РЕГЛАМЕНТ (ЕС) № 418/2013 НА КОМИСИЯТА
от 3 май 2013 година
за налагане на временно антидъмпингово мито върху вноса на някои видове телове от неръждаеми стомани с произход от Индия
ЕВРОПЕЙСКАТA КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. относно защитата срещу дъмпингов внос от страни, които не са членки на Европейската общност (1) („основния регламент“), и по-специално член 7 от него,
след консултация с консултативния комитет,
като има предвид, че:
1. ПРОЦЕДУРА
1.1. Започване на процедура
(1)
На 10 август 2012 г. с известие, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (2) („известието за започване“), Европейската комисия („Комисията“) обяви започването на антидъмпингова процедура („антидъмпинговата процедура“) по отношение на вноса в Европейския съюз („Съюза“) на някои видове телове от неръждаеми стомани с произход от Индия („засегнатата държава“).
(2)
В същия ден с известие, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (3), Комисията обяви започването на антисубсидийна процедура по отношение на вноса в Съюза на някои видове телове от неръждаеми стомани с произход от Индия и започна отделно разследване („антисубсидийната процедура“).
(3)
Антидъмпинговата процедура бе започната след подаване на жалба на 28 юни 2012 г. от Европейската конфедерация на производителите на желязо и стомана (Eurofer) („жалбоподателя“) от името на производители, които съставляват над 50 % от цялото производство на Съюза на някои видове телове от неръждаеми стомани. Жалбата съдържаше prima facie доказателства за дъмпинг на посочения продукт и за произтичаща от него съществена вреда, които бяха сметнати за достатъчно основание за започване на разследване.
1.2. Страни, засегнати от разследването
(4)
Комисията официално извести за започването на разследване жалбоподателя, другите известни производители от Съюза, известните производители износители, известните вносители и ползватели, както и индийските органи.
(5)
На заинтересованите страни бе предоставена възможност писмено да изложат становищата си и да поискат изслушване в срока, указан в известието за започване на процедурата. На всички заинтересовани страни, които поискаха да бъдат изслушани и приведоха състоятелни аргументи в подкрепа на искането си, беше дадена такава възможност.
(6)
С оглед на големия брой производители износители в засегнатата държава, несвързани вносители и производители от Съюза, участващи в процедурата, и с цел приключване на разследването в рамките на определения срок Комисията обяви в известието за започване на процедура, че е решила да ограничи производителите износители в засегнатата държава, несвързаните вносители и производителите в Съюза, които биха били разследвани, до приемлив брой, като подбере извадка в съответствие с член 17 от основния регламент (този процес се нарича също „изготвяне на извадка“).
1.2.1. Извадка от производители износители
(7)
За да може Комисията да реши дали е необходима извадка и ако тя е необходима - да направи подбор, от всички производители износители в засегнатата държава бе поискано да заявят своя интерес пред Комисията и да предоставят посочената в известието за започване информация.
(8)
Общо 18 производители износители, някои от които принадлежат към една и съща група, представиха поисканата информация, изразиха съгласие да бъдат включени в извадката и седем от тях поискаха индивидуално разглеждане, в случай че не бъдат включени в извадката. 15 от оказалите съдействие дружества са докладвали за износ на телове от неръждаеми стомани за Съюза по време на периода на разследване. Поради това подборът на извадката бе направен въз основа на информацията, представена от тези 15 производители износители.
(9)
В съответствие с член 17 от основния регламент Комисията подбра извадка въз основа на най-големия представителен обем на износа на разглеждания продукт за Съюза, разследването на който би могло да се осъществи по приемлив начин в рамките на наличното време. Подбраната извадка се състоеше от две отделни дружества и една група от дружества, състояща се от четири свързани дружества, представляващи заедно повече от 63 % от общия обем на износа на разглеждания продукт за Съюза.
(10)
В съответствие с член 17, параграф 2 от основния регламент бяха проведени консултации и с всички известни производители износители, които са засегнати, и с органите в засегнатата държава относно подбора на представителна извадка. Не бяха получени никакви коментари относно подбора на извадката.
(11)
Както е посочено в съображение 9 по-горе, извадката беше ограничена до разумен брой дружества, които да могат да бъдат разследвани в рамките на наличното време. Дружествата, проучени в рамките на разследването, са изброени в съображение 19 по-долу.
(12)
Освен това, както бе посочено в съображение 8 по-горе, първоначално бяха получени 7 искания за индивидуално разследване. Следователно бе счетено, че индивидуалното разглеждане би обременило излишно разследването и би попречило на навременното му приключване.
(13)
Въпреки това исканията, подадени от износителите, подали необходимата информация в указания срок, ще бъдат прегледани по-нататък в разследването.
1.2.2. Извадка от производители от Съюза
(14)
Комисията обяви в известието за започване, че тя е подбрала временна извадка от производители от Съюза. Извадката се състоеше първоначално от петима производители, за които Комисията е знаела, че произвеждат телове от неръждаеми стомани, преди започването на разследването. Комисията подбра извадката въз основа на продажбите, производствения обем и географското разположение. Освен това в известието за започване на процедурата заинтересованите страни бяха приканени да изложат своите становища по отношение на временната извадка. Не бяха получени коментари по предложената извадка. Анализът на отговорите на въпросника разкри, че един от подбраните производители от Съюза е имал свързано дружество, което също е участвало в производството и продажбата на телове от неръждаеми стомани. Поради това свързаното дружество също бе включено в извадката. В резултат на това шестимата включени в извадката производители от Съюза са съставлявали 46,5 % от изчисленото общо производство на Съюза. Извадката бе счетена за представителна за промишлеността на Съюза.
1.2.3. Извадка от вносители
(15)
За да може Комисията да реши дали е необходима извадка и ако тя е необходима - да направи подбор, от всички несвързани вносители бе поискано да заявят своя интерес пред Комисията и да предоставят посочената в известието за започване информация.
(16)
Общо девет несвързани вносители предоставиха исканата информация и се съгласиха да бъдат включени в извадката. Комисията подбра извадка от три дружества, които съставляват 23,8 % от индийския внос в Съюза по време на ПР въз основа на най-голям обем на вноса в Съюза. Двама от вносителите, подбрани в извадката, обаче не предоставиха отговори на въпросника. Поради това на този етап от разследването не би могло да се използва извадка и съдействие от страна на вносителите ще се потърси отново по-нататък в разследването.
1.2.4. Отговори на въпросника и проверки на място
(17)
Въпросници бяха изпратени до тримата включени в извадката (групи от) производители износители в Индия и до производителите износители, които поискаха индивидуално разглеждане, до шестимата производители от Съюза, включени в извадката, до тримата несвързани вносители, включени в извадката, и до девет известни ползватели.
(18)
Бяха получени отговори на въпросника от тримата включени в извадката (групи от) производители износители в Индия, както и от двама от производителите износители, които поискаха индивидуално разглеждане, от шестимата производители от Съюза, включени в извадката, от един несвързан вносител и от трима ползватели.
(19)
Комисията проучи и провери цялата представена от заинтересованите страни информация, счетена за необходима за целите на предварителното заключение за наличие на дъмпинг, вредата от него и интереса на Съюза. Извършени бяха проверки на място в помещенията на следните страни:
производители от Съюза:
-
Hagener Feinstahl GmbH, Hagen, Германия,
-
Inoxfil S.A., Igualada, Испания,
-
Rodacciai SPA, Milano, Италия,
-
Trafilerie Brambilla SPA, Calziocorte, Италия,
-
група Ugitech:
-
Ugitech France S.A., Bourg en Bresse, Франция,
-
Sprint Metal Edelstahl, Hemer, Германия.
Производители износители в Индия:
-
Raajratna Metal Industries, Ahmedabad, Gujarat,
-
Viraj Profiles Vpl. Ltd., Thane, Maharashtra,
-
група Venus:
-
Venus Wire Industries Pvt. Ltd, Mumbai, Maharashtra,
-
Precision Metals, Mumbai, Maharashtra,
-
Hindustan Inox Ltd., Mumbai, Maharashtra.
1.3. Период на разследване и разглеждан период
(20)
Разследването на дъмпинга и нанесената вреда обхвана периода от 1 април 2011 г. до 31 март 2012 г. („период на разследване“ или „ПР“). Разглеждането на тенденциите, които са от значение за оценка на вредата, обхвана периода от 1 януари 2009 г. до края на периода на разследване („разглеждан период“).
2. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
2.1. Разглеждан продукт
(21)
Разглежданият продукт са телове от неръждаеми стомани, съдържащи тегловно:
-
2,5 % или повече никел, различни от телове, съдържащи тегловно 28 % или повече никел, но не повече от 31 % никел и 20 % или повече, но не повече от 22 % хром,
-
по-малко от 2,5 % никел, различни от телове, съдържащи тегловно 13 % или повече, но не повече от 25 % хром и 3,5 % или повече, но не повече от 6 % алуминий,
класирани понастоящем в кодове по КН 7223 00 19 и 7223 00 99 и с произход от Индия.
(22)
Една страна заяви, че съществуват т.нар. „високотехнологични“ видове на продукта, които се различават от останалите видове на разглеждания продукт, произвеждани в Индия, но и в Съюза. Тази страна изтъкна също така, че за разлика от повечето видове, изнасяни от Индия за Съюза, техническите видове не са стоки, а специфични видове на продукта, произвеждани за специфични употреби, от определен клас стомана и с определени диаметри, и следва да не бъдат включени в разследването.
