitinkamą MSLS normą, kuri taikoma eksporto deklaracijos sudarymo metu.
(41)
Nustatyta, kad pagal Indijos apskaitos standartus MSLS kreditai komercinėse sąskaitose gali būti kaupiamuoju principu traukiami į apskaitą kaip pajamos, kai įvykdomas eksporto įsipareigojimas. Tokie kreditai gali būti naudojami mokėti muitams už paskesnes importuojamas prekes, išskyrus gamybos priemones ir prekes, kurioms taikomi importo apribojimai. Produktus, importuotus naudojant tokius kreditus, galima parduoti vidaus rinkoje (sumokėjus pardavimo mokestį) arba naudoti kitais tikslais. MSLS kreditai gali būti laisvai perleidžiami ir galioja 24 mėnesius nuo išdavimo.
(42)
Paraiškos dėl MSLS kreditų yra pildomos elektroniniu būdu ir gali būti pateiktos dėl neriboto eksporto sandorių skaičiaus. Paraiškų teikimo terminas yra trys mėnesiai po eksportavimo, bet, kaip aiškiai numatyta PV I 2009-2014 m. 9.3 dalyje, paraiškos, gautos pasibaigus paraiškų teikimo terminui, gali būti visada priimamos sumokėjus nedidelį baudos mokestį (t. y. 10 proc. lengvatos sumos).
(43)
Nustatyta, kad abi atrinktos bendrovės per pirmuosius tris PTL ketvirčius šia schema naudojosi.
d) Išvada dėl MSLS
(44)
MSLS yra subsidija, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktyje ir 3 straipsnio 2 dalyje. MSLS kreditas yra Indijos vyriausybės finansinė parama, nes jis galiausiai naudojamas importo muitams kompensuoti, taip sumažinant Indijos vyriausybės muitų pajamas, kurias kitu atveju ji turėtų gauti. MSLS kreditas taip pat yra naudingas eksportuotojui, nes padidina jo likvidumą.
(45)
Be to, pagal teisės aktus MSLS priklauso nuo to, ar bus vykdomas eksportas, todėl pagal pagrindinio reglamento 4 straipsnio 4 dalies pirmos pastraipos a punktą ji laikoma individualia ir kompensuotina.
(46)
Šios schemos negalima laikyti leistina sąlyginio apmokestinimo muitais sistema arba pakaitine sąlyginio apmokestinimo muitais sistema, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktyje. Ji neatitinka griežtų taisyklių, nustatytų pagrindinio reglamento I priedo i punkte, II priede (sąlyginio apmokestinimo muitais sistemos apibrėžtis ir taisyklės) ir III priede (pakaitinės sąlyginio apmokestinimo muitais sistemos apibrėžtis ir taisyklės). Eksportuotojas gamybos proceso metu neprivalo faktiškai sunaudoti be muito importuotų produktų, o kredito suma skaičiuojama neatsižvelgiant į faktines panaudotas žaliavas. Be to, nėra jokios sistemos arba tvarkos, kurias taikant būtų patvirtinta, kokios žaliavos naudojamos gaminant eksportuojamą produktą, arba nustatyta, ar nebuvo sumokėti per dideli importo muitai, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento I priedo i punkte, II ir III prieduose. Galiausiai eksportuotojas turi teisę naudotis MSLS lengvatomis ir tuo atveju, kai iš viso neimportuoja žaliavų. Norinčiam gauti lengvatą eksportuotojui pakanka paprasčiausiai eksportuoti produktus neįrodant, kad buvo importuotos kokios nors žaliavos. Tai reiškia, kad net tie eksportuotojai, kurie visas žaliavas įsigyja vietoje ir neimportuoja jokių produktų, kurie gali būti naudojami kaip žaliavos, taip pat turi teisę naudotis MSLS.
e) MSLS panaikinimas ir perėjimas prie SAMS
(47)
2011 m. liepos 17 d. Valstybės pranešimu Nr. 54 (RE-2010)/2009-2014 MSLS paskutinį kartą pratęsta trims mėnesiams ir jos galiojimas pratęstas iki 2011 m. rugsėjo 30 d. Kadangi apie papildomą pratęsimą paskelbta nebuvo, MSLS buvo faktiškai panaikinta nuo 2011 m. rugsėjo 30 d. Todėl reikėjo patikrinti, ar atsižvelgiant į pagrindinio reglamento 15 straipsnio 1 dalį galima nustatyti priemones.
(48)
Indijos vyriausybė Komisijai paaiškino, kad panaikinus MSLS bendrovės galėjo rinktis kitas atleidimo nuo muito / atsisakymo išieškoti muitus schemas, apibrėžtas 2009-2014 UPP 4 skyriuje, t. y. Išankstinių leidimų schemą (ILS) arba Sąlyginio apmokestinimo muitu schemą (SAMS).
(49)
Atlikus tyrimą nustatyta, kad abi atrinktos bendrovės SAMS pradėjo naudotis netrukus, kai tik buvo panaikinta MSLS. Reikia pabrėžti, kad SAMS pradėta taikyti 1995 m., ji taikyta kartu su MSLS per pirmuosius tris PTL ketvirčius ir ne vienerius metus iki PTL. Tačiau eksportutojai negalėjo naudoti SAMS kartu su MSLS tam pačiam eksportui. Per pirmus tris PTL ketvirčius SAMS norma buvo 2,2 proc., taikant 1,5 INR/kg viršutinę ribą, dėl to pagal SAMS teikiama lengvata buvo mažesnė ir schema buvo mažiau patraukli nei MSLS. Reikia pažymėti, kad Indijos vyriausybė ėmėsi priemonių sklandžiam MSLS pakeitimui į SAMS organizuoti, kaip įrodo 2011 m. rugsėjo 22 d. aplinkraštis Nr. - 42 /2011-Customs. Šiame aplinkraštyje aiškinama, kad „sąlyginio apmokestinimo muitu schemai šiais metais priskiriamos prekės, kurioms taikyta MSLS“. Tame pačiame aplinkraštyje teigiama, kad pagal MSLS veikiantiems sektoriams „nuspręsta suorganizuoti sklandų nuostatų šiems sektoriams pakeitimą jas įtraukiant į Sąlyginio apmokestinimo muitu schemą. Pagal pereinamojo laikotarpio susitarimą šioms prekėms bus šiek tiek sumažinta MSLS norma, t. y. 1-3 proc. daugumai prekių“. Kitaip tariant aplinkraštyje nurodyta, kad sąlyginio apmokestinimo muitu normos, kurios įsigaliojo nuo 2011 m. spalio 1 d., nustatytos taip, kad pagal jas būtų teikiamos tokios pačios lengvatos, kaip pagal panaikintą MSLS.
(50)
Nuo 2011 m. spalio 1 d. SAMS norma, taikoma nagrinėjamajam produktui, buvo padidinta nuo 2,2 iki 5,5 proc. FOB vertės, o susijusi viršutinė riba buvo padidinta nuo 1,5 iki 5,5 INR/kg. Nustatyta, kad pagal šią naują normą buvo teikiamas toks pat subsidijavimo lygis kaip pagal MSLS iki 2011 m. rugsėjo 30 d., kai norma buvo 8 proc., o viršutinė riba 58 INR/kg. Dėl PET kainų, kurios vyravo per PTL, apskritai buvo taikoma MSLS vištinė riba, o teorinis lengvatos dydis buvo 4,64 INR/kg arba 5,8 proc. SAMS atveju viršutinė riba nebuvo taikoma, tad teorinė lengvata buvo 5,5 proc.
(51)
Atlikus tyrimą pasitvirtino pirmesnėje konstatuojamojoje dalyje pateiktas teorinis vertinimas. Vidutiniai metiniai atrinktų bendrovių subsidijų skirtumai pagal MSLS buvo 5,5 proc., o pagal SAMS - 6 proc.
(52)
Iš abiejų schemų palyginimo taip pat matyti, kad daug įgyvendinimo savybių yra tokios pačios.
(53)
47-51 konstatuojamosiose dalyse įrodyta, kad net panaikinus MSLS lengvatos toliau buvo teikiamos nepertraukiamai, jos praktiškai buvo tokio paties dydžio, todėl perėjimas prie sąlyginio apmokestinimo muitu schemos buvo nejuntamas. Dėl to daroma išvada, kad subsidijos nebuvo panaikintos, kaip apibrėžta 15 straipsnio 1 dalyje, ir MSLS yra kompensuotina subsidija.
(54)
Po esminių faktų ir aplinkybių atskleidimo vienas eksportuojantis gamintojas tvirtino, kad MSLS panaikinta, dėl to neturėtų būti kompensuotina. Dėl to pažymima, kad, kaip paaiškinta 47 konstatuojamojoje dalyje, MSLS nustojo galioti 2012 m. rugsėjo 30 d. Tačiau subsidijavimas tęsėsi ir eksportuotojai galėjo kreiptis, pvz., dėl SAMS ar ILS taikymo ir gauti lengvatas, kaip alternatyva MSLS. Taigi, argumentas buvo atmestas.
f) Subsidijos sumos skaičiavimas
(55)
Vadovaujantis pagrindinio reglamento 3 straipsnio 2 dalimi ir 5 straipsniu, kompensuotinų subsidijų suma buvo skaičiuojama atsižvelgiant į gavėjui suteiktą lengvatą, nustatytą peržiūros tiriamuoju laikotarpiu. Todėl buvo nuspręsta, kad gavėjas gauna lengvatą tuo metu, kai pagal šią schemą sudaromas eksporto sandoris. Tuo metu Indijos vyriausybė privalo atsisakyti muitų, taip suteikdama finansinę paramą, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktyje. Muitinei išdavus eksporto važtaraštį, kuriame, inter alia, nurodoma konkrečiam eksporto sandoriui suteiktina MSLS kredito suma, Indijos vyriausybė nebeturi teisės priimti sprendimo suteikti subsidiją ar jos nesuteikti. Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, laikoma, kad pagal MSLS gauta subsidija yra lygi kreditų, gautų už eksporto operacijas, atliktas pagal šią schemą per PTL, sumoms.
(56)
Pateikus pagrįstus prašymus, siekiant apskaičiuoti subsidijos sumą, kaip skaitiklį, iš tokiu būdu nustatytų kreditų pagal pagrindinio reglamento 7 straipsnio 1 dalies a punktą buvo išskaičiuoti mokesčiai, kuriuos būtina sumokėti, norint gauti subsidiją. Vadovaujantis pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2 dalimi, šios subsidijų sumos buvo paskirstytos visai nagrinėjamojo produkto eksporto apyvartai per PTL kaip atitinkamas vardiklis, nes subsidija priklauso nuo to, ar vykdomas eksportas ir ją skiriant nebuvo atsižvelgta į perdirbtą, pagamintą, eksportuotą arba vežtą kiekį.
(57)
Remiantis tuo, kas išdėstyta pirmiau, atrinktoms bendrovėms pagal šią schemą nustatytos atitinkamai 3,78 ir 4,42 proc. subsidijų normos.
3. Sąlyginio apmokestinimo muitu schema (SAMS)
a) Teisinis pagrindas
(58)
Išsamus SAMS aprašymas pateiktas 1995 m. Muitų ir centrinio akcizo sąlyginio apmokestinimo muitu taisyklėse su pakeitimais, padarytais vėliau paskelbtais pranešimais.
b) Teisė pasinaudoti
(59)
Teisę naudotis šia schema turi visi gamintojai eksportuotojai arba prekiautojai eksportuotojai.
c) Praktinis įgyvendinimas
(60)
Teisę naudotis šia schema turintis eksportuotojas gali kreiptis dėl sąlyginio apmokestinimo muitu sumos, kuri skaičiuojama procentais nuo produktų, eksportuojamų pagal šią schemą, FOB vertės. Sąlyginio apmokestinimo muitu normas Indijos vyriausybė nustatė beveik visiems produktams, įskaitant nagrinėjamąjį produktą. Jos nustatytos remiantis produkto gamybai kaip žaliavos naudojamų medžiagų vidutiniu kiekiu ar verte ir vidutine už žaliavas sumokėtų muitų suma. Šios normos taikomos neatsižvelgiant į faktinį importo muitų sumokėjimą. Nagrinėjamojo produkto SAMS norma per PTL buvo 5,5 proc. FOB vertės, taikant 5,5 INR/kg viršutinę ribą.
(61)
Norėdama pasinaudoti šia schema, bendrovė turi eksportuoti. Į muitinės serverį (ICEGATE) įvedant krovinio duomenis nurodoma, kad eksportas vykdomas pagal SAMS, ir SAMS suma nustatoma neatšaukiamai. Po to, kai vežėjas pateikia bendrąją eksporto deklaraciją, muitinė ją palygina su važtaraščio duomenimis ir įvertina patenkinamai, laikoma, kad visos sąlygos yra įvykdytos ir sąlyginio apmokestinimo muitu suma turi būti sumokėta tiesioginiu mokėjimu į eksportuotojo banko sąskaitą arba išduodant banko vekselį.
(62)
Be to, eksportuotojas turi pateikti eksporto pajamų panaudojimo įrodymą pateikdamas banko pažymą apie eksporto pajamų panaudojimą (BRC). Šį dokumentą galima pateikti po to, kai sumokama sąlyginio apmokestinimo muitu suma, tačiau Indijos vyriausybė atsiima sumokėtą sumą, jei eksportuotojas per nustatytą terminą nepateikia BRC.
(63)
Sąlyginio apmokestinimo muitu sumą galima naudoti bet kokiais tikslais.
(64)
Nustatyta, kad pagal Indijos apskaitos standartus sąlyginio apmokestinimo muitu suma komercinėse sąskaitose gali būti kaupiamuoju principu traukiama į apskaitą kaip pajamos, kai įvykdomas eksporto įsipareigojimas.
(65)
Nustatyta, kad atrinktos bendrovės per PTL paskutinį ketvirtį naudojosi SAMS.
d) Išvada dėl SAMS
(66)
SAMS yra subsidija, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktyje ir 3 straipsnio 2 dalyje. Sąlyginio apmokestinimo muitu suma yra finansinė Indijos vyriausybės parama. Sąlyginio apmokestinimo muitu suma taip pat yra naudinga eksportuotojui, nes padidina jo likvidumą.
(67)
Be to, pagal teisės aktus SAMS priklauso nuo to, ar bus vykdomas eksportas, todėl pagal pagrindinio reglamento 4 straipsnio 4 dalies pirmos pastraipos a punktą ji laikoma konkrečia ir kompensuotina.
(68)
Šios schemos negalima laikyti leistina sąlyginio apmokestinimo muitais sistema arba pakaitine sąlyginio apmokestinimo muitais sistema, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktyje. Ji neatitinka griežtų taisyklių, nustatytų pagrindinio reglamento I priedo i punkte, II priede (sąlyginio apmokestinimo muitais sistemos apibrėžtis ir taisyklės) ir III priede (pakaitinės sąlyginio apmokestinimo muitais sistemos apibrėžtis ir taisyklės).
(69)
Nėra jokios sistemos arba tvarkos, kurias taikant būtų patvirtinta, kokios žaliavos naudojamos gaminant eksportuojamą produktą, arba nustatyta, ar nebuvo sumokėti per dideli importo muitai, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento I priedo i punkte, II ir III prieduose. Galiausiai eksportuotojas turi teisę naudotis SAMS lengvatomis ir tuo atveju, kai iš viso neimportuoja žaliavų. Norinčiam gauti lengvatą eksportuotojui pakanka paprasčiausiai eksportuoti produktus neįrodant, kad buvo importuotos kokios nors žaliavos. Tai reiškia, kad net tie eksportuotojai, kurie visas žaliavas įsigyja vietoje ir neimportuoja jokių produktų, kurie gali būti naudojami kaip žaliavos, taip pat turi teisę naudotis SAMS.
(70)
Tai patvirtinta Indijos vyriausybės aplinkraštyje Nr. 24/2001, kuriame aiškiai teigiama, kad „sąlyginio apmokestinimo muitu normos nėra susijusios su faktiniu žaliavų naudojimu ir faktiniu konkretaus eksportuotojo ar atskiros siuntos žaliavų apmokestinimu“, ir regioninėms valdžios institucijoms nurodoma, kad „per patikrinimus vietoje neturi būti reikalaujama pateikti įrodymų apie faktinius muitus, sumokėtus už importuotas ar vietines žaliavas, ar eksportuotojų pateiktų sąlyginio apmokestinimo muitu prašymų“.