(23)
На този етап изглежда, че техническите видове са били част от определението на продукта и че имат сходни основни физически, химически и технически характеристики с други видове на разглеждания продукт. Освен това изглежда, че тези видове се произвеждат и от производители от Съюза, което означава, че техническите видове влизат в обхвата на разследването.
2.2. Сходен продукт
(24)
Разследването показа, че разглежданият продукт и произвежданият и продаван на вътрешния пазар в Индия продукт, както и продуктът, произвеждан и продаван на пазара на Съюза от промишлеността на Съюза, имат еднакви основни физически, химически и технически характеристики и употреба. По тази причина временно се приема, че те са сходни по смисъла на член 1, параграф 4 от основния регламент.
3. ДЪМПИНГ
3.1. Въведение
(25)
По време на проверките на място в помещенията на тримата включени в извадката индийски производители износители и на последващия анализ на събраната информация бе установено, че те са подали информация, която не би могла да се счита за надеждна.
(26)
В случая на един производител износител Комисията установи, че разходите, посочени в неговия отговор на въпросника, не съответстват и не са съпоставими с разходите, отразени във вътрешните счетоводни системи на производителя.
(27)
Производителят износител заяви, че наблюдаваните разлики между разходите, докладвани на Комисията, и разходите, установени по време на проверките на място във вътрешната счетоводна система, са се дължали на грешки при регистрирането на сделките и на различия в счетоводните методи, по-специално по отношение на потреблението на суровини. Производителят износител изтъкна, че данните във вътрешната счетоводна система не са надеждни и не следва да се използват за целите на разследването. Независимо от това, че производителят износител е използвал в продължение на години една и съща счетоводна система, той заяви, че Комисията следва да базира своя анализ на разходите, посочени в отговора на въпросника, а не на данните за разходите, съдържащи се във вътрешната счетоводна система на дружеството.
(28)
Следва да се отбележи, че макар и данните, съдържащи се във вътрешната счетоводна система, да са били в съответствие с одитираните финансови отчети, предоставени от производителя износител, по време на проверката на място не бе възможно да се установи съпоставимост, а оттам и връзка между таблиците с разходите, специално изготвени за настоящото разследване, и данните, съдържащи се във вътрешната счетоводна система. Поради това, в съответствие с член 18 от основния регламент, се счита, че за целите на настоящото антидъмпингово разследване следва да се използва информацията от счетоводната система.
(29)
Поради тази причина Комисията коригира временно данните за разходите, предоставени от посочения производител износител в неговия отговор на въпросника, като използва данните от неговата вътрешна счетоводна система.
(30)
В случая на втория производител износител Комисията установи, че закупените и използвани суровини, съобщени на Комисията в неговия отговор на въпросника, не бяха подкрепени от данните, открити в системата за управление на инвентара на производителя. По-конкретно бе установено, че разпределението по класове стомана е било различно в двата източника. Комисията посочва, че класът на стоманата е ключов фактор за определянето на цената на крайния продукт. Ненадеждна информация за класа на стоманата може сериозно да изкриви изчисленията на разходите и продажните цени на отделните видове на продукта и поради това би могла да доведе до заблуждение.
(31)
Производителят износител обаче заяви, че компютърните файлове, съдържащи данни за закупените суровини, събрани от Комисията по време на проверките на място, са били непълни, тъй като други отдели на дружеството са закупили допълнително количество суровини, но те не са били докладвани и не са били включени в компютърните файлове, събрани по време на проверките на място и прегледани от Комисията. Освен това производителят износител заяви, че наблюдаваните разминавания в количествата на класовете стомана са се дължали на факта, че някои класове стомана частично са се припокривали помежду си и че някои етапи от производствения процес не са били проследими на равнището на отделните класове стомана.
(32)
Въпреки това Комисията посочва, че твърденията, изложени по-горе от дружеството във връзка с допълнителните закупени суровини, не са достатъчни, за да обяснят наблюдаваните разминавания на равнището на отделните класове стомана. Комисията посочва освен това, че дружеството е заявило, че не е възможно да се направи точно проследяване на отделните класове стомана на всички етапи от производствения процес. Този аргумент допълнително компрометира надеждността на системата за докладване на класовете стомана като цяло. Информацията, предоставена относно класовете стомана, временно трябва да се счита за заблуждаваща.
(33)
Комисията е на мнение, че докладваното разпределяне на суровините по класове стомана не е надеждно и временно следва да не бъде взето предвид и че определянето следва да се извърши въз основа на наличните факти съгласно член 18 от основния регламент. С оглед на ненадеждността на системата за докладване като цяло не бе възможно определянето да се извърши въз основа на който и да било от докладваните класове стомана. Поради това общото потребление на всички суровини, взети заедно, без да се вземе предвид разпределянето по клас стомана, бе използвано при изчислението на цялостния дъмпингов марж за всички дружества.
(34)
В случая на третия производител износител по време на проверката на място Комисията също установи, че потоците суровини, посочени в отговора на въпросника, не са били в съответствие с данните, съдържащи се в счетоводната система на производителя. Установено бе, че разпределението по класове стомана е било различно в двата източника.
(35)
Производителят износител прие, че в неговия отговор на въпросника са допуснати някои грешки, но заяви, че разликите в общите количества суровини биха могли да бъдат обяснени, като се вземат предвид промените в инвентара. Освен това обаче дружеството заяви, че частично припокриващите се класове стомана правят невъзможна точната съпоставимост за всеки отделен клас стомана. Този аргумент допълнително компрометира надеждността на системата за докладване на класовете стомана като цяло. Информацията, предоставена относно класовете стомана, трябва да се счита за заблуждаваща.
(36)
Комисията е на мнение, че докладваното разпространение на суровините по класове стомана не е надеждно и временно следва да не бъде взето предвид и че определянето следва да се извърши въз основа на наличните факти съгласно член 18 от основния регламент. С оглед на ненадеждността на системата за докладване като цяло не бе възможно определянето да се извърши въз основа на който и да било от докладваните класове стомана. Поради това общото потребление на всички суровини, взети заедно, без да се вземе предвид разпределянето по клас стомана, бе използвано при изчислението на цялостния дъмпингов марж за всички дружества.
(37)
Всеки производител износител получи индивидуално писмо, в което се посочват конкретно и подробно причините, поради които бе счетено, че някои от данните в отговора на въпросника не могат да бъдат приети. Те бяха също така информирани, че Комисията възнамерява да направи временни констатации на базата на наличните факти съгласно член 18 от основния регламент.
(38)
На тримата производители износители бе предоставена възможност да направят коментари; те поискаха да бъдат изслушани и получиха такава възможност. Те изложиха писмено своите становища относно възможното прилагане на член 18 от основния регламент. Въпреки обясненията, получени от дружествата, те не бяха счетени за достатъчни, за да внесат яснота по описаните по-горе въпроси, което доведе до заместването на някои от данните с най-подходящите налични факти.
3.2. Нормална стойност
(39)
За определянето на нормалната стойност Комисията провери на първо място за всеки включен в извадката производител износител дали общият обем на продажбите на вътрешния пазар на сходния продукт на независими клиенти е бил представителен, т.е. дали общият обем на тези продажби е представлявал поне 5 % от общия обем на експортните продажби на разглеждания продукт за Съюза по време на ПР в съответствие с член 2, параграф 2 от основния регламент. Комисията установи, че реализираният от всеки включен в извадката производител общ обем продажби на сходния продукт на вътрешния пазар е бил представителен.
(40)
Комисията впоследствие определи за включените в извадката производители, които имат като цяло представителни продажби, тези видове на продукта, продавани на вътрешния пазар, които са били идентични или пряко съпоставими с видовете, продавани за износ за Съюза.
(41)
При все това, както бе посочено в раздел 3.1, за двама от производителите износители описаните по-долу сравнения се основаваха на всички продукти, вместо да се прави отделно сравнение на видовете на продукта.
(42)
За всеки вид на продукта, продаван от отделните включени в извадката производители на техния вътрешен пазар и счетен за идентичен или сравним с вида на продукта, продаван за износ в Съюза, бе преценено дали продажбите на вътрешния пазар са достатъчно представителни за целите на член 2, параграф 2 от основния регламент. Продажбите на вътрешния пазар на даден вид на продукта бяха счетени за достатъчно представителни в случаите, в които общият обем на продажбите на този вид на продукта на независими клиенти на вътрешния пазар по време на ПР съставлява най-малко 5 % от общия обем на продажбите за износ в Съюза на идентичния или съпоставим вид на продукта.
(43)
След това Комисията провери дали продажбите на вътрешния пазар, осъществявани от всеки включен в извадката производител, могат да се считат за извършени при обичайни търговски условия в съответствие с член 2, параграф 4 от основния регламент. Това бе направено чрез определяне на дела на рентабилните продажби на независими клиенти на вътрешния пазар по време на ПР.
(44)
Тъй като обемът на продажбите на даден вид на продукта, продаван на нетни продажни цени, равни или по-високи от изчисления производствен разход, е съставлявал повече от 80 % от общия обем на продажбите за този вид и когато среднопретеглената продажна цена е била равна или по-висока от производствените разходи за единица продукция, нормалната стойност бе основана на действителната цена на вътрешния пазар, изчислена като среднопретеглената стойност на цените при всички продажби на вътрешния пазар на този вид, направени по време на ПР, независимо от това дали тези продажби са носели или не са носели печалба.