(71)
Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, daroma išvada, kad SAMS yra kompensuotina subsidija.
e) Subsidijos sumos skaičiavimas
(72)
Vadovaujantis pagrindinio reglamento 3 straipsnio 2 dalimi ir 5 straipsniu, kompensuotinų subsidijų suma buvo skaičiuojama atsižvelgiant į gavėjui suteiktą lengvatą, nustatytą peržiūros tiriamuoju laikotarpiu. Todėl buvo nuspręsta, kad gavėjas gauna lengvatą tuo metu, kai pagal šią schemą sudaromas eksporto sandoris. Šiuo momentu Indijos vyriausybė privalo sumokėti sąlyginio apmokestinimo muitu sumą, o tai yra finansinė parama, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktyje. Muitinei išdavus eksporto važtaraštį, kuriame, inter alia, nurodoma konkrečiam eksporto sandoriui suteiktina sąlyginio apmokestinimo muitu suma, Indijos vyriausybė nebeturi teisės priimti sprendimo suteikti subsidiją ar jos nesuteikti. Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, laikoma, kad pagal SAMS gauta subsidija yra lygi sąlyginio apmokestinimo muitu sumų, gautų už eksporto operacijas, atliktas pagal šią schemą per PTL, sumoms.
(73)
Pateikus pagrįstus prašymus, siekiant apskaičiuoti subsidijos sumą, kaip skaitiklį, iš tokiu būdu nustatytų kreditų pagal pagrindinio reglamento 7 straipsnio 1 dalies a punktą buvo išskaičiuoti mokesčiai, kuriuos būtina sumokėti, norint gauti subsidiją. Vadovaujantis pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2 dalimi, šios subsidijų sumos buvo paskirstytos visai eksporto apyvartai peržiūros tiriamuoju laikotarpiu kaip atitinkamas vardiklis, nes subsidija priklauso nuo to, ar vykdomas eksportas, ir ją suteikiant nebuvo atsižvelgta į perdirbtą, pagamintą, eksportuotą arba vežtą kiekį.
(74)
Remiantis tuo, kas išdėstyta pirmiau, susijusioms atrinktoms bendrovėms pagal šią schemą nustatytos atitinkamai 1,65 ir 1,32 proc. subsidijų normos.
4. Tikslinių rinkų schema (TRS)
a) Teisinis pagrindas
(75)
Išsamus TRS aprašymas pateiktas 2009-2014 UPP 3.14 dalyje ir PV I 2009-2014 m. 3.8 dalyje.
b) Teisė pasinaudoti
(76)
Teisę naudotis šia schema turi visi gamintojai eksportuotojai arba prekiautojai eksportuotojai.
c) Praktinis įgyvendinimas
(77)
Pagal šią schemą visiems produktams, eksportuojamiems į PV I 2009-2014 m. 37(C) priedėlio 1 ir 2 lentelėje nurodytas šalis, suteikiamas 3 proc. FOB vertės muito kreditas. Nuo 2011 m. balandžio 1 d. visiems produktams, eksportuojamiems į 37(C) priedėlio 3 lentelėje nurodytas šalis (tikslinės rinkos), suteikiamas 4 proc. FOB vertės muito kreditas. Ši schema netaikoma tam tikrų rūšių eksporto veiklai, pvz., importuotų ar persiunčiamų produktų eksportui, tariamam eksportui, paslaugų eksportui ir bendrovių, veikiančių specialiosiose ekonominėse zonose, arba eksportuojančių bendrovių eksporto apyvartai. Ši schema taip pat netaikoma tam tikrų rūšių produktams, pvz., deimantams, tauriesiems metalams, rūdoms, grūdams, cukrui ir naftos produktams.
(78)
TRS kreditai gali būti laisvai perleidžiami ir galioja 24 mėnesius nuo atitinkamo sertifikato, kuriuo suteikiama teisė naudotis kreditu, išdavimo. Jie gali būti naudojami muitams mokėti už vėliau importuojamas bet kokias žaliavas ar produktus, įskaitant gamybos priemones.
(79)
Sertifikatas, kuriuo suteikiama teisė naudotis kreditu, išduodamas eksportavus arba išsiuntus produktus uoste, iš kurio buvo eksportuota. Tol, kol pareiškėjas teikia valdžios institucijoms visų atitinkamų eksporto dokumentų (pvz., eksporto užsakymo, sąskaitų, važtaraščių, bankų pažymų apie eksporto pajamų panaudojimą) kopijas, Indijos vyriausybė neturi teisės priimti sprendimo suteikti muito kreditus.
(80)
Nustatyta, kad atrinktos bendrovės per PTL šia schema naudojosi.
d) Išvada dėl TRS
(81)
TRS yra subsidija, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktyje ir 3 straipsnio 2 dalyje. TRS muito kreditas yra Indijos Vyriausybės finansinė parama, nes jis galiausiai naudojamas kompensuoti importo muitus, taip sumažinant Indijos Vyriausybės pajamas iš muitų, kurias kitu atveju ji turėtų gauti. TRS muito kreditas taip pat yra naudingas eksportuotojui, nes pagerina jo likvidumą.
(82)
Be to, pagal teisės aktus TRS priklauso nuo to, ar vykdomas eksportas, todėl pagal pagrindinio reglamento 4 straipsnio 4 dalies pirmos pastraipos a punktą ji laikoma individualia ir kompensuotina.
(83)
Šios schemos negalima laikyti leistina sąlyginio apmokestinimo muitais sistema arba pakaitine sąlyginio apmokestinimo muitais sistema, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktyje. Ji neatitinka griežtų taisyklių, nustatytų pagrindinio reglamento I priedo i punkte, II priede (sąlyginio apmokestinimo muitais sistemos apibrėžtis ir taisyklės) ir III priede (pakaitinės sąlyginio apmokestinimo muitais sistemos apibrėžtis ir taisyklės). Eksportuotojas gamybos proceso metu neprivalo faktiškai sunaudoti be muito importuotų produktų, o kredito suma skaičiuojama neatsižvelgiant į faktines panaudotas žaliavas. Nėra jokios sistemos arba tvarkos, kurias taikant būtų patvirtinta, kokios žaliavos naudojamos gaminant eksportuojamą produktą, arba nustatyta, ar nebuvo sumokėti per dideli importo muitai, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento I priedo i punkte, II ir III prieduose. Eksportuotojas turi teisę naudotis TRS net ir tuo atveju, kai iš viso neimportuoja žaliavų. Norinčiam gauti lengvatą eksportuotojui pakanka paprasčiausiai eksportuoti produktus neįrodant, kad buvo importuotos kokios nors žaliavos. Tai reiškia, kad net tie eksportuotojai, kurie visas žaliavas įsigyja vietoje ir neimportuoja jokių produktų, kurie gali būti naudojami kaip žaliavos, taip pat turi teisę naudotis TRS. Be to, eksportuotojas gali naudoti TRS muito kreditus gamybos priemonėms importuoti, nors gamybos priemonėms netaikomos leistinos sąlyginio apmokestinimo muitais sistemos, kaip nustatyta pagrindinio reglamento I priedo i punkte, nes šios nėra sunaudojamos gaminant eksportuojamus produktus.
e) Subsidijos sumos skaičiavimas
(84)
Kompensuotinų subsidijų suma apskaičiuota remiantis gavėjui suteikta lengvata, kuri, kaip nustatyta, buvo teikta per PTL ir bendradarbiaujančio eksportuojančio gamintojo eksporto sandorio metu kaupiamuoju pagrindu įtraukta kaip pajamos. Vadovaujantis pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2 ir 3 dalimis, subsidijos suma (skaitiklis) buvo paskirstyta eksporto apyvartai per PTL kaip atitinkamas vardiklis, nes subsidija priklauso nuo to, ar vykdomas eksportas, ir ją suteikiant neatsižvelgta į perdirbtą, pagamintą, eksportuotą arba vežtą kiekį.
(85)
Atrinktoms susijusioms bendrovėms pagal šią schemą per PTL nustatytos atitinkamai 0,19 ir 0,87 proc. subsidijų normos.
5. Statuso turėtojo skatinamoji pažyma (STSP)
a) Teisinis pagrindas
(86)
Išsamus STSP aprašymas pateiktas 2009-2014 UPP 3.16 skyriuje ir PV I 2009-2014 m. 3.10 dalyje. Išsamus statuso kategorijų aprašymas pateiktas 2009-2014 UPP 3.10.1-3.10.4 dalyse ir PV I 2009-2014 m. 3.1-3.5 dalyse.
b) Teisė pasinaudoti
(87)
Šia schema gali naudotis gamintojai eksportuotojai arba prekiautojai eksportuotojai, pripažinti vadinamaisiais statuso turėtojais.
c) Praktinis įgyvendinimas
(88)
Tiek prekiautojas, tiek gamintojai eksportuotojai turi teisę gauti statusą. Pareiškėjams, priklausomai nuo jų einamųjų metų ir kelių ankstesnių metų eksporto rodiklių, suteikiamas vienas iš šių statusų: Export House, Star Export House, Trading House, Star Trading House, Premier Trading House.
(89)
Pagal STSP statuso turėtojai turi teisę gauti muito kreditą, kurio dydis yra 1 proc. eksporto FOB vertės 2009-2014 UPP 3.16.4 dalyje nurodytuose sektoriuose, t. y. odos (išskyrus išdirbtą odą), tekstilės ir džiuto sektoriuje, rankdarbių, inžinerijos sektoriuje (išskyrus kai kuriuos pasektorius), plastikų ir pagrindinių cheminių medžiagų (išskyrus farmacijos produktus) sektoriuose. Nagrinėjamasis produktas yra plastikų rūšies produktas, todėl jam taikoma ši schema.
(90)
STSP muito kreditai neperleidžiami, jie turi būti naudojami vieno iš minėtų sektorių produktų gamybai naudojamų gamybos priemonių importo muitui sumokėti.
(91)
Jei pareiškėjas einamaisiais metais pasinaudoja Nulinio muito GPESS, jis neturi teisės tais metais eksportui naudotis STSP.
(92)
Schema pradėta taikyti 2009 m. eksportui 2009-2010 ir 2010-2011 metais ir nuo to laiko kasmet pratęsiama. Paskutiniu pratęsimu (žr. 2012 m. kovo 9 d. pranešimą Nr. 07/2012 - Customs) schemos galiojimas pratęstas iki 2013 m. kovo 31 d.
(93)
Nustatyta, kad pagal Indijos apskaitos standartus STSP muito kreditai komercinėse sąskaitose gali būti kaupiamuoju principu traukiami į apskaitą kaip pajamos, kai įvykdomas eksporto įsipareigojimas.
(94)
Atlikus tyrimą nustatyta, kad šia schema per PTL naudojosi viena atrinkta bendrovė, o kita bendrovė neturėjo teisės ja naudotis dėl 90 konstatuojamojoje dalyje aprašytos nuostatos.
d) Išvada dėl SHIS
(95)
STSP yra subsidija, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktyje ir 3 straipsnio 2 dalyje. STSP muito kreditas yra Indijos Vyriausybės finansinė parama, nes jis galiausiai naudojamas kompensuoti importo muitus, taip sumažinant Indijos Vyriausybės pajamas iš muitų, kurias kitu atveju ji turėtų gauti. STSP muito kreditas taip pat yra naudingas eksportuotojui, nes pagerina jo likvidumą.
(96)
Be to, pagal teisės aktus STSP priklauso nuo to, ar vykdomas eksportas, todėl pagal pagrindinio reglamento 4 straipsnio 4 dalies pirmos pastraipos a punktą ji laikoma individualia ir kompensuotina.
(97)
Šios schemos negalima laikyti leistina sąlyginio apmokestinimo muitais sistema arba pakaitine sąlyginio apmokestinimo muitais sistema, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktyje. Ji neatitinka griežtų taisyklių, nustatytų pagrindinio reglamento I priedo i punkte, II priede (sąlyginio apmokestinimo muitais sistemos apibrėžtis ir taisyklės) ir III priede (pakaitinės sąlyginio apmokestinimo muitais sistemos apibrėžtis ir taisyklės). Muito kreditas bus galiausiai panaudotas sumokėti muitus už importuojamas gamybos priemones, kurioms netaikomos leistinos sąlyginio apmokestinimo muitais sistemos, kaip nustatyta pagrindinio reglamento I priedo i punkte, nes šios nėra sunaudojamos gaminant eksportuojamus produktus.
e) Subsidijos sumos skaičiavimas
(98)
Kompensuotinų subsidijų suma apskaičiuota remiantis gavėjui suteikta lengvata, kuri, kaip nustatyta, buvo teikta per PTL ir bendradarbiaujančio eksportuojančio gamintojo eksporto sandorio metu kaupiamuoju pagrindu įtraukta kaip pajamos. Vadovaujantis pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2 ir 3 dalimis, subsidijos suma (skaitiklis) buvo paskirstyta eksporto apyvartai per PTL kaip atitinkamas vardiklis, nes subsidija priklauso nuo to, ar vykdomas eksportas, ir ją suteikiant neatsižvelgta į perdirbtą, pagamintą, eksportuotą arba vežtą kiekį.
(99)
Vienintelei ta schema pasinaudojusiai atrinktai bendrovei pagal šią schemą per PTL nustatyta 1 proc. subsidijų norma.
6. Gamybos priemonių eksportui skatinti schema (toliau - GPESS)
a) Teisinis pagrindas
(100)
Išsamus GPESS aprašymas pateiktas 2009-2014 UPP 5 skyriuje ir PV I 2009-2014 m. 5 skyriuje.
b) Teisė pasinaudoti
(101)
Teisę naudotis šia schema turi eksportuojantys gamintojai, taip pat su gamintojais susiję eksportuojantys prekiautojai ir paslaugų teikėjai.
c) Praktinis įgyvendinimas
(102)
Laikydamasi įsipareigojimo eksportuoti sąlygos, bendrovė gali importuoti gamybos priemones (naujas gamybos priemones ir naudotas iki 10 metų senumo gamybos priemones), mokėdama už jas sumažintą muitą. Todėl pateikus prašymą ir sumokėjus mokestį, Indijos vyriausybė išduoda GPESS licenciją. Pagal šią schemą numatyta taikyti sumažintą 3 proc. importo muito normą visoms pagal šią schemą importuojamoms gamybos priemonėms. Vykdant eksporto įsipareigojimą importuotos gamybos priemonės turi būti panaudotos tam tikram eksportuojamų produktų kiekiui pagaminti per tam tikrą laikotarpį. Pagal 2009-2014 UPP gamybos priemones pagal GPESS galima importuoti mokant 0 proc. normos muitą, tačiau tokiu atveju eksporto įsipareigojimui įvykdyti skiriamas trumpesnis laikotarpis.
(103)
GPESS licencijos turėtojas gamybos priemones gali įsigyti ir iš vietos šaltinių. Tokiu atveju vietos gamybos priemonių gamintojas gali pasinaudoti be muito importuojamų komponentų, reikalingų tokioms gamybos priemonėms pagaminti, importo lengvatomis. Arba toks vietos gamintojas gali prašyti, kad už gamybos priemonių tiekimą GPESS licencijos turėtojui jam būtų taikomos tariamo eksporto lengvatos.
d) Išvada dėl EPCGS
(104)
GPESS yra subsidija, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktyje ir 3 straipsnio 2 dalyje. Muito sumažinimas laikomas Indijos vyriausybės finansine parama, nes taikant šią nuolaidą sumažinamos Indijos vyriausybės muitų pajamos, kurias kitu atveju ji turėtų gauti. Muito sumažinimas taip pat naudingas eksportuotojui, nes importuojant sutaupyti muitai padidina bendrovės likvidumą.
(105)
Be to, GPESS pagal teisės aktus priklauso nuo to, ar bus vykdomas eksportas, nes neįsipareigojus eksportuoti negalima gauti šių licencijų. Todėl pagal pagrindinio reglamento 4 straipsnio 4 dalies pirmos pastraipos a punktą ji laikoma individualia ir kompensuotina.
(106)
GPESS negalima laikyti leistina sąlyginio apmokestinimo muitais sistema arba pakaitine sąlyginio apmokestinimo muitais sistema, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktyje. Tokios leistinos sistemos, kaip nustatyta pagrindinio reglamento I priedo i punkte, netaikomos gamybos priemonėms, nes šios nėra sunaudojamos gaminant eksportuojamus produktus.
e) Subsidijos sumos skaičiavimas
(107)
Subsidijos suma apskaičiuota pagrindinio reglamento 7 straipsnio 3 dalyje nustatyta tvarka remiantis muitu, nesumokėtu už importuotas gamybos priemones, paskirstytu per laikotarpį, kuris atitinka tokių gamybos priemonių įprastinį nusidėvėjimo laikotarpį susijusiame pramonės sektoriuje. Tokiu būdu apskaičiuota suma, priskiriama PTL, buvo koreguojama, pridedant šio laikotarpio palūkanas, kad būtų atspindėta visa gautos lengvatos vertė per tam tikrą laikotarpį. Buvo nustatyta, kad šiam tikslui tinka tiriamuoju laikotarpiu Indijoje galiojusi komercinių palūkanų norma. Vadovaujantis pagrindinio reglamento 7 straipsnio 1 dalies a punktu, iš subsidijos sumos išskaičiuoti mokesčiai, kuriuos reikėjo būtinai sumokėti, norint gauti subsidiją, jeigu tokie prašymai buvo pagrįsti.
(108)
Vadovaujantis pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2 ir 3 dalimis, ši subsidijos suma buvo paskirstyta tam tikrai eksporto apyvartai per PTL kaip atitinkamas vardiklis, nes subsidija priklauso nuo to, ar vykdomas eksportas, ir ją skiriant nebuvo atsižvelgta į pagamintą, perdirbtą, eksportuotą arba vežtą kiekį.
(109)
Atrinktoms susijusioms bendrovėms pagal šią schemą per PTL nustatytos atitinkamai 0,55 ir 0,56 proc. subsidijų normos.
7. Išankstinių leidimų schema (ILS)
(110)
Nustatyta, kad per PTL šia schema naudojosi tik viena atrinkta bendrovė. Tačiau atlikus tyrimą nustatyta, kad bendrovei suteikta lengvata buvo nežymi, todėl ILS toliau neanalizuota.
8. 1999 m. Vakarų Bengalijos paskatų schema (VBPS 1999)
a) Teisinis pagrindas
(111)
Išsamus šios Vakarų Bengalijos vyriausybės taikomos schemos aprašymas pateiktas 1999 m. birželio 22 d. Vakarų Bengalijos vyriausybės prekybos ir pramonės departamento pranešime Nr. 580-CI/H.
b) Teisė pasinaudoti
(112)
Šios schemos teikiamomis lengvatomis gali naudotis bendrovės, kurios steigia naują pramonės įmonę arba vykdo jau veikiančios pramonės įmonės plataus masto plėtrą ekonomiškai mažiau išsivysčiusiose srityse. Nepaisant to, yra sudaryti išsamūs tokios teisės neturinčių pramonės sektorių sąrašai (neigiamas pramonės sektorių sąrašas), kuriuose nurodytoms bendrovėms, atliekančioms tam tikrų sričių veiklą, draudžiama naudotis tokiomis lengvatomis.
c) Praktinis įgyvendinimas
(113)
Vakarų Bengalijos valstijoje pramonės įmonėms, turinčioms teisę naudotis šia schema, taikomos lengvatos įvairia forma, įskaitant atleidimą nuo centrinio pardavimo mokesčio ir centrinio pridėtinės vertės mokesčio už parduotas pagamintas prekes, skatinant ekonomiškai mažiau išsivysčiusių sričių pramonės plėtrą šioje valstijoje.
(114)
Pagal šią schemą bendrovės privalo investuoti į mažiau išsivysčiusias sritis. Šios sritys, tai yra Vakarų Bengalijos valstijoje esantys tam tikri teritoriniai vienetai, kurie pagal jų ekonominį išsivystymą skirstomi į įvairias kategorijas, tačiau yra išsivysčiusių sričių, kurioms tokios paskatų schemos netaikomos. Pagrindiniai paskatų sumos nustatymo kriterijai yra investicijų dydis ir geografinė sritis, kurioje veikia arba bus įsteigta įmonė.
(115)
Nustatyta, kad per PTL šia schema naudojosi viena atrinkta bendrovė.
d) Išvada
(116)
Ši schema yra subsidija, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktyje ir 3 straipsnio 2 dalyje. Ji laikoma atitinkama Vakarų Bengalijos vyriausybės finansine parama, nes šiuo atveju paskatos buvo suteiktos atleidimo nuo centrinio pardavimo mokesčio ir centrinio pridėtinės vertės mokesčio už parduotas pagamintas prekes forma, ir dėl jų sumažėjo mokesčių pajamos, kurios kitu atveju ji būtų gavusi. Šios paskatos taip pat naudingos bendrovei - pagerina jos finansinę padėtį, nes ji nemoka mokesčių, kuriuos reikia mokėti, kai tokia schema netaikoma.
(117)
Be to, tai konkrečiam regionui taikoma schema, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 4 straipsnio 2 dalies a punkte ir 4 straipsnio 3 dalyje, nes ja gali naudotis tik tam tikros bendrovės, investavusios savo kapitalą į tam tikras nurodytas geografines sritis, priklausančias aptariamos valstijos jurisdikcijai. Ja negali naudotis bendrovės, įsikūrusios ne šiose srityse, o lengvatos dydis skiriasi pagal atitinkamą sritį.
(118)
Todėl VBPS 1999 yra kompensuotina subsidija.
e) Subsidijos sumos skaičiavimas
(119)
Subsidijos suma apskaičiuota remiantis paprastai mokamų centrinio pardavimo mokesčio ir centrinio pridėtinės vertės mokesčio už parduotas pagamintas prekes peržiūros tiriamuoju laikotarpiu suma, kuri liko nesumokėta pagal šią schemą. Vadovaujantis pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2 dalimi ši subsidijos suma (skaitiklis) po to buvo paskirstyta visam peržiūros tiriamojo laikotarpio pardavimui kaip atitinkamas vardiklis, nes subsidija nepriklauso nuo to, ar vykdomas eksportas, ir ją skiriant neatsižvelgta į perdirbtą, pagamintą, eksportuotą arba vežtą kiekį. Gauta 1,36 proc. subsidijos norma.
9. Kompensuotinų subsidijų suma
(120)
Pagal pagrindinio reglamento nuostatas atrinktiems eksportuojantiems gamintojams apskaičiuota atitinkamai 7,53 proc. ir 8,17 proc. kompensuotinų subsidijų suma, išreikšta ad valorem.
SCHEMA
MSLS
SAMS
TRS
STSP
GPESS
VBPS
Iš viso
BENDROVĖ
%
%
%
%
%
%
%
Dhunseri Petrochem & Tea Limited
3,78
1,65
0,19
nulis
0,55
1,36
7,53
Reliance Industries Limited
4,42
1,32
0,87
1,0
0,56
nulis
8,17
10. Išvados dėl subsidijavimo tęsimosi arba pasikartojimo tikimybės
(121)
Vadovaujantis pagrindinio reglamento 18 straipsnio 2 dalimi nagrinėta, ar pasibaigus priemonių galiojimo terminui, subsidijavimas tęstųsi arba pasikartotų.
(122)
Kaip nurodyta 26-118 konstatuojamosiose dalyse, buvo nustatyta, kad per PTL nagrinėjamojo produkto eksportuotojai Indijoje ir toliau naudojosi Indijos valdžios institucijų teikiamomis kompensuotinomis subsidijomis.
(123)
Pagal subsidijų schemas teikiamos lengvatos toliau taikomos ir nėra jokių požymių, kad artimiausioje ateityje šios lengvatos būtų panaikintos. Be to, kiekvienas eksportuotojas turi teisę naudotis keliomis subsidijų schemomis.
(124)
Taip pat nagrinėta, ar panaikinus priemones eksporto į Sąjungą apimtis būtų labai didelė.
(125)
Indija yra didelis nagrinėjamojo produkto gamintojas. Remiantis per tyrimą surinktais duomenimis Indijos gamybos pajėgumai yra apie 700 000-900 000 t per PTL, o atsižvelgiant į plėtros planus iki 2014 m. bendri šalies pajėgumai sudarys 1 600 000-1 800 000 t. Dėl to apskaičiuota, kad 2014 m. bus 600 000-700 000 perteklinių pajėgumų, palyginti su vidaus paklausa, o tai sudaro 21-25 proc. viso Sąjungos suvartojimo per PTL.
(126)
Tokiomis aplinkybėmis nagrinėjamojo produkto Indijos gamintojai labai priklauso nuo pardavimo eksportui, todėl yra tikimybė, kad panaikinus priemones eksporto į Sąjungą apimtis, kuri per PTL jau buvo didelė, dar padidės.
(127)
Eksportuojantis gamintojas teigė, kad perteklinių pajėgumų po 2014 m. sumažės, todėl susiklosčiusi perteklinių pajėgumų padėtis yra laikina. Pažymėtina, kad nustatyta, jog tariamas perteklinių pajėgumų sumažėjimas po 2014 m. atitiko rinkos tyrimų ataskaitoje pateiktas prognozes. Todėl padaryta išvada, kad dėl šio tvirtinimo nepasikeičia perteklinių pajėgumų raidos analizės pobūdis.
(128)
Po atskleidimo eksportuojantis gamintojas teigė, kad dideli laikini pertekliniai pajėgumai buvo neišvengiami dėl to, kad apskritai gamybos pajėgumai gali padidėti tik labai augant gamybai dėl mažo modernių PET gamyklų dydžio. Atsakant reikėtų pažymėti, kad per PTL ir sekančius metus gamybos pajėgumai padidinti bent 150 000-200 000 t. Vadinasi vien pateiktu paaiškinimu negalima pagrįsti 125 konstatuojamojoje dalyje nurodytų eksportui tinkamų perteklinių pajėgumų. Bet kuriuo atveju šiomis aplinkybėmis eksportui tinkamų perteklinių pajėgumų priežastis yra nesusijusi. Todėl tvirtinimas buvo atmestas.
(129)
Kai kurios šalys teigė, kad Indijoje didėjančius eksportui tinkamus perteklinius pajėgumus galėtų sunaudoti ir kitos trečiosios šalys ir kad todėl Komisijos apskaičiuoti eksportui tinkami pertekliniai pajėgumai nebuvo tinkamai įvertinti. Bet kokiu atveju nebuvo manoma, kad visi eksportui tinkami pertekliniai pajėgumai būtų nukreipti į Sąjungą. Todėl tvirtinimas buvo atmestas.
(130)
Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, galima daryti išvadą, kad yra subsidijavimo tęsimosi tikimybė.
D. SĄJUNGOS PRAMONĖS APIBRĖŽTIS
(131)
Panašų produktą Sąjungoje gamina 13 žinomų gamintojų. Jie sudaro Sąjungos pramonę, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 9 straipsnio 1 dalyje, ir toliau bus vadinami Sąjungos pramone.
(132)
Tyrime bendradarbiavo ir jam pritarė dvylika žinomų Sąjungos gamintojų, kuriems šiuo atveju atstovavo skundo pateikėjas. Vienas žinomas Sąjungos gamintojas šiame tyrime nebendradarbiavo.
(133)
Norint apskaičiuoti bendrą Sąjungos gamybos apimtį per PTL naudotasi visa turima su Sąjungos pramone susijusia informacija, kaip antai klausimyno atsakymais, Eurostato duomenimis ir prašymu atlikti peržiūrą.
(134)
Sąjungos PET rinkoje yra pakankamai daug gamintojų, paprastai priklausančių didesnėms grupėms, kurių pagrindinė buveinė yra ne Sąjungoje. 2000-2012 m. Sąjungos PET pramonėje vyko tam tikrų pokyčių. Rinkoje vyksta konsolidacijos procesas - neseniai būta susiliejimų ir uždarymų. Toliau kuriami nauji produktai, kaip antai perdirbtas PET ir bio PET, panaudojant pakankamai naują perdirbimo pramonės šalutinį produktą.
(135)
Po atskleidimo kai kurios šalys tvirtino, kad Sąjungos pramonės padėtis netiksliai apibūdinta, nes iš tiesų penki gamintojai priklauso didelei tarpvalstybinei grupei, o kiti trys gamintojai buvo susiję su PET pakavimo bendrovėmis. Nė vienas šių faktų neprieštarauja 134 konstatuojamojoje dalyje pateiktam apibūdinimui, kuris buvo atskleistas ir kuriame aiškiai nurodoma, kad Sąjungos gamintojai paprastai priklauso didesnėms grupėms. Šios koncentracijos poveikis nagrinėjamas 207 konstatuojamojoje dalyje. Uždarosios rinkos poveikio vertinimas analizuojamas 202-204 konstatuojamosiose dalyse.
(136)
Kaip nurodyta pirmiau, atsižvelgiant į pakankamai didelį bendradarbiaujančių Sąjungos gamintojų skaičių, atrinkti keturi Sąjungos gamintojai, kuriems tenka daugiau nei 50 proc. visos panašaus produkto Sąjungos gamybos ir pardavimo apimties per PTL.
E. PADĖTIS SĄJUNGOS RINKOJE
1. Sąjungos suvartojimas
(137)
Sąjungos suvartojimas nustatytas remiantis Sąjungos pramonės pardavimo Sąjungos rinkoje apimtimi, iš Eurostato gautais importo apimties duomenimis ir, nebendradarbiaujančio Sąjungos gamintojo atveju, prašymu atlikti peržiūrą pagrįstais skaičiavimais.
(138)
2009 ir 2010 m. suvartojimas didėjo, tačiau per PTL sumažėjo 2 proc., palyginti su 2008 m., ir per PTL iš viso sudarė 2 802 mln. tonų.
1 lentelė
Suvartojimas
2008
2009
2010
PTL
Apimtis (tonomis)
Suvartojimas
2 868 775
2 934 283
2 919 404
2 802 066
Indeksas (2008 m. = 100)
100
102
102
98
Šaltinis:
klausimyno atsakymai, Eurostatas ir prašymas atlikti peržiūrą
2. Importo iš Indijos apimtis, rinkos dalis ir kainos
(139)
Nepaisant galiojančių priemonių, importo iš Indijos apimtis per nagrinėjamąjį laikotarpį padidėjo daugiau nei dvigubai - nuo 46 313 t 2008 m. iki 96 678 t per PTL.
(140)
Indijos rinkos dalis atitinkamai padidėjo nuo 1,6 proc. 2008 m. iki 3,5 proc. per PTL ir buvo gerokai didesnė už rinkos dalį, kuri buvo nustatyta per paskutinę priemonių galiojimo termino peržiūrą (0,3 proc.).
(141)
Vidutinė kaina per PTL buvo 1 285 EUR/t. Matyti, kad kaina per nagrinėjamąjį laikotarpį padidėjo 22 proc., tai buvo PTL padidėjimas po pirminio 21 proc. padidėjimo 2009 m.
2 lentelė
Importas iš Indijos
2008
2009
2010
PTL
Importo apimtis (tonomis)
46 313
44 482
83 691
96 678
Indeksas (2008 m. = 100)
100
96
181
209
Vidutinė kaina
1 054
834
1 031
1 285
Indeksas (2008 m. = 100)
100
79
98
122
Importo rinkos dalis (%)
1,6
1,5
2,9
3,5
Šaltinis:
Eurostatas
3. Importas iš kitų trečiųjų šalių
a) Importas iš Tailando, Taivano, Malaizijos ir Indonezijos
(142)
Kaip minėta pirmiau, kartu su šiuo tyrimu atlikta antidempingo priemonių galiojimo termino peržiūra, susijusi su importu iš Indijos, Indonezijos, Malaizijos, Taivano ir Tailando.
(143)
Nepaisant to, kad importo iš Indonezijos, Malaizijos, Taivano ir Tailando apimtis iki 2010 m. sumažėjo 59 proc., per nagrinėjamąjį laikotarpį ji padidėjo 56 proc. Vis dėlto, bendra importo apimtis buvo mažesnė nei de minimis.
(144)
Susijusi rinkos dalis atitinkamai padidėjo nuo 0,7 proc. 2008 m. iki 1,1 proc. per PTL.
(145)
Vidutinė kaina per PTL buvo 1 310 EUR/t, t. y. 1,5 proc. mažesnė už vidutinę Sąjungos pramonės vieneto kainą. Matyti, kad kaina per nagrinėjamąjį laikotarpį padidėjo 27 proc., tai buvo PTL padidėjimas po pirminio 18 proc. sumažėjimo 2009 m.
3 lentelė
Importas iš Indonezijos, Malaizijos, Taivano ir Tailando
2008
2009
2010
PTL
Importo iš Indonezijos, Malaizijos, Taivano ir Tailando apimtis (tonomis)
19 078
12 127
7 762
29 836
Indeksas (2008 m. = 100)
100
64
41
156
Importo iš Indonezijos, Malaizijos, Taivano ir Tailando rinkos dalis (%)
0,7
0,4
0,3
1,1
Indeksas (2008 m. = 100)
100
62
40
160
Importo kaina (EUR/t)
1 030
843
1 055
1 310
Indeksas (2008 m. = 100)
100
82
102
127
Šaltinis:
Eurostatas
b) Importas iš Kinijos, Jungtinių Arabų Emyratų (JAE), Irano ir Pakistano
(146)
Po 49 proc. padidėjimo 2009 m., importo iš kitų trečiųjų šalių, kurioms taikomos antidempingo priemonės, apimtis nagrinėjamuoju laikotarpiu sumažėjo 69 proc. Tik importo iš Kinijos apimtis nesikeitė.