(45)
Когато обемът на продажбите с печалба е представлявал 80 % или по-малко от общия обем на продажбите на посочения вид или когато среднопретеглената цена на посочения вид е била по-ниска от производствените разходи за единица продукция, нормалната стойност бе определена на базата на действителната цена на вътрешния пазар, изчислена като среднопретеглената цена само на продажбите с печалба на вътрешния пазар на посочения вид по време на ПР.
(46)
Когато всички видове на продукта са били продавани на загуба, бе счетено, че те не са били продавани при обичайни търговски условия.
(47)
Когато продажбите на сходния продукт не са били осъществявани при обичайни търговски условия или когато даден вид на продукта не е бил продаван в представителни количества на вътрешния пазар, Комисията използва конструирана нормална стойност в съответствие с член 2, параграфи 3 и 6 от основния регламент.
(48)
Нормалната стойност бе конструирана, като към средните производствени разходи, направени по време на периода на разследване и коригирани при необходимост, бяха добавени направените среднопретеглени разходи за реализация, общи и административни разходи и среднопретеглената печалба, реализирана от оказалите съдействие производители износители при продажбите на вътрешния пазар на сходния продукт при обичайни търговски условия по време на периода на разследване. При необходимост, по-конкретно както е пояснено в раздел 3.1 по-горе, производствените разходи и разходите за реализация, общите и административните разходи са били коригирани, преди да бъдат използвани при проверката на обичайните търговски условия и за конструирането на нормалната стойност.
(49)
Всяко дружество получава своите индивидуални подробни изчисления, използвани за определянето на неговата нормална стойност, и ще му бъде предоставена възможност да изложи своето становище.
3.3. Експортна цена
(50)
Включените в извадката производители износители са изнасяли за Съюза или директно на несвързани клиенти, или чрез свързани дружества.
(51)
Когато разглежданият продукт е бил директно изнасян за независими клиенти в Съюза, експортната цена е била определяна въз основа на действително платените или платими експортни цени в съответствие с член 2, параграф 8 от основния регламент.
(52)
Когато експортните продажби за Съюза са били извършвани чрез свързано дружество, експортната цена е била установена в съответствие с член 2, параграф 9 от основния регламент въз основа на цената, на която внесеният продукт е бил за първи път препродаден на независими клиенти в Съюза. В тези случаи корекции са били извършени за всички разходи, възникнали между вноса и препродажбата, в това число митата и таксите, както и разходите за реализация, общите и административните разходи и печалбите. Собствените разходи за реализация, общите и административните разходи на свързания вносител са били използвани и е бил установен разумен марж на печалбата въз основа на маржа на печалбата, достигнат от независим вносител на разглеждания продукт.
3.4. Сравнение
(53)
Нормалната стойност и експортната цена на включените в извадката производители износители бяха сравнени на база франко завода.
(54)
За да се гарантира обективно сравнение между нормалната стойност и експортната цена, под формата на корекции надлежно бяха отчетени разликите, които засягат цените и тяхната сравнимост, в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент.
(55)
Въз основа на това бяха направени корекции за разходите за транспорт, навло и застраховка, обработка, товарене и допълнителните разходи, разходите за опаковане, кредити, отстъпки и комисиони, когато е доказано, че засягат сравнимостта на цените.
3.5. Дъмпингови маржове
(56)
В съответствие с член 2, параграфи 11 и 12 от основния регламент за всяко включено в извадката дружество определената за сходния продукт среднопретеглена нормална стойност бе сравнена със среднопретеглената експортна цена на разглеждания продукт.
(57)
В съответствие с разпоредбите на член 9, параграф 6 от основния регламент, с оглед на прилагането на член 18 от основния регламент по отношение на тримата включени в извадката производители износители, дъмпинговият марж на оказалите съдействие производители износители, които не са включени в извадката, не можа да бъде определен въз основа на средния дъмпингов марж на включените в извадката дружества.
(58)
В този случай бе сметнато за целесъобразно дъмпинговият марж, приложим по отношение на оказалите съдействие производители износители, които не са включени в извадката, да бъде определен въз основа на техните експортни цени, установени на базата на статистическите данни за вноса на Евростат, и на средната нормална стойност, определена за включените в извадката индийски производители, тъй като средната нормална стойност не е била засегната от прилагането на член 18 от основния регламент.
(59)
Въз основа на това дъмпинговият марж, изчислен за оказалите съдействие дружества, които не са включени в извадката, бе временно определен на 28,0 %.
(60)
По отношение на останалите производители износители в Индия Комисията първо определи нивото на съдействие. За тази цел бе направено сравнение между общите количества на износа, посочени в отговорите, изпратени във връзка с подбора на извадка, и общия внос от Индия, установен на базата на статистическите данни за вноса на Евростат. Тъй като нивото на съдействие бе високо, остатъчният дъмпингов марж бе фиксиран на нивото на най-високия дъмпингов марж, установен за оказалите съдействие производители износители.
(61)
Въз основа на това нивото на дъмпинга в национален мащаб бе временно определено на 32,3 %.
(62)
Въз основа на това временните среднопретеглени дъмпингови маржове, изразени като процент от CIF цената на границата на Съюза без платено мито, са, както следва:
(В проценти)
Дружество
Временен дъмпингов марж
Raajratna Metal Industries
32,3
Venus Group
30,4
Viraj Profiles
24,4
Оказали съдействие дружества, които не са включени в извадката
28,0
Всички други дружества
32,3
4. ПРОМИШЛЕНОСТ НА СЪЮЗА
4.1. Промишленост на Съюза
(63)
Сходният продукт е бил произвеждан от 27 производители от Съюза. Поради това се счита, че те съставляват промишлеността на Съюза по смисъла на член 4, параграф 1 и член 5, параграф 4 от основния регламент и ще бъдат наричани по-долу „промишлеността на Съюза“.
4.2. Производство на Съюза
(64)
За установяване на обема на общото производство на Съюза през периода на разследване беше използвана цялата налична информация относно промишлеността на Съюза, включително информацията, предоставена в жалбата, и данните, събрани от производителите в Съюза преди започването на разследването и след това, както и отговорите на въпросника от включените в извадката производители от Съюза.
(65)
Следва да се отбележи, че един производител от Съюза, свързан с един индийски производител износител и който се противопостави на започването на разследване, също бе включен в определението на промишлеността на Съюза.
(66)
Въз основа на тази информация общото производство на Съюза бе оценено на около 139 141 t по време на ПР. Тази стойност включва производството на всички производители в Съюза, които заявиха своя интерес, и изчисления производствен обем на останалите производители, които не заявиха интерес по време на разследването.
4.3. Извадка от производители от Съюза
(67)
Както бе посочено в съображение 14 по-горе, в извадката бяха включени шестима производители от Съюза, които представляват 46,5 % от изчисления общ производствен обем на Съюза на сходния продукт.
5. ВРЕДА
5.1. Потребление на Съюза
(68)
Потреблението на Съюза бе установено въз основа на общия обем на продажбите на промишлеността на Съюза на пазара на Съюза и на общия внос. 2009 г. бе белязана от безпрецедентно високи цени на никела, основната суровина, използвана за производството на разглеждания продукт и на сходния продукт, и от цялостното негативно отражение на финансовата криза, които заедно доведоха до особено ниско равнище на потребление в Съюза през посочената година. Въпреки това състоянието на пазара се е подобрилo, както е показано в таблицата по-долу, и потреблението на Съюза се е увеличило с 50 % между 2009 г. и ПР.
2009 г.
2010 г.
2011 г.
ПР
Потребление (в тонове)
131 436
187 280
196 476
197 327
Индекс (2009 г. = 100)
100
142
149
150
Източник:
Евростат, данни от жалбата и отговори на въпросника.
5.2. Внос в Съюза от засегнатата държава
5.2.1. Обем и пазарен дял на разглеждания внос
(69)
Установено бе, че по време на разглеждания период дъмпинговият внос в Съюза от оказалите съдействие производители износители е следвал следната тенденция от гледна точка на обема и на пазарния дял:
2009 г.
2010 г.
2011 г.
ПР
Обем
16 847
29 053
36 720
35 398
Индекс (2009 г. = 100)
100
172
218
210
Пазарен дял (в проценти)
12,8
15,5
18,7
17,9
Индекс (2009 г. = 100)
100
121
146
140
Източник:
Евростат, данни от жалбата и отговори на въпросника.
(70)
Обемът на вноса от Индия е нараснал значително (със 110 %) през разглеждания период. Това нарастване е било най-съществено в периода между 2009 и 2010 г., когато вносът е нараснал със 72 %, а потреблението на Съюза се е увеличило с 42 %. Докато потреблението е нараснало само с 5 % между 2010 г. и ПР, обемът на вноса от Индия обаче е продължил да нараства значително с 22 % по време на същия период.
(71)
По време на разглеждания период пазарният дял на дъмпинговия внос от Индия е нараснал значително с 40 %.
5.2.2. Цени на вноса и подбиване на цените
(72)
Както бе посочено в съображение 22, една страна изрази загриженост относно факта, че антидъмпинговият въпросник не е дал възможност за разграничаване по-конкретно на някои видове на разглеждания продукт, които според нея са различни.
(73)
В отговор на изразената загриженост т.нар. контролни номера на продукта във въпросника бяха разширени с оглед ясното определяне на съответните видове на продукта в рамките на разследването, по-специално за целите на сравняването на цените. На този етап от разследването стана ясно, че индийските производители износители са изнасяли само ограничени количества от тези високотехнологични видове на продукта. Въпреки това се посочва, че промените, направени в контролните номера на продукта, са позволили цените на определени видове на продукта да бъдат директно сравнени с цените на сходните видове на продукта.
(74)
Таблицата по-долу показва средната цена на дъмпинговия внос:
2009 г.
2010 г.
2011 г.
ПР
Средна цена (в EUR/t)
2 372
2 801
3 246
3 196
Индекс (2009 г. = 100)
100
118
137
135
Източник:
Евростат и отговори на въпросника.
(75)
Средните цени на вноса от Индия са се увеличили с 35 % по време на разглеждания период, но са останали под продажните цени на промишлеността на Съюза по време на същия период (вж. съображение 93 по-долу). Това обяснява увеличението на обема на вноса и значителното повишение на пазарния дял (с 40 %) на индийските износители през същия период.
(76)
С цел да се определи подбиването на цените през ПР бяха сравнени среднопретеглените продажни цени на включените в извадката производители от Съюза по вид на продукта за несвързани клиенти на пазара на Съюза, коригирани на ниво франко завода, спрямо съответните среднопретеглени цени по вид на продукта на дъмпинговия внос от включените в извадката индийски производители за първия независим клиент на пазара на Съюза, установени на база CIF и съответно коригирани с разходите след вноса.
(77)
Резултатът от сравнението, изразен като процент от оборота на включените в извадката производители от Съюза през ПР, показа, че е налице среднопретеглен марж на подбиване в размер на 15 % от страна на дъмпинговия внос от засегнатата държава на пазара на Съюза. По-ниските цени на дъмпинговия внос в сравнение с цените на Съюза по време на разглеждания период обясняват значителното повишение на обема на индийския внос и на пазарния дял, държан от индийския внос в периода между 2009 г. и ПР.
5.3. Икономическо състояние на промишлеността на Съюза
5.3.1. Предварителни забележки
(78)
В съответствие с член 3, параграф 5 от основния регламент при проверката на въздействието на дъмпинговия внос от Индия върху промишлеността на Съюза бе направена оценка на всички икономически показатели, имащи отражение върху състоянието на промишлеността на Съюза по време на разглеждания период.
(79)
Както бе посочено в съображение 14, за проверката на евентуалната вреда, понесена от промишлеността на Съюза, бе използвана извадка.
(80)
За целите на анализа на вредата Комисията направи разлика между макроикономическите и микроикономическите показатели за вреда. Във връзка с това оценката на икономическото състояние на промишлеността на Съюза се извършва на базата на а) макроикономическите показатели, като производството, производствения капацитет, използването на капацитета, обема на продажбите, пазарния дял и растежа, заетостта, производителността, размера на действителния дъмпингов марж и възстановяването след предишен дъмпинг, данните за които са събрани на равнището на общата промишленост на Съюза, както и на базата на б) микроикономическите показатели, като средните единични цени, разходите за единица продукт, рентабилността, паричния поток, инвестициите, възвръщаемостта на инвестициите и способността за привличане на капитали, складовите наличности и разходите за труд, данните за които са събрани на равнището на включените в извадката производители от Съюза.
(81)
Следва да се отбележи, че цялата налична информация относно промишлеността на Съюза, включително информацията, предоставена в жалбата, и данните, събрани от производителите в Съюза преди започването на разследването и след това, както и отговорите на въпросника от включените в извадката производители от Съюза бяха използвани, за да се установят макроикономическите показатели, и по-специално данните за невключените в извадката производители от Съюза.
(82)
Микроикономическите показатели бяха установени на базата на информацията, предоставена от включените в извадката производители от Съюза в техните отговори на въпросника.
5.3.2. Макроикономически показатели
а) Производство, производствен капацитет и използване на капацитета
(83)
По време на разглеждания период производството на Съюза, производственият капацитет и използването на капацитета са следвали посочените по-долу тенденции:
2009 г.
2010 г.
2011 г.
ПР
Производствен обем (в тонове)
105 646
140 363
138 795
139 141
Индекс (2009 г. = 100)
100
133
131
132
Производствен капацитет (в тонове)
244 236
246 324
245 922
246 599
Индекс (2009 г. = 100)
100
101
101
101
Използване на капацитета (в проценти)
43
57
56
56
Индекс (2009 г. = 100)
100
132
130
130
Източник:
жалба и отговори на въпросника.
(84)
По време на разглеждания период производството на Съюза се е увеличило с 32 %, което до известна степен е отразявало положителното развитие на потреблението. Производственият обем обаче е останал непроменен в периода между 2010 г. и ПР.
(85)
Докато използването на капацитета се е подобрило и е нараснало с 13 процентни пункта по време на разглеждания период, производственият капацитет през същия период е останал като цяло стабилен.
б) Обем на продажбите, пазарен дял и растеж
(86)
По време на разглеждания период обемът на продажбите, пазарният дял и растежът са следвали посочените по-долу тенденции:
2009 г.
2010 г.
2011 г.
ПР
Обем на продажбите (в тонове)
88 796
124 641
124 007
124 217
Индекс (2009 г. = 100)
100
140
140
140
Пазарен дял (в проценти)
67,6
66,6
63,1
62,9
Индекс (2009 г. = 100)
100
98
93
93
Източник:
жалба и отговори на въпросника.
(87)
След значително повишение между 2009 и 2010 г. в контекста на нарастващо потребление, обемът на продажбите за несвързани клиенти е отбелязал спад и не се е възползвал от непрекъснатото повишение на търсенето (4,9 % между 2010 и 2011 г.). Това е отразено и във възходящата тенденция на нивото на складовите наличности в края на периода, което е нараснало с 41 % по време на разглеждания период, както е посочено в съображение 100 по-долу.
(88)
Освен това пазарният дял на промишлеността на Съюза е намалял с 4,7 процентни пункта по време на разглеждания период въпреки трайното нарастване на потреблението с 50 %.
(89)
Както бе посочено в съображение 68 по-горе, в периода между 2009 г. и ПР потреблението на Съюза значително се е увеличило с 50 %, докато през същия период обемът на дъмпинговия внос се е увеличил със 110 %, както бе посочено в съображение 70 по-горе. Така растежът на пазара на Съюза в периода между 2009 г. и ПР е бил отчасти компенсиран от дъмпинговия внос, а продажбите на промишлеността на Съюза в рамките на Съюза са нараснали с 40 % през същия период. Това показа, че промишлеността на Съюза не е могла да се възползва пълноценно от растежа в потреблението на Съюза поради нарастващия пазарен дял на дъмпинговия внос.
в) Заетост и производителност
(90)
Въпреки тежката финансова ситуация, описана в съображения 94-99 по-долу, заетостта в промишлеността на Съюза е останала сравнително стабилна по време на разглеждания период. Предвид увеличения производствен обем (вж. съображение 84 по-горе) производителността, изразена като произведена продукция в тонове на заето лице, е нараснала с 30 % по време на същия период, което навежда на мисълта, че промишлеността на Съюза е положила значителни усилия за подобряване на своята ефикасност.
2009 г.
2010 г.
2011 г.
ПР
Брой служители
1 726
1 687
1 729
1 747
Индекс (2009 г. = 100)
100
98
100
101
Производителност (единица/служител)
61
83
80
80
Индекс (2009 г. = 100)
100
136
131
130
Източник:
жалба и отговори на въпросника.
г) Размер на действителния дъмпингов марж и възстановяване от предишен дъмпинг
(91)
Дъмпинговите маржове на трима от включените в извадката индийски производители износители са над нивото de minimis (вж. съображение 62 по-горе). Като се имат предвид отрасълът на разглеждания продукт, обемът, пазарният дял и цените на дъмпинговия внос от Индия, разгледани по-горе, отражението на действителния дъмпингов марж върху промишлеността на Съюза не може да се смята за незначително.
(92)
Припомня се, че през 1999 г. на разглеждания продукт бяха наложени антидъмпингови и антисубсидийни мерки (4). Въпреки това, предвид времето, което дели изтичането на срока на мерките, въведени през 1999 г., и настоящото разследване, няма налице данни, които да позволяват да се направи оценка на въздействието на предишния дъмпинг. Във всеки случай разследването не представи доказателства за това, че промишлеността на Съюза все още се възстановява от предишен дъмпинг.
5.3.3. Микроикономически показатели
а) Средни единични продажни цени на пазара на Съюза и единична производствена цена
(93)
Средните продажни цени на включените в извадката производители от Съюза на несвързани клиенти в Съюза са се увеличили с 34 % през разглеждания период. Повишението отразява общото покачване на разходите за суровини, с което се е сблъскала промишлеността на Съюза по време на същия период. През 2011 г. и ПР производителите от Съюза са успели само слабо да повишат цените, за да компенсират повишението на производствените разходи, колкото да запазят нивото на производителност над 1 % през 2011 г. и на нулево ниво през ПР. Следователно, както се вижда от данните в таблицата по-горе, дори значително повишение на продажните цени не е позволило на промишлеността на Съюза да достигне приемливо равнище на печалба.