(147)
Aptariamų šalių rinkos dalis sumažėjo nuo 8,2 proc. 2008 m. iki 2,6 proc. per PTL, įskaitant daugiausia JAE (1,7 proc. per PTL) ir Kiniją (0,6 proc. per PTL).
(148)
Vidutinė kaina per PTL buvo 1 258 EUR/t, t. y. 5,5 proc. mažesnė už vidutinę Sąjungos pramonės vieneto kainą. Matyti, kad kaina per nagrinėjamąjį laikotarpį padidėjo 24 proc., tai buvo PTL padidėjimas po pirminio 22 proc. sumažėjimo 2009 m.
4 lentelė
Importas iš Kinijos, JAE, Irano ir Pakistano
2008
2009
2010
PTL
Importo iš Kinijos, JAE, Irano ir Pakistano apimtis (tonomis)
235 913
351 798
188 776
72 054
Indeksas (2008 m. = 100)
100
149
80
31
Importo iš Kinijos, JAE, Irano ir Pakistano rinkos dalis (%)
8,2
12,0
6,5
2,6
Indeksas (2008 m. = 100)
100
146
79
31
Importo kaina (EUR/t)
1 016
789
949
1 258
Indeksas (2008 m. = 100)
100
78
93
124
Šaltinis:
Eurostatas
c) Importas iš kitų trečiųjų šalių, kurioms netaikomos jokios priemonės
(149)
Po padidėjimo 71 proc. 2009 m., importo iš kitų trečiųjų šalių, kurioms netaikomos jokios priemonės, įskaitant Omaną, Pietų Korėją, Rusiją, Meksiką ir Saudo Arabiją, apimtis per nagrinėjamąjį laikotarpį padidėjo 59 proc. Nuo 2009 m. iki PTL Omanas tapo didžiausia į Sąjungą eksportuojančia šalimi.
(150)
Aptariamų šalių rinkos dalis padidėjo nuo 9,7 proc. 2008 m. iki 15,8 proc. per PTL, daugiausia dėl to, kad 4,3 proc. padidėjo importo iš Omano apimtis. Pietų Korėjos rinkos dalis per PTL buvo 4 proc., t. y. 5 proc. mažesnė nei 2009 m. didžiausias pasiektas lygis.
(151)
Vidutinė kaina buvo 1 273 EUR/t, t. y. 4,3 proc. mažesnė už vidutinę Sąjungos pramonės vieneto kainą. Matyti, kad kaina per nagrinėjamąjį laikotarpį padidėjo 10 proc., tai buvo 2010 m. ir PTL padidėjimas po pirminio 24 proc. sumažėjimo 2009 m. Vidutinė importo iš Omano kaina per PTL buvo 1 310 EUR/t - 1,5 proc. mažesnė už vidutinę Sąjungos pramonės vieneto kainą. Vidutinė importo iš Pietų Korėjos kaina buvo 1 294 EUR/t - 2,7 proc. mažesnė už vidutinę Sąjungos pramonės vieneto kainą.
5 lentelė
Importas iš kitų trečiųjų šalių
2008
2009
2010
PTL
Importo iš kitų trečiųjų šalių apimtis (tonomis)
279 188
478 570
469 753
442 692
Indeksas (2008 m. = 100)
100
171
168
159
Importo iš kitų trečiųjų šalių rinkos dalis (%)
9,7
16,3
16,1
15,8
Indeksas (2008 m. = 100)
100
168
165
162
Importo kaina (EUR/t)
1 156
879
997
1 273
Indeksas (2008 m. = 100)
100
76
86
110
Pagrindiniai eksportuotojai (tonomis)
Omanas
0
52 632
95 646
120 286
Pietų Korėja
177 341
254 451
183 801
114 346
Rusija
546
546
3
50 427
Meksika
2 650
1 879
29 039
29 409
Saudo Arabija
230
20 454
50 108
24 756
Kita
98 422
148 609
111 156
103 468
Šaltinis:
Eurostatas
4. Sąjungos pramonės ekonominė padėtis
(152)
Pagal pagrindinio reglamento 8 straipsnio 4 dalį nagrinėti visi ekonominiai veiksniai ir rodikliai, kurie nagrinėjamuoju laikotarpiu turėjo įtakos Sąjungos pramonės būklei.
(153)
Žalai analizuoti žalos rodikliai nustatyti šiais dviem lygmenimis:
-
visų Sąjungos gamintojų makroekonominiai rodikliai (gamyba, gamybos pajėgumai, pajėgumų naudojimas, pardavimo apimtis, rinkos dalis, augimas, užimtumas, našumas, subsidijų skirtumų dydis ir atsigavimas nuo buvusio subsidijavimo poveikio) įvertinti visos Sąjungos gamybos lygiu, remiantis iš Sąjungos pramonės gauta informacija, prašymu atlikti peržiūrą ir viešais statistiniais duomenimis;
-
atrinktų Sąjungos gamintojų mikroekonominiai rodikliai (atsargos, vidutinės vieneto kainos, darbo užmokestis, pelningumas, investicijų grąža, grynųjų pinigų srautas, pajėgumas padidinti kapitalą ir investicijos) įvertinti remiantis tų gamintojų pateikta informacija.
(154)
Vienas atrinktas Sąjungos gamintojas 2010 m. birželio mėn. atsisakė vienos gamybos įmonės. Ją įsigijo kitas Sąjungos gamintojas. Kadangi makroekonominių rodiklių analizė pagrįsta iš visų Sąjungos gamintojų gautais duomenimis, gamybos įmonės atsisakymas neturėjo poveikio žalos analizės apimčiai ar atskiriems rodikliams.
(155)
Preliminari pastaba dėl analizės: reikėtų paaiškinti, kad tam tikri 2010 m. pabaigos ir 2011 m. pradžios pasauliniai įvykiai ekonomikos srityje turėjo poveikio padėčiai Sąjungos rinkoje, ypač panašaus produkto kainoms ir pardavimo apimčiai. Šiuo laikotarpiu medvilnės pasiūla sumažėjo, dėl to Azijos rinkoje padidėjo poliesterių pluošto paklausa. PET ir poliesterių pluoštas yra labai glaudžiai susiję su ta pačia žaliava, t. y. gryninta tereftalato rūgštimi (PTA). Padidėjus poliesterių pluošto paklausai pritrūko PTA, dėl to padidėjo PET kainos. Artimųjų Rytų PET gamintojai taip pat priklauso nuo PTA iš Azijos, todėl staiga sumažėjo PET importas į Sąjungą. Tuo pačiu metu pagrindiniai PTA tiekėjai Sąjungoje paskelbė apie force majeure aplinkybes, taip sudarydami papildomų šalies vidaus PET gamybos apribojimų.
4.1. Šalių pastabos
(156)
Kai kurios šalys nesutiko su žalos analizės pagrįstumu teigdamos, kad ji buvo paremta nepakankama informacija, o tai savo ruožtu turėjo poveikio suinteresuotųjų šalių teisėms į gynybą. Tiksliau pateikti toliau aptarti argumentai.
(157)
Kai kurios šalys teigė, kad iš Sąjungos gamintojų gauta informacija neatitiko klausimyno pildymo reikalavimų, pagal kuriuos nereikia bendrai vertinti skirtingų bendrovių duomenų. Todėl teigta, kad surinkta informacija buvo netiksli ir neišsami, nes nurodyti skaičiai buvo apibendrinti kiekvienai atrinktai bendrovei. Pažymima, kad informacija surinkta tinkamai ir patikrinta vietoje. Nustatyta, kad iš surinktos informacijos galima susidaryti pakankamai tikslų Sąjungos pramonės vaizdą, todėl pirmiau minėtą teiginį teko atmesti. Po atskleidimo šalys pakartojo savo tvirtinimą. Naujų argumentų ar įrodymų nebuvo pateikta. Tos pačios šalys pakartojo tvirtinimą, kad vienos atrinktos bendrovės pateikti duomenys buvo neišsamūs, nes jie buvo susiję ne su visa grupe, o su pasirinktu grupės subjektu. Į šią pastabą atsakyta vykdant atranką, kaip paaiškinta 18 konstatuojamojoje dalyje.
(158)
Tos pačios šalys tvirtino, kad Komisija bandė ištaisyti nurodytus surinktos informacijos trūkumus, siųsdama papildomus klausimynus. Dėl to reikėtų paaiškinti, kad Komisija iš tiesų siuntė papildomus klausimynus, tačiau jie buvo skirti tik neatrinktiems Sąjungos gamintojams, norint surinkti informacijos apie žalos vertinimui svarbius makroekonominius rodiklius, todėl klausimynai siųsti norint papildyti atrinktų Sąjungos gamintojų pateiktą informaciją. Po atskleidimo kai kurios šalys pakartojo tvirtinimą, tačiau nepateikė jokių naujų argumentų ar įrodymų. Todėl šalių teiginį teko atmesti.
(159)
Be to, tos pačios šalys teigė, kad atrinktų gamintojų pateikta informacija neatitiko pagrindinio reglamento 29 straipsnio reikalavimų, nes nekonfidencialaus pobūdžio informacija buvo pateikta kaip konfidenciali informacija, dėl to su ja nebuvo galima susipažinti suinteresuotosioms šalims susipažinti skirtoje byloje. Dėl to reikia pažymėti, kad informaciją teikiančios šalies prašymu informacija laikyta riboto naudojimo. Šalių prašymu pateiktos informacijos konfidencialumo statusas peržiūrėtas ir prireikus informacija, gavus susijusių bendrovių patvirtinimą, pripažinta nekonfidencialia suinteresuotosioms šalims susipažinti. Todėl šis teiginys taip pat buvo atmestas.
4.2. Makroekonominiai rodikliai
a) Gamyba
(160)
Sąjungos pramonei praradus rinkos dalį (aptariama 164 konstatuojamojoje dalyje) Sąjungos gamybos apimtis nuo 2008 m. iki PTL sumažėjo 11 proc. Sąjungos gamybos apimtis nemažėjo 2010 m. - tada ji padidėjo, palyginti su 2009 m., tačiau vis dėlto buvo 4 proc. mažesnė nei 2008 m. Per PTL ji toliau mažėjo.
6 lentelė
Bendra Sąjungos gamyba
2008
2009
2010
PTL
Gamyba (tonomis)
2 327 169
2 107 792
2 239 313
2 068 717
Indeksas (2008 m. = 100)
100
91
96
89
Šaltinis:
klausimyno atsakymai ir prašymas atlikti peržiūrą
b) Gamybos pajėgumai ir pajėgumų naudojimas
(161)
Sąjungos pramonės gamybos pajėgumai nuo 2008 m. iki PTL sumažėjo 23 proc. Ši tendencija susijusi su kelių gamybos įmonių uždarymu, kurį iš dalies kompensavo naujų gamyklų atidarymas.
(162)
Pajėgumų naudojimas padidėjo nuo 75 proc. 2008 m. iki 86 proc. per PTL. Pajėgumų naudojimo didėjimą reikia vertinti atsižvelgiant į Sąjungos pramonės restruktūrizaciją, apie kurią paaiškinta 134 konstatuojamojoje dalyje.
7 lentelė
Gamybos pajėgumai ir pajėgumų naudojimas
2008
2009
2010
PTL
Gamybos pajėgumai (tonomis)
3 118 060
2 720 326
2 625 244
2 393 516
Indeksas
100
87
84
77
Pajėgumų naudojimas (%)
75
77
85
86
Indeksas (2008 m. = 100)
100
104
114
116
Šaltinis:
klausimyno atsakymai ir prašymas atlikti peržiūrą
c) Pardavimo apimtis
(163)
Sąjungos pramonės pardavimo Sąjungos rinkoje apimtis keitėsi kaip ir gamybos apimtis - per nagrinėjamąjį laikotarpį sumažėjo 6 proc.
8 lentelė
Bendra Sąjungos pramonės pardavimo Sąjungoje apimtis
2008
2009
2010
PTL
Pardavimas (tonomis)
2 288 283
2 047 305
2 169 423
2 160 807
Indeksas (2008 m. = 100)
100
89
95
94
Šaltinis:
klausimyno atsakymai ir prašymas atlikti peržiūrą
d) Rinkos dalis
(164)
Po 13 proc. sumažėjimo 2009 m. Sąjungos pramonės rinkos dalis padidėjo, nes sumažėjo JAE, Pietų Korėjos, Irano ir Pakistano rinkos dalys, nors importo iš Indijos, Omano ir kitų trečiųjų šalių (Rusija, Meksika ir Saudo Arabija) apimtis tuo pačiu laikotarpiu didėjo. Apskritai Sąjungos pramonės rinkos dalis per nagrinėjamąjį laikotarpį sumažėjo 3 proc.
9 lentelė
Sąjungos pramonės rinkos dalis
2008
2009
2010
PTL
Sąjungos pramonės rinkos dalis (%)
80
70
74
77
Indeksas (2008 m. = 100)
100
87
93
97
Šaltinis:
klausimyno atsakymai, prašymas atlikti peržiūrą ir Eurostatas
e) Augimas
(165)
Nagrinėjamuoju laikotarpiu rinka buvo apmirusi. Nebuvo augimo, kuriuo Sąjungos pramonė galėtų pasinaudoti, priešingai - nepaisant restruktūrizacijos Sąjungos pramonė rinkos dalį prarado dėl didėjančios importo, ypač iš šalių, kurioms netaikomos jokios priemonės, apimties. Nedidelį suvartojimo sumažėjimą per PTL reikėtų vertinti atsižvelgiant į laikiną žaliavų (PTA) Sąjungoje ir pasaulinėje rinkoje trūkumą.
f) Užimtumas ir našumas
(166)
Sąjungos pramonės užimtumo lygis nuo 2008 m. iki PTL sumažėjo 41 proc. Užimtumas mažėjo nuosekliai per visą nagrinėjamąjį laikotarpį, įskaitant 2010 m., kai padidėjo gamybos apimtis (žr. 160 konstatuojamąją dalį). Užimtumo lygio mažėjimas didėjant našumui rodo, kad kai kurie Sąjungos gamintojai ėmėsi restruktūrizacijos.
(167)
Nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungos pramonės darbo jėgos našumas, vertinamas pagal darbuotojo išdirbį (tonomis) per metus, padidėjo 50 proc. Iš to matyti, kad gamybos apimtis mažėjo lėčiau nei užimtumo lygis ir kad Sąjungos pramonės veiksmingumas padidėjo. Tai ypač akivaizdu 2010 m., kai gamybos apimtis didėjo, nors užimtumo lygis mažėjo, o našumas buvo 37 proc. didesnis nei 2008 m.
10 lentelė
Užimtumas ir našumas
2008
2009
2010
PTL
Darbuotojų skaičius
2 060
1 629
1 449
1 218
Indeksas
100
79
70
59
Našumas (t/darbuotojui)
1 130
1 294
1 545
1 698
Indeksas (2008 m. = 100)
100
115
137
150
Šaltinis:
klausimyno atsakymai ir prašymas atlikti peržiūrą
g) Faktinio subsidijų skirtumo dydis
(168)
Importo iš Indijos faktinio subsidijų skirtumo dydžio poveikio Sąjungos pramonei, atsižvelgiant į šio produkto rinkos jautrumą kainoms, negalima laikyti nereikšmingu. Reikėtų pažymėti, kad šis rodiklis yra svarbesnis atliekant žalos pasikartojimo tikimybės analizę. Jei priemonės nustotų galioti, tikėtina, kad subsidijuotas importas vėl būtų tęsiamas tokia apimtimi ir kainomis, dėl kurių subsidijos skirtumo dydžio poveikis taptų reikšmingu.
h) Atsigavimas nuo buvusio subsidijavimo poveikio
(169)
Iš pirmiau nagrinėtų rodiklių matyti, kad 2001 m. nustačius galutines kompensacines priemones tam tikri Sąjungos pramonės ekonominiai rodikliai pagerėjo, tačiau matyti ir tai, kad Sąjungos pramonė yra dar pažeidžiama.
4.3. Mikroekonominiai rodikliai
a) Atsargos
(170)
Atsargų lygis per PTL buvo 24 proc. didesnis nei 2008 m. Tačiau atsargų lygis, palyginti su produkcijos kiekiu, buvo toks, kaip nustatyta anksčiau, t. y. 5-6 proc.