2009 г.
2010 г.
2011 г.
ПР
Средна единична продажна цена в Съюза на несвързани клиенти
2 988
3 833
4 185
4 018
Индекс (2009 г. = 100)
100
128
140
134
Единична производствена цена (EUR/t)
3 542
3 931
4 127
4 011
Индекс (2009 г. = 100)
100
111
117
113
Източник:
отговори на въпросника.
б) Рентабилност, паричен поток, инвестиции, възвръщаемост на инвестициите и способност за привличане на капитал
(94)
По време на разглеждания период паричният поток, инвестициите, възвръщаемостта на инвестициите и способността за привличане на капитал на производителите на Съюза са следвали посочените по-долу тенденции:
2009 г.
2010 г.
2011 г.
ПР
Рентабилност на продажбите в Съюза на несвързани клиенти (% от оборота на продажбите)
-18,5
-2,6
1,4
0,2
Паричен поток (в евро)
-19 790 367
- 226 207
7 778 576
5 096 869
Инвестиции (в евро)
4 653 604
8 436 096
4 552 443
4 156 522
Индекс (2009 г. = 100)
100
181
98
89
Възвръщаемост на инвестициите (%)
-68,8
-11,2
6,7
0,8
Източник:
отговори на въпросника.
(95)
Рентабилността на включените в извадката производители от Съюза бе установена чрез изразяване на нетната печалба преди облагане с данъци от продажбите на сходния продукт на несвързани клиенти като процент от съответния оборот. През 2009 г. включените в извадката производители от Съюза са били на загуба, но през 2010 г. са започнали да се възстановяват в съответствие с повишението на потреблението с 50 %, описано в съображение 68 по-горе. Въпреки лекото повишение на рентабилността, равнище от 0,2 % все още е било доста под приемливото равнище на рентабилност в стоманодобивния отрасъл. Действително целевият марж на печалбата бе временно определен на 5 %, тъй като се счита, че той отговаря на маржа, който разумно може да се очаква да бъде достигнат от промишленост от този вид в отрасъла на разследвания продукт при нормални условия на конкуренция, т.е. при отсъствието на дъмпингов внос, от продажбата на сходния продукт в Съюза, както бе посочено от промишлеността на Съюза. Освен това 5 % представлява марж на печалбата преди облагане с данъци, който бе счетен за подходящ минимален марж при други разследвания на сходни продукти в същия отрасъл.
(96)
По време на ПР включените в извадката производители от Съюза са успели да достигнат до точка на рентабилност; ценовият натиск, упражняван от дъмпинговия внос, не им е позволил обаче да съобразят цените с разходите и да постигнат задоволителни резултати. Тази ситуация се обяснява и с факта, че продуктът, предмет на разследването, се счита за стока, поради което основният фактор, който предопределя избора на клиентите, е цената.
(97)
Паричният поток, който представлява способността на промишлеността сама да финансира своите дейности и който е изчислен въз основа на операциите, е бил отрицателен до 2010 г. Въпреки че през 2011 г. той се е подобрил, в периода между 2011 г. и ПР е намалял с 34 %.
(98)
Развитието на рентабилността и паричния поток през разглеждания период е ограничило способността на включените в извадката производители от Съюза да инвестират в свои дейности и е възпрепятствало тяхното развитие. Вследствие на това способността на производителите от Съюза да привличат капитал и да финансират разходите е била влошена. Въпреки че през 2010 г. включените в извадката производители от Съюза са успели да реализират някои инвестиции във връзка със сходния продукт, по-късно те са отбелязали спад, особено по време на ПР, когато да са се понижили с 51 % в сравнение с нивата през 2010 г. Освен това, дори и възвръщаемостта на инвестициите, изразена като процент от нетната балансова стойност на инвестициите, да е отбелязала положителни стойности през 2011 г., тя е намаляла значително с 5,9 процентни пункта по време на ПР, като е достигнала ниско равнище от 0,8 %.
(99)
С оглед на изложеното по-горе може да се стигне до заключението, че финансовите резултати на включените в извадката производители от Съюза са останали до известна степен нестабилни по време на ПР.
в) Складови наличности
(100)
Равнището на складовите наличности на включените в извадката производители от Съюза се е увеличило с 41 % през разглеждания период; тяхното увеличение е съвпаднало със загубата на пазарен дял, по-специално по време на ПР.
2009 г.
2010 г.
2011 г.
ПР
Складови наличности в края на периода (в тонове)
4 395
5 289
5 469
6 214
Индекс (2009 г. = 100)
100
120
124
141
Източник:
отговори на въпросника.
г) Разходи за труд
(101)
Средните разходи за труд на включените в извадката производители от Съюза са нараснали слабо през разглеждания период, поради което те не представляват определящ фактор за повишаването на производствените разходи.
2009 г.
2010 г.
2011 г.
ПР
Средни разходи за труд на служител (в евро)
52 356
57 182
55 907
54 509
Индекс (2009 г. = 100)
100
109
107
104
Източник:
отговори на въпросника.
5.4. Заключение относно вредата
(102)
Разследването показа, че промишлеността на Съюза не се е възползвала изцяло от увеличението на потреблението през разглеждания период, и по-специално по време на ПР. Първоначално, в периода между 2009 и 2010 г., повечето от показателите за вреда по отношение на промишлеността на Съюза значително са се подобрили, но впоследствие икономическото ѝ състояние е отбелязало застой и дори се е влошило.
(103)
Действително, в рамките на процъфтяващ пазар някои показатели като производството и обемът на продажбите на промишлеността на Съюза са нараснали значително в периода между 2009 и 2010 г., но след 2010 г. са отбелязали спад. Това се е случило въпреки постоянното нарастване на потреблението.
(104)
Освен това показателите за вреда, свързани с финансовите резултати на промишлеността на Съюза, като паричния поток, инвестициите и рентабилността, са били сериозно засегнати от натиска върху цените на пазара на Съюза, особено по време на ПР. Промишлеността на Съюза не е била в състояние да повиши цените си до такава степен, че да покрие производствените си разходи в периода между 2009 и 2010 г. В периода между 2009 и 2011 г. рентабилността е отбелязала подобрение, като през 2011 г. е достигнала 1,4 %; по време на ПР обаче тя е започнала да се влошава и е достигнала до точка на рентабилност. Това означава, че способността на промишлеността на Съюза да привлича капитал и да се възстановява също е била силно засегната.
(105)
С оглед на изложеното по-горе се прави временното заключение, че промишлеността на Съюза е претърпяла съществена вреда по смисъла на член 3, параграф 5 от основния регламент.
6. ПРИЧИННО-СЛЕДСТВЕНА ВРЪЗКА
6.1. Въведение
(106)
В съответствие с член 3, параграфи 6 и 7 от основния регламент Комисията проучи дали дъмпинговият внос от Индия е причинил вреда на промишлеността на Съюза в степен, достатъчна, за да бъде считана за съществена. Разгледани бяха и други известни фактори, различни от дъмпинговия внос, които са могли по същото време да нанесат вреда на промишлеността на Съюза, за да се гарантира, че евентуалната вреда, причинена от тези други фактори, не е отдадена на дъмпинговия внос.
6.2. Въздействие на дъмпинговия внос
(107)
Разследването показа, че потреблението на Съюза е нараснало с 50 % през разглеждания период, като в същото време обемът на вноса с произход от Индия се е увеличил почти двойно. От друга страна, увеличението на дъмпинговия внос е съвпаднало със спад в обема на продажбите на промишлеността на Съюза за несвързани страни в периода между 2010 г. и ПР.
(108)
По отношение на натиска на цените на пазара на Съюза през разглеждания период бе установено, че средните цени на вноса от Индия са останали непрекъснато по-ниски от средните продажни цени на промишлеността на Съюза. Подбивайки цените на промишлеността на Съюза със средно 15 % по време на ПР, индийският дъмпингов внос е увеличил пазарния си дял от 2009 г. до ПР с 40 %, докато пазарният дял на промишлеността на Съюза е намалял с 4,7 процентни пункта (от 67,6 % през 2009 г. до 62,9 % през ПР). Загубата на пазарен дял показва, че промишлеността на Съюза е успяла да се възползва от повишеното потребление само в ограничена степен.
(109)
С оглед на по-високите производствени разходи промишлеността на Съюза е опитала да повиши единичната си цена за несвързани клиенти, както е посочено в съображение 93 по-горе. Въпреки това, предвид ценовия натиск, упражняван от нарастващия обем на индийския дъмпингов внос, посочен по-горе, повишението на цените не е било достатъчно да компенсира нарастващите разходи, поради което промишлеността на Съюза не е успяла да постигне задоволително равнище на печалба, което би могло да се счете за необходимо за тази конкретна промишленост.
(110)
Въз основа на изложеното по-горе се стигна до заключението, че увеличението на дъмпинговия внос от Индия на цени, постоянно подбиващи цените на промишлеността на Съюза, има решаваща роля за съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза.
6.3. Въздействие на други фактори
6.3.1. Внос от трети държави
Държава
2009 г.
2010 г.
2011 г.
ПР
Китайска народна република (КНР)
Обем (в тонове)
8 129
10 853
14 360
16 403
Индекс (2009 г. = 100)
100
134
177
202
Пазарен дял (%)
6,2
5,8
7,3
8,3
Индекс (2009 г. = 100)
100
94
118
134
Средна цена
1 914
2 607
2 835
2 508
Индекс (2009 г. = 100)
100
136
148
131
Швейцария
Обем (в тонове)
8 094
10 700
9 187
9 115
Индекс (2009 г. = 100)
100
132
113
113
Пазарен дял (%)
6,2
5,7
4,7
4,6
Индекс (2009 г. = 100)
100
93
75
75
Средна цена
3 423
4 063
4 475
4 360
Индекс (2009 г. = 100)
100
119
131
127
Република Корея
Обем (в тонове)
4 900
6 775
6 355
6 266
Индекс (2009 г. = 100)
100
138
130
128
Пазарен дял (%)
3,7
3,6
3,2
3,2
Индекс (2009 г. = 100)
100
97
87
85
Средна цена
3 717
4 165
4 761
4 627
Индекс (2009 г. = 100)
100
112
128
124
Общо за всички трети държави, с изключение на Индия
Обем (в тонове)
25 793
33 586
35 749
37 712
Индекс (2009 г. = 100)
100
130
139
146
Пазарен дял (%)
19,6
17,9
18,2
19,1
Индекс (2009 г. = 100)
100
91
93
97
Средна. цена
3 609
4 214
4 748
4 483
Индекс (2009 г. = 100)
100
117
132
124
(111)
Освен дъмпинговия внос от Индия, който по време на ПР е представлявал 48 % от целия внос на пазара на Съюза, има и други източници на внос, сред които Китайската народна република, Корея и Швейцария, които трябва да бъдат разгледани в контекста на причинно-следствената връзка.
(112)
Разследването показа, че средните продажни цени на корейските и швейцарските производители износители са останали над продажните цени на индийските производители износители и над тези на промишлеността на Съюза през разглеждания период, и особено по време на ПР. Освен това техният пазарен дял е намалял съответно с 0,5 и 1,6 процентни пункта по време на ПР.
(113)
Средната цена от Китайската народна република е била под цената на промишлеността на Съюза и пазарният дял на тази държава е отбелязал възходяща тенденция през разглеждания период. Въпреки това разследването показа, че продуктовият асортимент на китайския внос е различен и че китайските продукти не са в директна конкуренция с продуктите на промишлеността на Съюза или с тези от индийски произход. Поради това бе счетено, че не е възможно китайският износ да е оказал значително въздействие върху основните видове на продукта, продавани от промишлеността на Съюза на пазара на Съюза. Поради това, каквото и да е било въздействието на вноса от Китай във връзка с понесената от промишлеността на Съюза вреда, то е било минимално.
(114)
Въпреки това един производител износител заяви, че вносът на телове от неръждаеми стомани от Китайската народна република, Република Корея и Швейцария е трябвало да бъде включен в обхвата на настоящото разследване.
(115)
В допълнение към фактите и съображенията, изложени по-горе, следва да се отбележи, че на първоначалния етап и до сега няма доказателства за дъмпинг, вреда и причинно-следствена връзка, които биха обосновали започването на антидъмпингова процедура по отношение на вноса с произход от посочените по-горе държави. Освен това, дори и да са налице доказателства, които обосновават разследването на останалия внос, разликата в третирането, което се състои в започването на антидъмпингова процедура само по отношение на индийския внос, не може да се счита за дискриминационна. Поради това твърдението, че тези държави е трябвало да бъдат включени в обхвата на разследването, не е основателно и следва да бъде отхвърлено.
(116)
Въз основа на изложеното по-горе се стигна до заключението, че износът от други трети държави не е допринесъл съществено за вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
6.3.2. Равнище на износа на промишлеността на Съюза
(117)
Общият износ на разглеждания продукт от промишлеността на Съюза е представлявал 8,5 % от общото производство през ПР. Тази ситуация намира отражение при износа от включените в извадката производители от Съюза за несвързани клиенти, чийто износ е представлявал 7 % от производството през ПР, а цените са били 36 % по-високи от тези на пазара на ЕС през същия период. Въз основа на това може да се направи заключението, че не е възможно износната дейност на промишлеността на Съюза да е евентуална причина за съществена вреда.
6.3.3. Икономическа криза и цени на суровините
(118)
Както бе посочено в съображение 68 по-горе, потреблението през 2009 г. е било особено ниско поради изключително високите цени на никела и въздействието на икономическата криза. Тази ситуация несъмнено обяснява особено лошото финансово състояние на промишлеността на Съюза през 2009 г. Въпреки това следва да се отбележи, че в ситуацията на растящо потребление от 2010 г. насам резултатите на дъмпинговия внос на ниски цени контрастират с тези на промишлеността на Съюза.
(119)
Разследването показа, че дори по време на цялостното икономическо възстановяване промишлеността на Съюза не е била в състояние да се възползва от растящото потребление и е губела пазарен дял по време на целия период на разглеждане, докато дъмпинговият индийски износ е спечелил по-голям пазарен дял.
(120)
Следователно, въпреки че икономическата криза и повишението на цените на суровините може да са допринесли за слабите резултати на промишлеността на Съюза, като цяло не може да се счита, че те са оказали такова влияние, че да прекъснат причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос и съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза по време на ПР.
6.4. Заключение относно причинно-следствената връзка
(121)
Установено бе, че е налице съществено увеличение на обема и пазарния дял на дъмпинговия внос с произход от Индия през разглеждания период (съответно със 110 и 40 %). Освен това бе установено, че този внос постоянно е подбивал цените на промишлеността на Съюза на пазара на Съюза, особено през ПР (средно с 15 %).
(122)
Този ръст на обема и на пазарния дял на дъмпинговия внос от Индия е съвпаднал със слабото развитие на финансовото състояние на промишлеността на Съюза особено през 2010 г. Поради това, въпреки възстановяването на потреблението, промишлеността на Съюза не е била в състояние да прехвърли увеличението на производствените разходи на клиентите си по задоволителен начин, поради което финансовите показатели, като рентабилност, паричен поток и инвестиции, са останали на ниско равнище.
(123)
Разглеждането на другите известни фактори, които може да са причинили вреда на промишлеността на Съюза, показа, че тези фактори не са от такова естество, че да нарушат причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос от Индия и вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
(124)
Въз основа на изложения по-горе анализ, при който бе разграничено и отделено въздействието на всички известни фактори върху състоянието на промишлеността на Съюза от вредоносния ефект на дъмпинговия износ, се стига до временното заключение, че дъмпинговият внос от Индия е причинил съществена вреда на промишлеността на Съюза по смисъла на член 3, параграф 6 от основния регламент.
7. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
7.1. Общи съображения
(125)
В съответствие с член 21 от основния регламент бе проучено дали въпреки временната констатация за вредоносен дъмпинг съществуват неопровержими доводи да се направи заключението, че не е в интерес на Съюза да се приемат мерки в този конкретен случай. Интересът на Съюза бе анализиран на базата на оценка на всички различни засегнати интереси, в това число тези на промишлеността на Съюза, на вносителите и на ползвателите.
7.2. Интерес на промишлеността на Съюза
(126)
Промишлеността на Съюза е съставена от 27 известни производители, които представляват цялото производство на сходния продукт в Съюза. Тези производители са установени в различни държави членки на Съюза и наемат пряко повече от 1 747 работници във връзка със сходния продукт.
(127)
Един производител от Съюза, който представлява относително малък дял от производството на Съюза и има свързано дружество в Индия, се противопостави на започването на разследване. Както бе посочено в съображение 22, той заяви също така, че високотехнологичните продукти следва да не бъдат включени в обхвата на разследването и че не е в интерес на Съюза на този вид продукти да бъдат наложени същите мерки.
(128)
Както бе посочено в съображение 72, този въпрос вече бе разгледан във въпросника, като контролните номера на продукта бяха разширени, което ясно определи тези видове в рамките на разследването. На този етап от разследването стана ясно обаче, че високотехнологичните продукти са били обхванати в разследването и че индийските производители износители са изнасяли само ограничени количества от тези видове на продукта. Поради това изразената от посочения производител загриженост не бе счетена за основателна и неговото искане бе отхвърлено.
(129)
Установено бе, че промишлеността на Съюза е понесла съществена вреда, причинена от дъмпинговия внос от Индия. Припомня се, че промишлеността на Съюза не е могла да се възползва изцяло от растящото потребление и финансовото ѝ състояние е останало нестабилно.
(130)
Очаква се, че налагането на антидъмпингови мита ще възстанови справедливите условия за търговия на пазара на Съюза, което ще позволи на промишлеността на Съюза да направи така, че цените на сходния продукт да отразяват производствените разходи.
(131)
Може да се очаква също така, че налагането на мерки ще позволи на промишлеността на Съюза да си възвърне поне част от изгубения през разглеждания период пазарен дял, което ще окаже положително въздействие върху нейната рентабилност и цялостното ѝ финансово състояние. Налагането на мерки би позволило на промишлеността да продължи да полага и да задълбочава усилията си за укрепване на своята икономическа ефективност.
(132)
В случай че не бъдат наложени мерки, може да се очакват нови загуби на пазарен дял и рентабилността на промишлеността на Съюза ще продължи да се влошава.