11 lentelė
Atsargos
2008
2009
2010
PTL
Ataskaitinio laikotarpio pabaigos atsargos
51 495
54 808
54 314
64 069
Indeksas (2008 m. = 100)
100
106
105
124
Šaltinis:
klausimyno atsakymai
b) Kainų kaita
(171)
Dėl kainų kaitos, kainos 2009 m. daugiausia dėl ekonomikos krizės pirmiausia sumažėjo (- 16 proc.), o 2010 m. praktiškai pasiekė 2008 m. lygį. Tada per PTL vidutinė vieneto kaina labai padidėjo, tad per visą nagrinėjamąjį laikotarpį kaina padidėjo 25 proc.
(172)
Staigų kainos padidėjimą per PTL reikėtų vertinti atsižvelgiant į netikėtus medvilnės rinkos pokyčius 2010 m. pabaigoje ir per pirmą 2011 m. ketvirtį. Kaip minėta 155 konstatuojamojoje dalyje, rekordiškai padidėjus medvilnės kainoms pereita prie poliesterių pluošto, kuriam reikia tų pačių žaliavų, kaip ir PET. Padidėjus žaliavų, ypač PTA, paklausai, Azijoje ir Artimuosiuose Rytuose padidėjo PET kainos, o šie pokyčiai padarė poveikį PET kainoms Sąjungoje. Kainos padidėjimui Sąjungoje tuo metu dar didesnį poveikį padarė trumpalaikis PTA trūkumas Sąjungoje dėl vieno iš Sąjungos PTA gamintojų paskelbtų force majeure aplinkybių.
12 lentelė
Vieneto pardavimo kaina Sąjungoje
2008
2009
2010
PTL
Vieneto pardavimo kaina Sąjungoje (EUR/t)
1 066
891
1 045
1 330
Indeksas (2008 m. = 100)
100
84
98
125
Šaltinis:
klausimyno atsakymai
c) Pardavimo kainoms poveikio turintys veiksniai
(173)
PET pardavimo kainos paprastai susijusios su pagrindinės žaliavos (daugiausia PTA ir monoetileno glikolio (MEG)) kainų tendencijomis, nes šios žaliavos sudaro iki 90 proc. visų PET sąnaudų. PTA yra naftos produktas, kurio kaina svyruoja priklausomai nuo žalios naftos kainos. Dėl to PET kainos yra labai nepastovios.
(174)
Be to, PET dėl tos pačios žaliavos konkuruoja su poliesterių pluoštu, kurio gamyba priklauso nuo PTA tiek pat, kiek PET gamyba. Kadangi poliesterių pluoštas tekstilės pramonėje yra medvilnės alternatyva, PET kaina taip pat labai priklauso nuo medvilnės rinkos pokyčių.
d) Darbo užmokestis
(175)
Per nagrinėjamąjį laikotarpį vidutinis darbo užmokestis sumažėjo 7 proc. Dėl per PTL sumažėjusio darbo užmokesčio padidėjo našumas, kaip pastebėta pirmiau (žr. 167 konstatuojamąją dalį).
13 lentelė
Darbo užmokestis
2008
2009
2010
PTL
Darbo užmokestis (vidutiniškai vienam darbuotojui)
54 512
56 014
54 876
50 784
Indeksas (2008 m. = 100)
100
103
101
93
Šaltinis:
klausimyno atsakymai
e) Pelningumas ir investicijų grąža
(176)
Nuo 2008 m. iki PTL gerokai padidėjo pelningumas ir investicijų grąža. Pardavimo Sąjungos rinkoje pelningumas padidėjo nuo - 7,9 proc. 2008 m. iki 5,3 proc. per PTL, o investicijų grąža nuo - 9,6 proc. iki 10,6 proc. 2008 m. duomenims poveikio turėjo ypač blogi vieno Sąjungos gamintojo veiklos rezultatai. Vis dėlto Sąjungos pramonės finansinės padėties pagerėjimas 2009 ir 2010 m., kai kainos buvo mažesnės nei 2008 m., rodo, kad kainos ir pelningumas yra pakankamai nesusiję. Priešingai, pelningumo pagerėjimas atrodo glaudžiai susijęs su pajėgumų naudojimo didėjimu ir pirmiau aprašytu našumo pagerėjimu.
(177)
Dėl pasaulinės rinkos pokyčių 2010 m. pabaigoje ir 2011 m. pradžioje ir dėl pirmiau aprašytos restruktūrizacijos bei našumo padidėjimo Sąjungos pramonė 2010 m. pagerino pelningumą, kuris per PTL buvo 5,3 proc.
(178)
Viena suinteresuotoji šalis tvirtino, kad ši raida buvo netikėta ir išskirtinė, todėl jos nereikėtų vertinti kaip tipinės visos Sąjungos pramonės padėties.
(179)
Dėl to reikėtų pažymėti, kad Sąjungos pramonė sugebėjo pasinaudoti PET kainos padidėjimu 2011 m. pabaigoje ir 2012 m. pradžioje, nes PTA kainą ji nustatė prieš minėtus rinkos įvykius. Remiantis šalių pateiktais statistiniais duomenimis apie pokyčius po PTL, PET gamintojų pelno dydis 2012 m. gerokai sumažėjo. Taip patvirtinama, kad pelningumui 2011 m. (PTL) iš tiesų didelio poveikio turėjo netikėti ir laikini pasauliniai ekonominiai įvykiai (155 konstatuojamoji dalis), kurie veikiausiai nepasikartos ir kurių negalima laikyti pastoviais ir tipiniais Sąjungos pramonės padėties veiksniais.
14 lentelė
Pelningumas ir investicijų grąža
2008
2009
2010
PTL
Sąjungos pardavimo pelningumas (%)
-7,9
1,6
4,8
5,3
Indeksas
100
221
261
267
Investicijų grąža (%)
-9,6
2,3
8,9
10,6
Indeksas (2008 m. = 100)
100
224
292
310
Šaltinis:
klausimyno atsakymai
f) Grynųjų pinigų srautas ir pajėgumas padidinti kapitalą
(180)
Per nagrinėjamąjį laikotarpį gerokai padidėjo grynųjų pinigų srautai, o tai rodo, kad pastaruoju metu didėjo Sąjungos pramonės pelningumas.
15 lentelė
Grynųjų pinigų srautas
2008
2009
2010
PTL
Grynųjų pinigų srautas (EUR)
-59 419 394
40 940 883
96 614 649
103 761 169
Indeksas (2008 m. = 100)
100
269
363
375
Apyvartos proc.
-5,9
4,5
8,3
7,5
Indeksas (2008 m. = 100)
100
176
242
229
Šaltinis:
klausimyno atsakymai
(181)
Nepastebėta, kad Sąjungos pramonei būtų kilę sunkumų padidinti kapitalą, ypač dėl to, kad Sąjungos gamintojai yra susibūrę į didesnes grupes.
g) Investicijos
(182)
Per nagrinėjamąjį laikotarpį investicijų apskritai sumažėjo 35 proc. 2008 m. pradėtos investicijos 2009 m. buvo sustabdytos ir vėliau nebuvo visiškai atnaujintos.
16 lentelė
Investicijos
2008
2009
2010
PTL
Investicijos (tūkst. EUR)
72 341 598
5 404 705
15 994 659
47 217 003
Indeksas (2008 m. = 100)
100
7
22
65
Šaltinis:
klausimyno atsakymai
5. Išvada dėl Sąjungos pramonės padėties
(183)
Iš makroekonominių duomenų analizės matyti, kad Sąjungos pramonės gamybos ir pardavimo apimtis nagrinėjamuoju laikotarpiu sumažėjo. Sąjungos pramonė visos rinkos dalies, kurią prarado 2009 m., taip ir neatgavo, rinkos dalis per nagrinėjamąjį laikotarpį iš viso sumažėjo 3 procentiniais punktais (iki 77 proc. per PTL). Užimtumas ir pajėgumai sumažėjo dėl tęsiamos restruktūrizacijos, šį sumažėjimą reikia vertinti atsižvelgiant į didėjantį pajėgumų naudojimą ir našumą.
(184)
Tuo pačiu metu dauguma susijusių mikroekonominių rodiklių gerėjo. Pelningumas, investicijų grąža ir grynųjų pinigų srautas gerokai padidėjo, ypač 2010 m. ir per PTL. Kita vertus investicijos 2009 m. staiga sumažėjo ir nuo to laiko nepasiekė buvusio lygio.
(185)
Apskritai pramonės ekonominė padėtis pagerėjo. Tačiau padėtis pagerėjo visai neseniai ir iš dalies dėl nenumatytų ir laikinų rinkos pokyčių 2010 m. pabaigoje ir 2011 m. pradžioje (žr. 155 konstatuojamąją dalį). Šie nustatytieji faktai grindžiami turima informacija apie Sąjungos pramonės pelno dydžio pokyčius 2012 m. (žr. 179 konstatuojamąją dalį), iš kurių matyti, kad pelnas, palyginti su PTL, sumažėjo.
(186)
Atsižvelgiant į atliktą analizę, Sąjungos pramonės padėtis pagerėjo ir panašu, kad materialinė žala nedaroma. Vis dėlto, nepaisant akivaizdžių teigiamų tendencijų ir didelių restruktūrizacijos pastangų, Sąjungos pramonės padėtis vis dar nestabili.
(187)
Po atskleidimo kai kurios šalys nesutiko su išvada, kad Sąjungos pramonė vis dar nestabili, ir teigė, kad Sąjungos pramonė nuo 1999 m. buvo normalios būklės ir iš esmės persitvarkė. Pažymima, kad kaip paaiškinta pirmiau (184 konstatuojamoji dalis), nepaisant bendro pagerėjimo ir padėties sutvirtėjimo, ne visi ekonominiai rodikliai per nagrinėjamąjį laikotarpį gerėjo. Pavyzdžiui, gamybos ir pardavimo apimtis bei rinkos dalis mažėjo. Be to, padėtis pagerėjo palyginti neseniai, o 2012 m. sumažėjus pelningumui šis pagerėjimas buvo trumpalaikis. Tuo remiantis manoma, kad neįrodyta, kad per PTL buvo daryta materialinė žala, tačiau Sąjungos pramonė vis dar buvo nestabili. Todėl šis argumentas atmestas.
(188)
Po atskleidimo kai kurios šalys nesutiko su tuo, kad Sąjungos pramonės ekonominei padėčiai analizuoti naudoti duomenys, susiję su laikotarpiu po PTL. Dėl to patvirtinama, kad įvertinta Sąjungos pramonės padėtis nagrinėjamuoju laikotarpiu ir nenustatyta, kad jai būtų daryta materialinė žala. Tačiau Sąjungos pramonės pelningumo raida po PTL šiuo atveju yra aktuali tik tiek, kiek ji susijusi tik su neįprastais pasaulinės rinkos pokyčiais 2010 m. pabaigoje ir 2011 m. pradžioje. Be to, tokia raida parodoma, kad šiam sektoriui būdingas nestabilumas. Todėl pateiktas argumentas atmestas.
F. ŽALOS PASIKARTOJIMO TIKIMYBĖ
1. Numatomos importo apimties ir kainų poveikis panaikinus priemones
(189)
Atlikus tyrimą nustatyta, kad importas iš Indijos toliau subsidijuojamas ir nėra požymių, kad ateityje subsidijavimas sumažėtų ar jo visai nebeliktų.
(190)
Išanalizavus galimą importo į Sąjungą iš Indijos apimties perspektyvą nustatyta, kad atsižvelgiant į turimus eksportui tinkamus perteklinius pajėgumus (žr. 125 konstatuojamąją dalį), Sąjungos kainų lygį ir Sąjungos rinkos patrauklumą, panaikinus priemones importo iš Indijos apimtis veikiausiai padidės ir viršys PTL apimtį. Apskaičiuota, kad netolimoje ateityje padidinus pajėgumus eksportui tinkami pertekliniai pajėgumai sudarys apie 600 000-700 000 t, o tai yra apie 21-25 proc. viso Sąjungos suvartojimo per PTL.
(191)
Kadangi toliau subsidijuojama, manoma, kad panaikinus priemones Indijai importo iš Indijos kainos toliau mažės. Be to, eksportuotojai turės konkuruoti su importu mažomis kainomis iš kitų šalių, todėl jie veikiausiai kainas dar labiau mažins, kad padidintų Sąjungos rinkoje jiems tenkančią rinkos dalį.
(192)
Tuo remiantis Sąjungos pramonė veikiausiai susidurs su didele importo iš Indijos subsidijuojamomis kainomis, kurios yra gerokai mažesnės nei Sąjungos pramonės vidutinės kainos, apimtimi, dėl to neseniai pagerėjusi Sąjungos pramonės ekonominė padėtis vėl pablogės. Taigi, jei Indijai taikomos priemonės būtų panaikintos, materialinė žala veikiausiai pasikartotų.
2. Gamybos pajėgumai ir eksportui tinkami pertekliniai pajėgumai
(193)
Kaip nurodyta 125 konstatuojamojoje dalyje, eksportuojantys Indijos gamintojai gali padidinti eksporto į Sąjungos rinką apimtį. Indijos gamybos pajėgumai per nagrinėjamąjį laikotarpį gerokai padidėjo (žr. 125 konstatuojamąją dalį). Remiantis turima informacija manoma, kad pajėgumai bus toliau didinami ir netolimoje ateityje vidaus rinkoje bus pagaminama 600 000-700 000 t eksportui tinkamo produkto daugiau, nei suvartojama. Laikoma, kad tai labai dideli eksportui tinkami pertekliniai pajėgumai, nes jie atitinka apie 21-25 proc. dabartinio Sąjungos suvartojimo per PTL.
(194)
Taigi, nors importo į Sąjungą apimtis buvo palyginti nedidelė, per nagrinėjamąjį laikotarpį ji padidėjo daugiau nei dvigubai, todėl kyla pavojus, kad didelė eksporto iš Indijos dalis bus nukreipta į Sąjungą.
3. Prarastos eksporto rinkos
(195)
Šiuo metu Turkijoje ir Pietų Afrikoje taikomos prekybos apsaugos priemonės importui iš Indijos. Dėl to Indija gali prarasti šias eksporto rinkas, ir, jei nustotų galioti priemonės, Sąjungos rinka veikiausiai taptų tiksline rinka.
(196)
Po atskleidimo kai kurios šalys nesutiko su išvadomis dėl Indijos prarastų eksporto rinkų. Tvirtinta, kad abi rinkos buvo nedidelės eksporto rinkos, todėl panaikinus priemones iš šių rinkų į Sąjungos rinką nebūtų nukreiptas didelis eksportui skirtas produkto kiekis. Pažymima, kad vien dėl taikomų prekybos apsaugos priemonių kai kuriose rinkose negalima prasmingai palyginti rinkų su priemonėmis ir be priemonių susijusios svarbos tam tikrai šaliai. Be to, priešingai nei teigta, nemanyta, kad šioms rinkoms tiekiamas Indijos eksportuojamas produktas būtų nukreiptas į Sąjungos rinką. Priešingai, manyta, kad prekybos apsaugos priemonės kitų trečiųjų šalių rinkose apriboja trečiųjų rinkų galimybes sunaudoti su numatytu Indijos eksportui tinkamų perteklinių pajėgumų padidėjimu susijusį produkto kiekį. Todėl teiginys buvo atmestas.
(197)
Trečiųjų šalių taikomos prekybos apsaugos priemonės - taip pat rodiklis, kad Indijos eksporto kainodaros politika veikiausiai bus kartojama Sąjungos rinkoje.
4. Sąjungos rinkos patrauklumas
(198)
Sąjungos PET rinka yra patraukli dėl dydžio ir kainų, tai trečia pagal dydį rinka pasaulyje, jai būdingas struktūrinis importo poreikis ir didesnės kainos, palyginti su kitomis rinkomis. Indijos atveju importo į Sąjungą kainos yra didesnės nei kainos į kitas trečiąsias šalis, o tai rodo, kad Sąjungos rinka yra patraukli Indijos eksportui. Kaip įrodymas - importas iš Indijos per nagrinėjamąjį laikotarpį padidėjo dvigubai, nors priemonės ir buvo taikomos.
(199)
Sąjungos rinkos patrauklumą eksportuotojams rodo ir tai, kad Sąjungos rinka prarado rinkos dalį dėl didėjančios importo iš šalių, kurioms netaikomos priemonės, apimties. Tai ypač pasakytina apie Pietų Korėją, kuri gerokai padidino eksporto į Sąjungos rinką apimtį 2012 m., kai nustojo galioti šiai šaliai taikytos priemonės.