(133)
Поради това бе направено временното заключение, че налагането на антидъмпингови мерки върху вноса с произход от Индия би било в интерес на промишлеността на Съюза.
7.3. Интерес на ползвателите
(134)
Въпросници бяха изпратени на девет потребители в Съюза. Само трима ползватели отговориха на въпросниците; те представляват 6 % от общия внос на разглеждания продукт от Индия по време на ПР. Тези ползватели работят в отрасли, свързани с преработката на храни, включително технически кухни и кетъринг, домакински уреди, автомобилната промишленост.
(135)
Закупените количества от Индия са представлявали средно около 67 % от общия размер на закупените количества на разглеждания продукт, и Индия е представлявала изключителен доставчик само за един ползвател. По време на ПР средният процент на оборота, включващ разглеждания продукт, е представлявал 54 % от общия оборот.
(136)
Разследването показа, че по време на ПР средната рентабилност на всички оказали съдействие ползватели в отраслите, в които се използва разглежданият продукт, е била над 9 % от оборота.
(137)
Възможното въздействие на предлаганите мерки бе оценено въз основа на отговорите на въпросника, получени от ползвателите и от общия пазар на Съюза за разглеждания продукт и сходния продукт. Дори да се предположи, че за пазара на Съюза ще настъпи най-неблагоприятно развитие, т.е. че увеличението на цените няма да може да бъде прехвърлено на дистрибуторската верига и че ползвателите ще продължат да закупуват от Индия същите обеми, митото ще доведе до спад на рентабилността на ползвателите в размер на около 1,2 процентни пункта.
(138)
Трябва да се отбележи, че един ползвател е заел неутрална позиция по отношение на разследването, защото счита, че налагането на мерки няма да окаже значително въздействие върху пазарните цени, тъй като евентуалното повишение на цената ще бъде поето от дистрибуторите.
(139)
Друг ползвател изрази опасения, че, ако бъдат наложени, мерките ще засегнат и някои видове на продукта, които вече не са произвеждани в Съюза. Разследването показа обаче, че видовете на продукта, посочени от този ползвател, все още се произвеждат в Съюза и че търсенето на тези видове класове неръждаема стомана не е значително. Освен това следва да се отбележи, че по време на разглеждания период производителите от Съюза не са произвеждали на пълен капацитет, което означава, че в случай на повишаване на търсенето производството би могло да следва съответната тенденция.
(140)
Следва да се подчертае, че тъй като разглежданият продукт е стандартизиран от гледна точка на отрасъла и употребата, ползвателите биха могли лесно да променят своите източници на доставка, що се отнася до качеството или цената на продукта. Налагането на мерки следва да не представлява пречка пред възможността за внос на разглеждания продукт от други държави и дори и от Индия, след отстраняване на последиците, изразяващи се в нарушаване на търговията и породени от упражнявания дъмпинг.
(141)
С оглед на изложеното по-горе, макар и да е вероятно мерките върху индийския внос да окажат по-голямо отрицателно въздействие върху някои ползватели, отколкото върху други, цялостното отражение върху ползвателите се счита за ограничено.
7.4. Интерес на вносителите
(142)
Несвързаните вносители оказаха ограничено съдействие. Девет вносители предоставиха информация във връзка с подбора на извадка, но само един оказа съдействие. Това дружество е представлявало 7 % от общия внос от Индия по време на ПР. То се противопоставя на налагането на мерки, тъй като Индия е най-големият му доставчик. Въпреки че налагането на мерки би оказало отрицателно въздействие върху рентабилността му поради по-високите разходи, дружеството вносител би трябвало да бъде в състояние да прехвърли поне част от увеличените разходи на своите клиенти.
(143)
Освен това вносителите биха могли да преминат на други източници на доставка, в това число промишлеността на Съюза и други държави износители.
(144)
Въз основа на това бе направено временното заключение, че налагането на антидъмпингови мерки няма да има съществено отрицателно въздействие върху интереса на вносителите.
7.5. Заключение относно интереса на Съюза
(145)
С оглед на изложеното по-горе бе направено временното заключение, че като цяло въз основа на наличната информация по отношение на интереса на Съюза не съществуват неопровержими доводи срещу налагането на мерки върху вноса на разглеждания продукт от Индия.
(146)
Освен това, като се вземе предвид цялостното въздействие на антидъмпинговите мерки върху пазара на Съюза, положителното въздействие, особено това върху промишлеността на Съюза, изглежда надвишава потенциалното отрицателно въздействие върху останалите по-ограничени групи от заинтересовани страни.
8. ПРЕДЛОЖЕНИЕ ЗА ВРЕМЕННИ АНТИДЪМПИНГОВИ МЕРКИ
(147)
С оглед на направените заключения по отношение на дъмпинга, вредата, причинно-следствената връзка и интереса на Съюза следва да бъдат наложени временни антидъмпингови мерки, за да се предотврати по-нататъшното нанасяне на вреда на промишлеността на Съюза от дъмпинговия внос.
8.1. Ниво на отстраняване на вредата
(148)
За определянето на нивото на тези мерки бяха взети под внимание установените дъмпингови маржове и размерът на митото, необходимо за отстраняване на вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
(149)
При изчисляването на размера на митото, необходимо за отстраняване на последиците от вредоносния дъмпинг, беше счетено, че мерките следва да предоставят възможност на промишлеността на Съюза да покрие производствените си разходи и да реализира печалба преди облагането с данъци, каквато разумно може да се очаква да бъде реализирана в промишлен сектор от този вид при нормални условия на конкуренция, т.е. при отсъствието на дъмпингов внос, от продажбата на сходния продукт в Съюза.
(150)
Поради това нивото на отстраняване на вредата бе изчислено на базата на сравнение на среднопретеглената цена на дъмпинговия внос, установена за целите на изчисляването на подбиването на цената от съображение 77 по-горе, с невредоносната цена на промишлеността на Съюза за сходния продукт. Невредоносната цена бе установена, като към производствените разходи се добави разумно равнище на печалба. Целевият марж на печалбата бе временно определен на 5 %, както бе посочено в съображение 95.
(151)
Всяка разлика, произтичаща от това сравнение, след това беше изразена като процент от средната обща цена CIF на вноса, вж. съображение 154.
8.2. Временни мерки
(152)
С оглед на изложеното по-горе се счита, че в съответствие с член 7, параграф 2 от основния регламент спрямо вноса на някои видове телове от неръждаеми стомани с произход от Индия следва да бъдат наложени временни антидъмпингови мита на равнището на по-ниската от двете стойности - на дъмпинговия марж или маржа на вредата, съгласно правилото за по-ниското мито.
(153)
Що се отнася до успоредното антисубсидийно разследване съгласно член 14, параграф 1 от основния регламент и член 24, параграф 1, втората алинея от Регламент (ЕО) № 597/2009 на Съвета от 11 юни 2009 г. за защита срещу субсидиран внос от страни, които не са членки на Европейската общност (5), не се допуска едновременно налагане на антидъмпингово и изравнително мито при разглеждане на един и същ случай, възникнал поради дъмпинг или наличие на експортно субсидиране. Всички схеми за субсидиране, разгледани във временния антисубсидиен регламент (6), се отнасят за експортното субсидиране. Съответните временни антидъмпингови митнически ставки на оказалите съдействие производители са следователно съответно коригирани.
(154)
Въз основа на изложеното по-горе временните антидъмпингови митнически ставки са установени при съпоставка на маржовете на вредата, дъмпинговите маржове и ставките на изравнителното мито. Следователно предложените антидъмпингови мита са, както следва:
(В проценти)
Дружество
Марж на вредата
Дъмпингов марж
Ставка на изравнителното мито
Ставка на временното антидъмпингово мито
Rajaraatna Metal Industries
17,2
32,3
4,3
12,9
Venus group
26,1
30,4
3,2
22,9
Viraj Profiles
32,1
24,4
0,0
24,4
Оказали съдействие дружества, които не са включени в извадката
24,0
28,0
3,8
20,2
Всички други дружества
32,1
32,3
4,3
27,8
(155)
Индивидуалните ставки на антидъмпинговото мито за дружествата, посочени в настоящия регламент, са установени въз основа на констатациите от настоящото разследване. Поради това те отразяват състоянието, констатирано по време на разследването по отношение на тези дружества. Така тези митнически ставки (за разлика от митото, което се прилага в национален мащаб за „всички други дружества“) са приложими изключително за вноса на разглеждания продукт с произход от Индия, който е произведен от съответните дружества, т.е. от посочените конкретни правни субекти. Внесеният разглеждан продукт, произведен от всяко друго дружество, което не е конкретно посочено в постановителната част на настоящия регламент с наименование и адрес, включително субекти, свързани с конкретно посочените, не могат да се ползват от тези ставки и се облагат с митото, приложимо по отношение на „всички други дружества“.
(156)
Всяко искане за прилагане на тези индивидуални ставки на антидъмпинговото мито за дружествата (напр. след промяна на наименованието на правния субект или след създаване на нови структури за производство или продажби) следва незабавно да се изпраща до Комисията (7) заедно с цялата относима информация, по-специално във връзка с всяка промяна в дейността на дружеството, свързана с производството и продажбите на местния пазар и за износ, например във връзка с промяна на наименованието или промяна в структурите за производство и продажби. Ако е целесъобразно, регламентът ще бъде съответно изменен, като списъкът на дружествата, които се ползват от индивидуални митнически ставки, бъде актуализиран.