5. Kiti veiksniai
(200)
Importo iš kitų trečiųjų šalių, kurioms taikomos priemonės, poveikis Sąjungos pramonės padėčiai laikytas nereikšmingu, nes importo apimtis buvo palyginti nedidelė, o atitinkama jų rinkos dalis per PTL gerokai sumažėjo.
(201)
Importo iš kitų trečiųjų šalių, kurioms netaikomos priemonės, apimtis per nagrinėjamąjį laikotarpį padidėjo, tačiau atitinkama vidutinė importo kaina buvo panaši į Sąjungos pramonės vidutinę kainą. Todėl laikoma, kad importo iš šių šalių poveikis Sąjungos pramonės padėčiai yra nedidelis.
6. Uždaroji rinka
(202)
Po atskleidimo kai kurios šalys tvirtino, kad dėl vertikalios PET gamintojų ir perdirbėjų integracijos didelė dalis PET buvo parduodama uždarajam naudojimui ir nekonkuravo su importuojamu produktu. Taip pat teigta, kad uždarosios rinkos dalis yra didelė ir ji turi poveikio analizės rezultatams.
(203)
Remiantis atrinktų Sąjungos gamintojų lygmeniu surinkta informacija nustatyta, kad uždarasis pardavimas buvo nežymus (mažiau 10 proc.). Pabrėžiama, kad aptariamos šalys apie PET gamintojų dalyvavimą pakavimo versle kalbėjo įrengtų PET gamybos pajėgumų prasme, o ne jų pakavimo rinkos dalies prasme. Todėl laikyta, kad tvirtinimas apie didelę uždarojo naudojimo dalį buvo nepagrįstas. Dėl kainų lygio - nustatyta, kad susijusio ir nesusijusio pardavimo kainos buvo panašios.
(204)
Tuo remiantis padaryta išvada, kad nereikia atskirai analizuoti uždarojo pardavimo poveikio, ir šalių tvirtinimai buvo atmesti.
7. Šalių pastabos
(205)
Kai kurios šalys tvirtino, kad, kaip matyti iš susijusios Sąjungos pramonės ekonominės būklės ir pelno, per PTL žalos dėl importo iš Indijos nebuvo. Reikia pažymėti, kad iš tiesų šiuo atveju nustatyta, kad žala nebuvo toliau daroma, todėl šalių tvirtinimas atitinka tyrimo išvadas.
(206)
Kai kurios šalys teigė, kad Sąjungos pramonės padėčiai poveikio galėjo turėti kiti veiksniai, kaip antai struktūrinis Sąjungos pramonės neveiksmingumas ir investicijų stoka, taip pat sezoniniai ir supuolę veiksniai (pvz., blogas oras, ekonomikos krizės). Dėl pirmo punkto pažymėtina, kad Sąjungos pramonė jau restruktūrizuojama, ir iš padidėjusio veiksmingumo matyti, kad šalių tvirtinimas yra nepagrįstas. Dėl supuolusių veiksnių, nors, kaip minėta pirmiau (171 konstatuojamoji dalis), ekonomikos krizės iš tiesų turėjo poveikio Sąjungos pramonės padėčiai 2009 m., panašu, kad šio poveikio dabar nebėra. Dėl blogo oro poveikio, šiuo veiksniu būtų galima iš dalies paaiškinti sumažėjusį suvartojimą per PTL, tačiau, viena vertus, šis tariamas poveikis Sąjungos pramonės padėčiai nebuvo pagrįstas, kita vertus, nedidelis sumažėjimas 2011 m. gali būti greičiau susijęs su laikinu žaliavų trūkumu dėl pasaulinių rinkos pokyčių 2011 m. Taigi, atsižvelgiant į tyrimo išvadas, nė vienas iš minėtų tvirtinimų nėra pagrįstas.
(207)
Be to, kai kurios šalys tvirtino, kad nustojus galioti priemonėms žala nepasikartos, nes dėl Sąjungos pramonės struktūros (koncentracija ir vertikali integracija) ji yra apsaugota nuo importo poveikio. Taip pat tvirtinta, kad netolimoje ateityje nei pageidaujama, nei įmanoma pereiti prie importuojamo PET, ypač dėl to, kad keisti PET tiekėjus yra sudėtinga dėl pirkimo sutarčių ir politikos, taip pat didelių prekių ženklų savininkų (tolesni naudotojai) pripažinimo proceso. Pažymėtina, kad remiantis tyrimo išvadomis Sąjungos pramonė dėl importo per nagrinėjamąjį laikotarpį dar prarado rinkos dalį. Viena vertus, tai rodo, kad Sąjungos pramonė nėra apsaugota nuo importo poveikio, kita vertus, perėjimas prie importuoto produkto nėra hipotetinis - jis jau vyksta. Todėl šie argumentai turėjo būti atmesti.
(208)
Po atskleidimo kai kurios šalys pakartojo tvirtinimą, kad Sąjungos pramonė buvo apsaugota nuo galimos konkurencijos su importu dėl savo struktūros. Pirma, dėl tvirtinimo apie dominuojančią vienos gamintojų grupės, kuri kontroliuoja penkis gamintojus, padėtį Sąjungos rinkoje pažymima, kad Sąjungos rinka yra atvira, joje veikia kiti aštuoni gamintojai, kurie šiai grupei nepriklauso, šioje rinkoje taip pat didėja konkurencija su importu iš trečiųjų šalių - šalių, kurioms taikomos priemonės ir kurioms nėra nustatyta priemonių. Antra, koncentracija yra būdingas šio tipo verslo bruožas, nes šis verslas pagrįstas plataus vartojimo produktu, kuris dėl konkurencijos priklauso nuo masto ekonomijos. Trečia, nenustatyta, kad Sąjungos rinkoje būtų vadinamoji kaina lyderė. Pagaliau šalys pakartojo, kad neanalizuotas importo iš trijų nagrinėjamųjų šalių poveikis atsižvelgiant į vertikalią kai kurių Sąjungos gamintojų integraciją su pakavimo pramone ar PTA gamintojais. Kaip nustatyta 205 konstatuojamojoje dalyje, šie aspektai iš tiesų analizuoti ir nustatyta, kad jie nėra pagrįsti. Be to, patikrinus bendroves, kurios yra vertikaliai integruotos su žaliavų gamintojais, patvirtinta, kad jos neturi lyginamojo pranašumo, nes perleidimai atlikti rinkos kaina. Remiantis tuo, kas išdėstyta, tvirtinimas, kad Sąjungos pramonė yra apsaugota nuo konkurencijos, atmetamas.
(209)
Pagaliau kai kurios šalys tvirtino, kad išvada, jog Indijos eksporto pajėgumai gali būti nukreipti į Sąjungos rinką mažomis kainomis, yra nepagrįsta, nes i) Indijos vidaus rinkos paklausa didėja ir tikimasi, kad ji toliau didės; ii) PET yra daugiau, nei suvartojama vidaus rinkoje, tačiau dėl konkurencijos eksporto rinkose eksporto kainos nebuvo sumažintos iki neįprastai žemo lygio; iii) gamybos pajėgumai Azijoje didėja dėl to, kad tikimasi paklausos visame pasaulyje padidėjimo. Pažymėtina, kad iš šio tyrimo išvadų matyti, kad planuojamas pajėgumų augimas rodo, kad gamybos pajėgumai viršys vidaus rinkos paklausą. Be to, Indijos kainos trečiosiose rinkose buvo mažesnės nei importo iš Indijos į Sąjungą kainos. Remiantis 189-199 konstatuojamosiose dalyse aprašytais nustatytaisiais faktais, tikėtina, kad baigus galioti kompensacinėms priemonėms subsidijuojamas importas iš Indijos dideliais kiekiais ir mažesnėmis nei vidutinės Sąjungos pramonės kainomis bus nukreiptas į Sąjungos rinką. Tuo remiantis šalių argumentai atmetami.
8. Išvada apie žalos pasikartojimo tikimybę
(210)
Remiantis tuo, kas išdėstyta, daroma išvada, kad panaikinus kompensacines priemones subsidijuojamas importas iš Indijos dideliais kiekiais veikiausiai bus nukreiptas į Sąjungą. Kadangi toliau subsidijuojama, dėl importo kainų veikiausiai bus priverstinai mažinamos Sąjungos pramonės kainos. Be to, šio importo kainos veikiausiai dar daugiau sumažės, jei eksportuojantys Indijos gamintojai bandys padidinti užimamą rinkos dalį. Tikėtina, kad tai sustiprins spaudimą Sąjungos pramonės kainoms ir turės galimo neigiamo poveikio Sąjungos pramonei.
(211)
Per nagrinėjamąjį laikotarpį Sąjungos pramonės padėtis pagerėjo, ypač našumas ir pajėgumų naudojimas, taip pat pelno dydis, kuris per PTL buvo beveik tokio lygio, koks buvo nustatytas kaip tikslins pelnas per pirminį tyrimą. Todėl galima daryti išvadą, kad Sąjungos pramonė, nors vis dar nestabilios padėties, materialinės žalos per PTL nepatyrė. Tačiau, atsižvelgiant į galimą didelį subsidijuojamo importo iš Indijos apimties padidėjimą, dėl kurio veikiausiai bus priverstinai mažinamos Sąjungos pramonės pardavimo kainos, daroma išvada, kad panaikinus priemones padėtis veikiausiai pablogės ir materialinė žala pasikartos.
G. SĄJUNGOS INTERESAI
(212)
Pagal pagrindinio reglamento 31 straipsnį nagrinėta, ar toliau taikant galiojančias kompensacines priemones nebūtų prieštaraujama visos Sąjungos interesams. Nustatant Sąjungos interesus įvertinti visi susiję interesai. Visoms suinteresuotosioms šalims buvo suteikta galimybė pareikšti savo nuomonę pagal pagrindinio reglamento 31 straipsnio 2 dalį.
(213)
Primintina, kad tiek per pirminį tyrimą, tiek per paskutinę priemonių galiojimo termino peržiūrą laikyta, jog nustačius priemones nebūtų prieštaraujama Sąjungos interesams. Be to, per paskutiniąją priemonių galiojimo termino peržiūrą analizė atlikta priemonėms jau galiojant, taigi atliekant vertinimą atsižvelgta į bet kokį pernelyg didelį neigiamą poveikį peržiūros šalims, susijusioms su aptariamomis priemonėmis.
(214)
Atsižvelgiant į tai buvo nagrinėjama, ar, nepaisant išvadų dėl subsidijavimo tęsimosi ir tikimybės, kad žala pasikartos, yra įtikinamų priežasčių, leidžiančių daryti išvadą, kad šiuo konkrečiu atveju toliau taikant priemones būtų prieštaraujama Sąjungos interesams.
1. Sąjungos pramonės interesai
(215)
Importui iš Indijos toliau taikant kompensacines priemones Sąjungos pramonė galėtų toliau vykdyti restruktūrizaciją ir stiprinti tik neseniai pagerėjusią ekonominę padėtį, nes šios priemonės padėtų Sąjungos pramonei išvengti didelės apimties subsidijuojamo importo iš Indijos poveikio, kuriam Sąjungos pramonė negalėtų pasipriešinti. Todėl Sąjungos pramonei būtų naudinga, jei ir toliau būtų taikomos dabartinės kompensacinės priemonės.
(216)
Atitinkamai daroma išvada, kad Indijai toliau taikant kompensacines priemones nebūtų prieštaraujama Sąjungos pramonės interesams.
2. Nesusijusių Sąjungos importuotojų interesai
(217)
Per šią peržiūrą nebendradarbiavo nė vienas nesusijęs importuotojas. Nepaisant to, kad priemonės importui iš Indijos buvo toliau taikomos, importo apimtis per nagrinėjamąjį laikotarpį beveik padvigubėjo.
(218)
Importuota ir iš kitų trečiųjų šalių, kurioms priemonės netaikomos, šio importo rinkos dalis per PTL gerokai padidėjo (žr. 149 konstatuojamąją dalį). Todėl net taikant priemones importuotojai galėjo pasinaudoti alternatyviais tiekimo šaltiniais.
(219)
Turint omenyje, kad nėra įrodymų, patvirtinančių, jog galiojančios priemonės turėjo didelio poveikio importuotojams, daroma išvada, kad toliau taikant priemones nebus prieštaraujama Sąjungos importuotojų interesams.
3. Žaliavų tiekėjų Sąjungoje interesai
(220)
PTA / MEG yra nagrinėjamojo produkto gamybai naudojama žaliava. Tyrime bendradarbiavo ir klausimyno atsakymus pateikė du iš penkių žinomų žaliavų tiekėjų (vienas PTA tiekėjas ir vienas MEG tiekėjas). Abu žaliavų tiekėjai pritarė priemonių taikymo pratęsimui.
(221)
Atlikus tyrimą nustatyta, kad atrinkti Sąjungos gamintojai per PTL didžiąją dalį PTA pirko iš bendradarbiaujančio PTA gamintojo. Kadangi PTA Sąjungoje naudojamas tik PET gamybai, pagrįstai manoma, kad PTA gamintojai labai priklauso nuo PET pramonės.
(222)
Kalbant apie bendradarbiaujantį MEG tiekėją, MEG sudarė palyginti nedidelę visos jo apyvartos per PTL dalį. MEG nėra vien tik ar daugiausia naudojamas PET gamybai, tad MEG gamintojai mažiau priklauso nuo padėties PET pramonėje. Todėl manoma, kad subsidijuojamam PET importui iš Indijos toliau taikant priemones MEG tiekėjams būtų padarytas teigiamas, tačiau veikiausiai nedidelis poveikis.
(223)
Teigta, kad žaliavų tiekėjai nepriklauso nuo Sąjungos PET gamintojų; tiksliau tvirtinta, kad iš tiesų du iš keturių atrinktų Sąjungos gamintojų žaliavas importavo.
(224)
Dėl šio tvirtinimo atlikus tyrimą nustatyta, kad daugiausia importuota MEG, kurį galima naudoti ne vien PET gaminti. Nebuvo požymių, kad PTA importas į Sąjungą buvo didesnis nei nežymus. Todėl šis tvirtinimas neturi poveikio išvadoms dėl PTA gamintojų priklausomybės nuo PET gamybos Sąjungoje.
(225)
Taigi manoma, kad tolesnis priemonių subsidijuojamam PET importui iš Indijos taikymas būtų naudingas PTA gamintojams ir šiek tiek mažiau MEG gamintojams. Vadinasi importui iš Indijos toliau taikant priemones nebūtų prieštaraujama žaliavų tiekėjų interesams.
(226)
Po atskleidimo kai kurios šalys tvirtino, kad PTA buvo eksportuojamas, ir dėl to teigė, kad PTA gamintojai nepriklauso nuo Sąjungos pramonės. Šiam tvirtinimui pagrįsti įrodymų nepateikta. Todėl šalių argumentas atmestas kaip nepagrįstas.
(227)
Be to, tos pačios šalys teigė, kad panaikinus priemones PTA gamintojams joks poveikis nebus padarytas, nes bendradarbiaujantys naudotojai tariamai nepradės importuoti ir toliau pirks PET iš Sąjungos pramonės. Todėl PTA suvartojimo lygis Sąjungoje nepasikeis. Remiantis tyrimo išvadomis Sąjungos pramonė dėl importo per nagrinėjamąjį laikotarpį dar prarado rinkos dalį. Tai rodo, kad perėjimas prie importuoto produkto nėra hipotetinis (žr. 164 konstatuojamąją dalį). Todėl šalių argumentas buvo atmestas.
4. PET perdirbimo pramonės interesai
(228)
Sąjungos pramonė tvirtino, kad perdirbimo pramonės padėtis priklauso nuo gryno PET (neperdirbto PET) stabilios kainos Sąjungos rinkoje. Šis tvirtinimas buvo pagrįstas Europos plastikų perdirbėjų asociacijos pranešimu spaudai, kuriame teigiama, kad grynam PET galimai panaikinus priemones perdirbimo pramonės padėtis dar labiau pablogėtų.
(229)
Kai kurios suinteresuotosios šalys nesutiko su tuo, kad perdirbimo pramonės padėtis priklauso nuo stabilios gryno PET kainos Sąjungos rinkoje, teigdamos, kad gryno PET kainos ir perdirbto PET kainos yra nesusijusios. Teigta, kad perdirbtas PET daugiausia naudojamas poliesterių pluoštui gaminti, todėl jo negalima sieti su gryno PET kainų pokyčiais. Be to, pažymėta, kad perdirbtą PET daugiausia naudoja pilstyklos, todėl ši pramonės šaka nepriklauso nuo PET gamintojų. Pagaliau taip pat pažymėta, kad perdirbimo pramonė šiame tyrime apie save kaip suinteresuotąją šalį nepranešė.
(230)
Kadangi šiame tyrime perdirbimo pramonė apie save nepranešė, nė vieno pirmiau nurodyto teiginio nebuvo galima patikrinti remiantis tiksliais skaičiais. Todėl manoma, kad apskritai galiojančios priemonės nepažeistų perdirbimo pramonės Sąjungoje interesų.
5. Naudotojų interesai
(231)
Nagrinėjamasis produktas daugiausia naudojamas vandeniui ir kitiems nealkoholiniams gėrimams skirtiems buteliams gaminti. Kitų pakuočių (maisto produktų, lakštų ir pan.) gamybai jis palyginti nedaug naudojamas. Buteliai iš PET gaminami dviem etapais: i) pirmiausia į formą įpurškiant PET padaromi ruošiniai ir ii) vėliau ruošinys kaitinamas ir iš jo pučiamas butelis. Butelių gamyba gali būti integruotas procesas (t. y. ta pati bendrovė perka PET, gamina ruošinį ir iš jo pučia butelį) arba gali būti atliekamas tik antrasis etapas (butelio pūtimas iš ruošinio). Ruošinius palyginti lengva gabenti, nes jie yra nedideli ir jų galima daug sudėti, tuo tarpu tušti buteliai yra nestabilūs ir dėl dydžio juos labai brangu gabenti.
(232)
Tuo remiantis, galiojančių priemonių poveikiui nagrinėti nustatytos dvi tolesnių naudotojų grupės: i) perdirbėjai ir (arba) butelių gamintojai, kurie PET granules paverčia ruošiniais (arba buteliais) ir juos parduoda tolesniam perdirbimui, ir ii) išpilstymo į butelius bendrovės, kurios užpildo pagal ruošinius pagamintus butelius (ir juos pučia); šiai grupei daugiausia priklauso mineralinio vandens ir nealkoholinių gėrimų gamintojai. Išpilstymo į butelius bendrovės dažnai su PET verslu susijusios per integruotas butelių gaminimo operacijas arba žaliavų perdirbimo susitarimus su subrangovais perdirbėjais ir (arba) butelių gamintojais, kurių vardu jos derasi dėl PET kainų su gamintoju (lengvasis žaliavų perdirbimas) arba netgi perka PET saviems buteliams (sunkusis žaliavų perdirbimas).
(233)
Atliekant tyrimą bendradarbiavo ir klausimyno atsakymus pateikė septyniolika naudotojų (penki perdirbėjai ir dvylika išpilstymo į butelius bendrovių). Bendradarbiaujantys perdirbėjai sudarė 22,7 proc., o išpilstymo į butelius bendrovės - 13 proc. viso PET suvartojimo Sąjungoje. Klausimyno atsakymus pateikė įvairių tarptautinių išpilstymo į butelius bendrovių (žinomų kaip prekių ženklo savininkai) skyriai.
(234)
Nustatyta, kad bendradarbiaujantys naudotojai PET daugiausia pirko iš Sąjungos gamintojų ir tik dalį importavo. Apytikriai pusę jų importo sudarė importas iš Indijos, taigi tai buvo tik nedidelė perkamo PET dalis. Vis dėlto importuota ir iš kitų trečiųjų šalių, kurioms netaikomos priemonės, ir šiam importui per PTL teko palyginti didelė rinkos dalis (žr. 149 konstatuojamąją dalį). Todėl net taikant priemones naudotojai galėjo pasinaudoti alternatyviais tiekimo šaltiniais.
6. Naudotojų pramonės argumentai
(235)
Naudotojai teigė, kad pastaraisiais metais gerokai padidėjusi PET kaina jiems turėjo didelio poveikio, nes padidėjusios kainos dalies dabartinėmis ekonominėmis sąlygomis jie negalėjo perkelti mažmenininkams ir vartotojams. Tvirtinta, kad kaina padidėjo dėl to, kad daugelį metų taikytos prekybos apsaugos priemonės, kuriomis tuo metu, kai Sąjungos PET pramonė ėmė labiau koncentruotis ir integruotis, Sąjungos gamintojai buvo apsaugoti nuo konkurencijos su importuojamu produktu. Taigi naudotojai teigė, kad dėl taikomų priemonių ir jų tariamo poveikio PET kainoms sumažėjo vartotojų grandies pramonės užimtumas, MTTP ir konkurencingumas eksporto rinkose, o dar didesnis poveikis padarytas MVĮ. Taip pat teigta, kad dėl taikomų priemonių darbo vietų prarasta daugiau, nei šiuo metu Sąjungos PET pramonėje dirba darbuotojų.
6.1. Jautrumas kainoms ir naudotojų sąnaudų struktūra
(236)
Dėl perdirbėjų priklausomybės nuo PET kainų nustatyta, kad PET sudaro apie 80 proc. visų jų sąnaudų. Todėl PET laikomas didžiausia šio tipo verslo sąnaudų dedamąja. Be to, nustatyta, kad perdirbėjų pramonė buvo palyginti susiskaidžiusi, jos derybinės pozicijos buvo menkos, palyginti su didelėmis išpilstymo į butelius bendrovėmis, ir ji turėjo struktūrinių problemų, būdingų prekinės gamybos pramonei. Dėl to šis sektorius vis labiau vertikaliai integravosi su išpilstymo į butelius bendrovėmis ir naudojosi žaliavų perdirbimo susitarimais, pagal kuriuos užtikrinami perdirbimo mokesčiai, o dėl PET kainos galiausiai derasi ir ją moka išpilstymo į butelius bendrovės. Apskaičiuota, kad didžiąją PET pirkimų dalį Sąjungos rinkoje tiesiogiai kontroliuoja didžiosios išpilstymo į butelius bendrovės. Kadangi į sutartis dėl ruošinių dažnai įtraukiamas mechanizmas PET kainų svyravimams atspindėti, perdirbėjai vis mažiau priklauso nuo PET kainų pokyčių.
(237)
Po atskleidimo kai kurie naudotojai nesutiko su išvada dėl didesnio naudojimosi žaliavų perdirbimo susitarimais ir kainų formulėmis. Byloje surinkta informacija patvirtinama, kad tokia tendencija yra. Todėl šis teiginys buvo atmestas.
(238)
Teigta, kad taikomos priemonės perdirbėjams nebūtų žalingos, jei tokios pačios priemonės būtų taikomos ruošinių importui į Sąjungą. Tvirtinta, kad vietovėse prie Sąjungos pasienio su trečiosiomis šalimis, kuriose PET importui iš Indijos priemonės netaikomos, skatinama perkelti ruošinių gamybos vietą ir importuoti juos į Sąjungą nemokant PET taikomų kompensacinių priemonių. Pripažįstama, kad iš dalies šiam procesui vykti yra ekonominio pagrindo. Tačiau atsižvelgiant į gabenimo sąnaudas, gamybos vietos keitimas veikiausiai įmanomas tik nedideliais atstumais. Apskritai, tariamas neigiamas aptariamų priemonių poveikis kai kuriems perdirbėjams yra laikomas nežymiu.
(239)
Dėl PET kainos poveikio išpilstymo į butelius bendrovėms, remiantis pateiktais duomenimis apskaičiuota, kad PET sudaro 9 proc. (svertinis vidurkis) visų į butelius išpilstytų nealkoholinių gėrimų sąnaudų ir 12 proc. į butelius išpilstyto mineralinio vandens sąnaudų. Tai rodo, kad PET nėra pagrindinė išpilstymo į butelius pramonės sąnaudų dedamoji.
(240)
Be to, atlikus tyrimą nustatyta, kad išpilstymo į butelius bendrovės dažniau rinkdavosi PET, tačiau tai nebuvo vienintelė jų naudojama pakavimo medžiaga. PET produktai sudarė 75 proc. vandens išpilstymo į butelius bendrovių apyvartos ir 50 proc. nealkoholinių gėrimų gamintojų apyvartos. Be to, atlikus tyrimą nustatyta, kad daugelio didelių išpilstymo į butelius bendrovių (prekių ženklų savininkų) ir PET gamintojų sutarčių buvo pagrįstos formule, pagal kurią kaina buvo koreguojama norint parodyti PET žaliavų kainų svyravimus. Tai patvirtina didžiųjų ir kartu tipiškiausių išpilstymo į butelius bendrovių derybines galias dėl PET gamintojų perdirbimo apimties.
(241)
Po atskleidimo kai kurie naudotojai pakartojo argumentą, kad PET yra pagrindinė perdirbėjų, nealkoholinių gėrimų ir į butelius išpilstyto vandens pramonės sąnaudų dedamoji, o dėl to padarytos išvados buvo netikslios ir nepagrįstos pateiktais duomenimis. Pažymima, kad perdirbėjų padėtis analizuota atskirai ir ši pastaba jų atveju yra nepagrįsta (žr. 236 konstatuojamąją dalį). Dėl išpilstymo į butelius bendrovių padėties vertinimo patvirtinama, kad per tyrimą nustatyti sąnaudų santykiai yra pagrįsti bendradarbiaujančių išpilstymo į butelius bendrovių pateiktais duomenimis pagal visoms šalims prieinamą metodiką. Nustatyti sąnaudų santykiai atitinka ankstesnių tyrimų dėl to paties nagrinėjamojo produkto (14) išvadas. Todėl šalių teiginiai laikyti nepagrįstais.
(242)
Po atskleidimo kai kurie naudotojai teigė, kad iš Sąjungos interesų analizės nebuvo matyti jų pateiktų duomenų apie konkrečias bendroves ir informacijos esmės. Patvirtinama, kad naudoti naudotojų klausimyno atsakymuose pateikti duomenys. Visos susijusios šalys galėjo susipažinti su skaičiavimo metodika. Tuo remiantis šis argumentas buvo atmestas.
(243)
Be to, atlikus tyrimą nustatyta, kad remiantis numatomu ir (arba) pageidaujamu PET kainų sumažėjimu, kurį numatė pačios patikrintos išpilstymo į butelius bendrovės, panaikinus priemones sąnaudos išpilstymo į butelius bendrovėms sumažėtų nežymiai. Remiantis šiais PET kainos skaičiavimais ir nustatytais sąnaudų santykiais apskaičiuota, kad išpilstymo į butelius bendrovių sąnaudos, susijusios su jų PET veikla, atitinkamai sumažėtų 0,3-0,7 proc.
(244)
Po atskleidimo kai kurie naudotojai nesutiko su šia išvada ir teigė, kad bet koks sąnaudų sutaupymas būtų reikšmingas. Kai kurie naudotojai su pastabomis pateikė naujų skaičiavimų, tačiau nepateikė naujų įrodymų. Pabrėžiama, kad būsimas taupymas yra hipotetinis, kaip tą pripažino patys kai kurie naudotojai. Dėl perdirbėjų šiame segmente nenumatyta jokio kiekybiškai įvertintino būsimo taupymo. Dėl išpilstymo į butelius bendrovių manyta, kad jei tariamas PET kainų sumažėjimas tikrai įvyktų, atsižvelgiant į išpilstymo į butelius bendrovių sąnaudų struktūrą 0,3-0,7 proc. sąnaudų sutaupymas, palyginti su visomis sąnaudomis, negalėtų būti laikomas reikšmingu. Kadangi nepateikta naujų įrodymų, tvirtinimas atmestas kai nepagrįstas.
(245)
Teigta, kad kai kuriems į butelius pilstomo vandens gamintojams būdingas pažeidžiamumas dėl teisinių reikalavimų, nustatytų šaltinių vandeniui, kuris turi būti pilstomas į butelius prie šaltinių, ir dėl ribojamos vandens išgavimo apimties. Šiame sektoriuje daugiausia MVĮ, o tai turi poveikio aptariamų bendrovių sąnaudų struktūrai. Be to, pastebėta, kad įvairiose valstybėse narėse galutinių produktų kainos skiriasi nelygu vietos gyventojų perkamoji galia. Tuo remiantis manoma, kad PET kainų sumažėjimas panaikinus priemones būtų labiau pastebimas šiam išpilstymo į butelius pramonės sektoriui.
6.2. Tariamai didesnės kainos ir Sąjungos pramonės pelnas
(246)
Kai kurios šalys teigė, kad Sąjungos PET gamintojai taiko didesnes kainas ir gauna didesnį pelną, dėl to 2011 m. padidėjo kainos. Šis teiginys paremtas PET kainų ir jų taikymo žaliavoms Sąjungoje palyginimu su padėtimi Azijos rinkoje ir JAV. Tvirtinta, kad taip atsitiko dėl to, kad taikoma daug prekybos taisomųjų priemonių.
(247)
Pažymėtina, kad PET kainos 2011 m. padidėjo, o 2009 m. buvo sumažėjusios visame pasaulyje, nes keitėsi su žaliavomis susijusios sąnaudos (žr. 155 konstatuojamąją dalį). Iš šalių pateiktų duomenų sistemiškai matyti, kad PET kainų raida Europoje, Azijoje ir JAV buvo labai panaši. Vis dėlto yra ir PET kainų skirtumų pasaulyje, kurie yra susiję su įvairiomis priežastimis, visų pirma su specifine kiekvieno regiono sąnaudų struktūra. Dėl tvirtinimo, kad pelno lygis Sąjungoje yra didesnis, pažymėtina, kad net išskirtinėmis aplinkybėmis 2010 m. pabaigoje ir 2011 m. pradžioje Sąjungos pramonė vos pasiekė pelningumo lygį, kuris laikytas pagrįstu šio tipo pramonės sektoriui. Negauta įrodymų dėl didesnio pelno. Todėl tvirtinimą, kad PET kainos ir pelnas Sąjungoje yra didesni dėl galiojančių aptariamų priemonių, teko atmesti.
(248)
Po atskleidimo kai kurios šalys pakartojo argumentą, kad Sąjungos kainos buvo nepagrįstai didelės, o tai rodo susikaupusių antidempingo priemonių poveikį rinkoje, kurioje yra Sąjungos gamintojų koncentracija, vertikali integracija ir ribotas produkcijos kiekis, kuriuo negalima patenkinti suvartojimo poreikių. Taip pat teigta, kad kainų duomenys taip pat rodo, kad iš didesnių kainų Sąjungoje nematyti didesnių žaliavų sąnaudų. Pažymima, kad į argumentus dėl Sąjungos pramonės koncentracijos, vertikalios integracijos ir gamybos pajėgumų atsakyta atitinkamai 207 ir 259 konstatuojamosiose dalyse. Dėl tariamo šių veiksnių poveikio PET kainai Sąjungoje primenama, kad PET kainų raida priklauso nuo žaliavų, kurios sudaro iki 90 proc. PET sąnaudų, kainos (žr. 173 konstatuojamąją dalį). Be to, PET kainų padidėjimas 2010-2011 m. buvo pasaulinis reiškinys (žr. 172 konstatuojamąją dalį). Todėl šalių teiginiai buvo nepagrįsti.
(249)
Dėl argumento, susijusio su Sąjungos PET kainų ir Azijos ir JAV kainų skirtumu, be išvadų, kurios jau nurodytos 244 konstatuojamojoje dalyje, nustatyta, kad JAV ir Sąjungos rinkų kainų skirtumas buvo nepastovus, tačiau vidutinis. Sąjungos kainos nebuvo nuolatos didesnės, kaip teigta. Nustatyta, kad Sąjungos ir Azijos rinkos yra labai skirtingos dėl sąnaudų struktūrų, kurios visų pirma susijusios su rinkos dydžiu ir masto ekonomija, taip pat galimybėmis gauti žaliavas ir pajėgumais. Todėl lyginti šių dviejų rinkų vidutines kainas nebuvo prasminga. Todėl nustatyta, kad šalių argumentas buvo nepagrįstas.
(250)
Be to, kai kurios šalys teigė, kad iš Sąjungos kainų matyti didesnis žaliavų sąnaudų pasiskirstymas, palyginti su JAV ar Azija. Pasiskirstymai lyginami taip pat kaip kainos įvairiose regiono rinkose, skiriasi tik tai, kad atsižvelgiama į žaliavų kainų svyravimus įvairiose regiono rinkose. Vis dėlto esamais rinkų struktūriniais skirtumais galima paaiškinti perdirbimo mokesčių skirtumą. Išskirtinis Sąjungos pramonės pelnas 2010 m. pabaigoje ir 2011 m. pradžioje paaiškintas 179 konstatuojamojoje dalyje. Nė vienu atveju nenustatyta, kad priemonės būtų turėję tam įtakos. Todėl šalių argumentas atmestas.
(251)
Tos pačios šalys taip pat teigė, kad didžiausi Sąjungos gamintojai Sąjungoje taikė didesnes kainas nei kitose rinkose ir 2010 m. Sąjungoje gavo didesnį pelną nei kitur. Dėl to manoma, kad ekonomiškai pagrįsta, jog tarptautinės bendrovės sąnaudų struktūra yra kitokia, todėl skirtingose regiono rinkose taikomos skirtingos kainos. Išskirtinis pelno lygis 2010 m. pabaigoje ir 2011 m. pradžioje paaiškintas 179 konstatuojamojoje dalyje Todėl šis argumentas buvo atmestas.
6.3. Ekonominė naudotojų padėtis ir tariamas priemonių poveikis
(252)
Taip pat pateikta argumentų dėl blogėjančios naudotojų pramonės ekonominės padėties, kaip antai gamyklų uždarymo ir užimtumo mažinimo. Teigta, kad taip atsitiko dėl padidėjusios PET kainos. Be to, teigta, kad Europos pagrindinių prekių ženklų konkurencija sumažėjo, nes jų eksportas į trečiąsias šalis tiesiogiai konkuravo su į butelius išpilstytais produktais, kurie gaminti naudojant PET už tarptautines kainas.
(253)
Reikėtų pažymėti, kad remiantis bendradarbiaujančių naudotojų pateikta informacija, naudotojų segmentas nebuvo nuostolingas, net jei bendras pelningumo lygis per PTL ir sumažėjo. Nustatyta, kad naudotojų pramonės pelno dydis, kuris buvo apskaičiuotas remiantis klausimyno atsakymais ir taikant metodiką, su kuria visos šalys galėjo susipažinti, buvo toks pat, kaip Sąjungos pramonei per PTL nustatytas pelningumo dydis. Dvi patikrintos bendrovės (išpilstymo į butelius bendrovės) nurodė per nagrinėjamąjį laikotarpį toliau didinusios gamybos apimtį ir pelningumą. Nustatyta, kad kai kurių perdirbėjų pelnas buvo ribinis, o kai kuriais atvejais susidurta su struktūriniais ir finansiniais sunkumais. Tačiau šiuo atžvilgiu nebuvo įmanoma nustatyti jokio tiesioginio ryšio su taikomomis priemonėmis. Panašiai šiek tiek pablogėjusi išpilstymo į butelius bendrovių ekonominė padėtis buvo susijusi su sunkumais, kurie iškilo 2011 m. staiga padidėjus PET kainai ir dėl ekonomikos nuosmukio to padidėjimo nepavykus perkelti mažmenininkams. Nustatyta, kad 2011 m. iš dalies pablogėjo naudotojų pramonės padėtis, tačiau neįrodytas pablogėjimo ir taikomų priemonių ryšys, ypač atsižvelgiant į tai, kad priemonės taikytos nuo 2000 m.
(254)
Po atskleidimo kai kurios šalys nesutiko su išvada, kad naudotojų pramonė dirbo nenuostolingai. Be to, šalys teigė, kad naudotojų pelno dydis buvo mažesnis nei Sąjungos pramonės. Dėl naudotojų pramonės pelningumo vertinimo - iš bendradarbiaujančių naudotojų gauta informacija šio teiginio neatitinka. Šalims buvo atskleista metodika. Kai kurie naudotojai galėjo patirti nuostolių, tačiau apskritai nustatyta, kad naudotojų pramonė veikė pelningai. Bet kokiu atveju, nustačius, jog padidėjusios PET kainos yra naudotojų pelningumui įtakos turintis veiksnys, nebuvo įrodyta, kad priemonės ir aptariamų bendrovių pelningumas būtų susiję. Tvirtinimas dėl naudotojų ir Sąjungos pramonės pelno dydžių palyginimo buvo nepagrįstas. Dėl Sąjungos pramonės pelningumo nepastovumo (žr. 176-179 konstatuojamąsias dalis) šių dviejų segmentų palyginimas nebuvo laikytas įtikinamu. Bet kuriuo atveju abiejų segmentų pelningumo lygis per PTL buvo panašus (žr. 253 konstatuojamąją dalį). Todėl šalių pastabos atmestos kaip nepagrįstos.
(255)
Dėl tariamo poveikio Sąjungos mineralinio vandens ar nealkoholinių gėrimų buteliuose gamintojų eksporto konkurencijai, šis teiginys nebuvo pagrįstas, taip pat neįrodytas šio poveikio ryšys su galiojančiomis priemonėmis.
(256)
Po atskleidimo šalys pakartotojo, kad didėjančios PET kainos turi neigiamo poveikio į butelius išpilstyto vandens eksporto konkurencijai. Pripažįstama, kad PET kainų padidėjimas, be kitų veiksnių, gali turėti neigiamo poveikio į butelius išpilstyto vandens eksporto konkurencingumui. Vis dėlto, kadangi nenustatyta PET kainų padidėjimo ir aptariamų priemonių ryšio, nes PET kainos visų pirma priklauso nuo žaliavų kainų, atmesta, kad priemonės turėtų poveikio blogėjančiai konkurencijai.
(257)
Pagaliau dėl tariamo priemonių poveikio užimtumui per tyrimą nustatyta, kad naudotojų pramonės prarastos darbo vietos, kaip patikrinta, buvo daugiausia susijusios su našumo ir efektyvumo didinimu, o dalis jų - su laikinųjų darbuotojų skaičiaus mažinimu.
(258)
Po atskleidimo kai kurios šalys nesutiko su šia išvada dėl to, kad joje neatsispindi viso sektoriaus padėtis. Be 254 konstatuojamojoje dalyje aprašytų išvadų pažymima, kad perdirbėjų nurodytas darbo vietų skaičius gerokai padidėjo, nė vienas perdirbėjas nenurodė, kad būtų sumažėję darbo vietų. Išpilstymo į butelius bendrovės nurodė, kad darbo vietų prarado dėl padidėjusios PET kainos. Tačiau PET kaina padidėjo visame pasaulyje, todėl nenustatyta sąsajos tarp prarastų darbo vietų ir priemonių. Be to, 90 proc. prarastų darbo vietų, nurodytų naudotojų klausimyno atsakymuose, buvo susiję su trimis bendrovėmis. Viena jų, patikrintas naudotojas, kuriam tenka didelė dalis nurodytų prarastų darbo vietų, per nagrinėjamąjį laikotarpį gerokai padidino gamybos apimtį, todėl tos prarastos darbo vietos yra susijusios su padidėjusiu našumu. Dėl kitų dviejų bendrovių nustatyta, kad jų pelningumo dydis buvo vienas didžiausių tarp bendradarbiaujančių jų segmento šalių ir viršijo tikslinį Sąjungos pramonės pelną šiuo atveju. Todėl tvirtinimai buvo atmesti.
6.4. Kiti argumentai
(259)
Po atskleidimo kai kurios šalys tvirtino, kad Sąjungos gamintojai neturi pakankamai pajėgumų esamai paklausai patenkinti. Pažymima, kad Sąjungos pramonė per PTL išnaudojo 86 proc. savo gamybos pajėgumų ir turi pakankamai nepanaudotų pajėgumų visam PET vidaus suvartojimui patenkinti. Be to, ir toliau importuojama iš kitų šalių, kurioms nustatytos priemonės, ir šalių, kurioms netaikomos priemonės, ir ši tendencija didėja. Taip pat baigė galioti Pietų Korėjai taikomos priemonės, panaikinamos ir iš Malaizijos ir Indonezijos importuojamam nagrinėjamajam produktui taikomos priemonės. Be to, PET perdirbimo pramonė gali būti kitas PET šaltinis PET paklausai Sąjungoje patenkinti. Dėl šių priežasčių laikyta, kad tariamos naudotojų problemos dėl tariamos nepakankamos Sąjungos gamybos apimties, yra nepagrįstos.
(260)
Po atskleidimo kai kurie naudotojai teigė, kad analizuojant neatsižvelgta į nurodytą neigiamą susikaupusių priemonių šios peržiūros nagrinėjamajam produktui poveikį. Dėl to pažymima, kad kompensacinėmis priemonėmis paprasčiausiai ištaisomas žalingas nustatyto subsidijavimo poveikis. Teigtas susikaupęs poveikis nebuvo įrodytas. Priešingai, nepaisant galiojančių priemonių iš šalių, kurioms priemonės nustatytos, buvo toliau importuojama, o tokio importo apimtis per nagrinėjamąjį laikotarpį net padidėjo. Be to, galima importuoti iš šalių, kurioms priemonės nenustatytos, ši tendencija vis stiprėja, o tokio importo apimtis yra didelė. Todėl šalių argumentas buvo atmestas.
7. Išvada dėl Sąjungos interesų
(261)
Baigiant tikimasi, kad importui iš Indijos pratęsus kompensacinių priemonių taikymą Sąjungos pramonei būtų sudaryta galimybė gerinti ir stabilizuoti ekonominę padėtį ir pasinaudoti pastaraisiais metais vykdytomis investicijomis ir konsolidacija.
(262)
Taip pat manoma, kad pagerėjusi Sąjungos ekonominė padėtis gali būti naudinga PTA gamintojams ir šiek tiek mažiau - MEG gamintojams Sąjungoje.
(263)
Kai kurių naudotojų ekonominė padėtis nuo paskutinės peržiūros pablogėjo, nustatyta, kad didžiausias neigiamas poveikis, veikiausiai ypač dėl pastarojo meto PET kainos padidėjimo, padarytas būtent mažiesiems vandens buteliuose gamintojams, nes esamomis ekonominėmis aplinkybėmis jie negalėjo padidėjusios kainos dalies perkelti mažmenininkams. Tačiau nustatyta, kad 2011 m. Sąjungos pramonės išskirtiniai kainos ir pelno dydžio pokyčiai yra pasaulinis reiškinys, pirmiausia dėl žaliavų kainų padidėjimo. Todėl nustatyta, kad teiginiai dėl didesnių kainų ir pelno dydžių sąsajų su aptariamomis priemonėmis yra nepagrįsti. Tuo pačiu metu Sąjungos rinka lieka atvira rinka, kurioje yra alternatyvių tiekimo iš kitų trečiųjų šalių, kurioms priemonės netaikomos, šaltinių.
(264)
Tokiomis aplinkybėmis neįrodytas PET kainų padidėjimo ir galiojančių priemonių ryšys. Nustatyta, kad nepaisant galiojančių priemonių perdirbėjų ekonominė padėtis yra stabili. Nustatyta, kad išpilstymo į butelius bendrovių PET sąnaudų dalis, palyginti su visomis sąnaudomis, yra nedidelė. Be to, neįrodyta, kad būtų PET kainos svyravimų ir priemonių ryšys. Tuo remiantis nustatyta, kad priemonės neturi neproporcingo poveikio naudotojams.
(265)
Atsižvelgiant į visus nurodytus veiksnius, negalima daryti aiškios išvados, kad tolesnis dabartinių kompensacinių priemonių taikymas prieštarautų Sąjungos interesams.
H. KOMPENSACINĖS PRIEMONĖS
(266)
Visoms šalims buvo pranešta apie esminius faktus ir aplinkybes, kuriais remiantis buvo ketinama rekomenduoti toliau taikyti galiojančias priemones. Be to, nustatytas laikotarpis, per kurį po šios informacijos atskleidimo šalys galėjo pareikšti prieštaravimų. Į pateiktą pagrįstą informaciją ir pastabas buvo deramai atsižvelgta.
(267)
Remiantis pirmiau atlikta analize, pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnio 1 dalį importuojamam Indijos kilmės PET reikėtų toliau taikyti galiojančias kompensacines priemones. Primenama, kad šios priemonės yra specifiniai muitai.
(268)
Šiame reglamente konkrečioms bendrovėms nurodytos kompensacinio muito normos taikomos tik šių bendrovių, t. y. konkrečiai paminėtų juridinių asmenų pagamintam importuojamam nagrinėjamajam produktui. Importuojamajam nagrinėjamajam produktui, pagamintam bet kurios kitos bendrovės, kurios pavadinimas ir adresas konkrečiai nenurodytas šio reglamento 1 straipsnio 2 dalyje, įskaitant subjektus, susijusius su konkrečiai minėtomis bendrovėmis, negali būti taikomos šios normos - jiems taikoma visoms kitoms bendrovėms nustatyta muito norma.
(269)
Visus prašymus taikyti šias individualias kompensacinio muito normas (pvz., pasikeitus įmonės pavadinimui arba įsteigus naujas gamybos ar pardavimo įmones) iš karto reikėtų siųsti Komisijai kartu su visa svarbia informacija, ypač apie bendrovės veiklos pasikeitimus, susijusius su gamyba, vidaus ir eksporto pardavimu, kurie, pavyzdžiui, yra susiję su tokiu pavadinimo arba gamybos ir pardavimo įmonių pasikeitimu. Prireikus reglamentas turi būti iš dalies pakeistas atnaujinant bendrovių, kurioms taikomos individualios muito normos, sąrašą.
(270)
Siekiant užtikrinti tinkamą kompensacinio muito įgyvendinimą, kitiems eksportuotojams nustatyto dydžio muitas turėtų būti taikomas ne vien tik nebendradarbiaujantiems eksportuotojams, bet ir toms bendrovėms, kurios per PTL nevykdė jokio eksporto. Tačiau pastarosios bendrovės, joms įvykdžius pagrindinio reglamento 20 straipsnyje nustatytus reikalavimus, raginamos pagal tą straipsnį pateikti prašymą atlikti peržiūrą, kad jų padėtis būtų išnagrinėta individualiai,
PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:
1 straipsnis
1. Importuojamam Indijos kilmės polietileno tereftalatui, kurio klampos skaičius pagal ISO standartą 1628-5 yra 78 ml/g arba didesnis ir kurio KN kodas šiuo metu yra 3907 60 20, nustatomas galutinis kompensacinis muitas.
2. Galutinio kompensacinio muito norma, taikoma 1 dalyje aprašytam ir toliau išvardytų bendrovių pagamintam produktui, yra ši:
Šalis
Bendrovė
Kompensacinis muitas
(EUR/t)
Papildomas TARIC kodas
Indija
Reliance Industries Ltd
90,4
A181
Indija
Pearl Engineering Polymers Ltd
74,6
A182
Indija
Senpet Ltd
22,0
A183
Indija
Futura Polyesters Ltd
0
A184
Indija
Dhunseri Petrochem & Tea Limited
106,5
A585
Indija
Visoms kitoms bendrovėms
69,4
A999
3. Jeigu prieš išleidžiant prekes į laisvą apyvartą jos sugadinamos ir dėl to faktiškai sumokėta arba mokėtina kaina proporcingai paskirstoma siekiant nustatyti muitinę vertę pagal 1993 m. liepos 2 d. Komisijos reglamento (EEB) Nr. 2454/93, išdėstančio Tarybos reglamento (EEB) Nr. 2913/92, nustatančio Bendrijos muitinės kodeksą, įgyvendinimo nuostatas (15) 145 straipsnį, kompensacinio muito dydis, apskaičiuotas remiantis pirmiau nurodytais dydžiais, yra sumažinamas tokia procentine dalimi, kuri atitinka proporcingai paskirstytą faktiškai sumokėtą arba mokėtiną kainą.
4. Neatsižvelgiant į 1 ir 2 dalis, galutinis kompensacinis muitas netaikomas importuojamam produktui, išleistam į laisvą apyvartą pagal 2 straipsnį.
5. Jeigu nenurodyta kitaip, taikomos galiojančios muitus reglamentuojančios nuostatos.
2 straipsnis
1. Importuojamas produktas atleidžiamas nuo 1 straipsniu nustatytų kompensacinių muitų, jei Sprendime 2000/745/EB, su pakeitimais kas tam tikrą laikotarpį, išvardytos bendrovės jį gamina ir tiesiogiai eksportuoja (t. y. išrašoma sąskaita faktūra ir produktas išsiunčiamas) bendrovei, kuri veikia kaip Sąjungos importuotojas, produktą deklaruodamos pagal atitinkamą papildomą TARIC kodą, ir jei laikomasi 2 dalyje nustatytų sąlygų.
2. Pateikus prašymą išleisti į laisvą apyvartą, nuo muitų atleidžiama atitinkamos valstybės narės muitinei pateikus galiojančią eksportuojančių bendrovių, kurių įsipareigojimai yra priimti, išduotą įsipareigojimo sąskaitą faktūrą, kurioje nurodyti pagrindiniai priede išvardyti duomenys. Nuo muito atleidžiama, jeigu produktus deklaravus ir pateikus muitinei, jie tiksliai atitinka įsipareigojimo sąskaitoje faktūroje nurodytą aprašymą.
3 straipsnis
Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
Priimta Briuselyje 2013 m. gegužės 21 d.