(157)
За да се осигури правилното прилагане на антидъмпинговото мито, нивото на остатъчното мито следва да се прилага не само за неоказалите съдействие производители износители, но и за тези производители, които през ПР не са осъществили износ за Съюза.
9. ЗАКЛЮЧИТЕЛНА РАЗПОРЕДБА
(158)
В интерес на доброто управление следва да се определи период, в който заинтересованите страни, които са заявили интереса си в срока, определен в известието за започване, могат да представят становищата си в писмен вид и да поискат изслушване. Освен това следва да се отбележи, че направените за целите на настоящия регламент констатации във връзка с налагането на антидъмпинговите мита са временни и е възможно да бъдат преразгледани при изготвянето на окончателните констатации,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. Налага се временно антидъмпингово мито върху вноса на телове от неръждаеми стомани, съдържащи тегловно:
-
2,5 % или повече никел, различни от телове, съдържащи тегловно 28 % или повече, но не повече от 31 % никел и 20 % или повече, но не повече от 22 % хром,
-
по-малко от 2,5 % никел, различни от телове, съдържащи тегловно 13 % или повече, но не повече от 25 % хром и 3,5 % или повече, но не повече от 6 % алуминий,
класирани понастоящем в кодове по КН 7223 00 19 и 7223 00 99 и с произход от Индия.
2. Ставките на временното антидъмпингово мито, приложими към нетната цена франко граница на Съюза преди обмитяване за продукта, описан в параграф 1 и произведен от изброените по-долу дружества, са следните:
Дружество
Мито (%)
Допълнителен код по ТАРИК
Raajratna, Metal Industries, Ahmedabad, Gujarat
12,9
B775
Venus Wire Industries Pvt. Ltd, Mumbai, Maharashtra
22,9
B776
Precision Metals, Mumbai, Maharashtra
22,9
B777
Hindustan Inox Ltd., Mumbai, Maharashtra
22,9
B778
Sieves Manufacturer India Pvt. Ltd., Mumbai, Maharashtra
22,9
B779
Viraj Profiles Vpl. Ltd., Thane, Maharashtra
24,4
B780
Дружества, изброени в приложението
20,2
B781
Всички други дружества
27,8
B999
3. Допускането на посочения в параграф 1 продукт за свободно обращение в Съюза става след представянето на гаранция, равностойна по размер на временното мито.
4. Освен ако не е предвидено друго, се прилагат действащите разпоредби относно митата.
Член 2
1. Без да се засягат разпоредбите на член 20 от Регламент (ЕО) № 1225/2009, заинтересованите страни могат да поискат оповестяване на основните факти и съображения, въз основа на които е приет настоящият регламент, да представят в писмена форма своите становища и да поискат да бъдат изслушани от Комисията в срок от един месец от датата на влизане в сила на настоящия регламент.
2. В съответствие с член 21, параграф 4 от Регламент (ЕО) № 1225/2009 засегнатите страни имат право на коментар по прилагането на настоящия регламент в срок от един месец от датата на влизането му в сила.
Член 3
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Член 1 от настоящия регламент се прилага за срок от шест месеца.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Брюксел на 3 май 2013 година.
KOMISIJOS REGLAMENTAS (ES) Nr. 418/2013
2013 m. gegužės 3 d.
kuriuo tam tikroms importuojamoms Indijos kilmės nerūdijančio plieno vieloms nustatomas laikinasis antidempingo muitas
EUROPOS KOMISIJA,
atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
atsižvelgdama į 2009 m. lapkričio 30 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1225/2009 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių (1) (toliau - pagrindinis reglamentas), ypač į jo 7 straipsnį,
pasikonsultavusi su Patariamuoju komitetu,
kadangi:
1. PROCEDŪRA
1.1. Inicijavimas
(1)
2012 m. rugpjūčio 10 d. Europos Komisija (toliau - Komisija) Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje (2) paskelbė pranešimą apie antidempingo tyrimo dėl tam tikrų į Europos Sąjungą (toliau - Sąjunga) importuojamų Indijos (toliau - nagrinėjamoji šalis) kilmės nerūdijančio plieno vielų (toliau - antidempingo tyrimas) inicijavimą (toliau - pranešimas apie inicijavimą).
(2)
Tą pačią dieną pranešimu Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje (3) Komisija paskelbė apie antisubsidijų tyrimo dėl tam tikrų į Sąjungą importuojamų Indijos kilmės nerūdijančio plieno vielų inicijavimą ir pradėjo atskirą tyrimą (toliau - antisubsidijų tyrimas).
(3)
Antidempingo tyrimas inicijuotas 2012 m. birželio 28 d. gavus Europos geležies ir plieno pramonės konfederacijos (toliau - Eurofer arba skundo pateikėjas) gamintojų, kurie pagamina daugiau nei 50 % visų tam tikrų nerūdijančio plieno vielų Sąjungoje, vardu pateiktą skundą. Skunde pateikti šio produkto dempingo ir dėl to daromos materialinės žalos prima facie įrodymai, kurių pakako tyrimo inicijavimui pagrįsti.
1.2. Su tyrimu susijusios šalys
(4)
Apie tyrimo inicijavimą Komisija oficialiai pranešė skundo pateikėjui, kitiems žinomiems Sąjungos gamintojams, žinomiems eksportuojantiems gamintojams, žinomiems importuotojams ir naudotojams ir Indijos valdžios institucijoms.
(5)
Suinteresuotosioms šalims buvo suteikta galimybė raštu pareikšti savo nuomonę ir prašyti jas išklausyti per pranešime apie inicijavimą nustatytą terminą. Visos suinteresuotosios šalys, pateikusios prašymą jas išklausyti ir jame nurodžiusios svarbias priežastis, dėl kurių reikėtų jas išklausyti, buvo išklausytos.
(6)
Atsižvelgdama į didelį su tyrimu susijusių nagrinėjamosios šalies eksportuojančių gamintojų, nesusijusių importuotojų ir Sąjungos gamintojų skaičių ir norėdama tyrimą užbaigti per teisės aktuose nustatytą terminą Komisija pranešime apie inicijavimą paskelbė nusprendusi pasirinkti pagrįstą nagrinėjamosios šalies eksportuojančių gamintojų, nesusijusių importuotojų ir Sąjungos gamintojų, kuriuos būtų galima išnagrinėti, skaičių ir pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnį atlikti atranką (toliau - atranka).
1.2.1. Eksportuojančių gamintojų atranka
(7)
Kad Komisija galėtų nuspręsti, ar atranka būtina (o jei būtina, kad galėtų atrinkti bendroves), visų nagrinėjamosios šalies eksportuojančių gamintojų prašyta Komisijai pranešti apie save ir pateikti pranešime apie inicijavimą nurodytą informaciją.
(8)
Prašomą informaciją pateikė ir sutiko būti atrinkti iš viso 18 nagrinėjamosios šalies eksportuojančių gamintojų, kai kurie priklausantys tai pačiai grupei, o septynios iš jų prašė taikyti individualų nagrinėjimą tuo atveju, jei nebūtų atrinkti. 15 iš šių bendradarbiaujančių bendrovių nurodė per tiriamąjį laikotarpį eksportavusios nerūdijančio plieno vielas į Sąjungą. Todėl atranka atlikta remiantis šių 15 eksportuojančių gamintojų pateikta informacija.
(9)
Pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnį Komisija bendroves atrinko remdamasi didžiausia tipine nagrinėjamojo produkto eksporto į Sąjungą apimtimi, kurią būtų galima pagrįstai išnagrinėti per turimą laikotarpį. Atrinktos dvi individualios bendrovės ir viena keturių susijusių bendrovių grupė; jų eksportas sudarė daugiau nei 63 % visos nagrinėjamojo produkto eksporto į Sąjungą apimties.
(10)
Pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnio 2 dalį dėl atrinktų bendrovių konsultuotasi su visais žinomais susijusiais eksportuojančiais gamintojais ir nagrinėjamosios šalies valdžios institucijomis. Dėl atrinktų bendrovių atrankos pastabų nepateikta.
(11)
Kaip nurodyta 9 konstatuojamojoje dalyje, pagrįstai atrinkta tik tiek bendrovių, kiek galima išnagrinėti per turimą laikotarpį. Atliekant tyrimą nagrinėtos bendrovės išvardytos 19 konstatuojamojoje dalyje.
(12)
Be to, kaip minėta 8 konstatuojamojoje dalyje, pradžioje gauti septyni prašymai individualiam nagrinėjimui atlikti. Tačiau nuspręsta, kad šiuo etapu individualus nagrinėjimas pernelyg apsunkintų tyrimą ir trukdytų jį laiku užbaigti.
(13)
Vis dėlto eksportuotojų, kurie reikiamą informaciją pateikė per nurodytą laikotarpį, prašymai bus nagrinėjami toliau atliekant tyrimą.
1.2.2. Sąjungos gamintojų atranka
(14)
Pranešime apie inicijavimą Komisija paskelbė preliminariai atrinkusi Sąjungos gamintojus. Pirmiausia buvo atrinkti penki gamintojai, kurie iki tyrimo inicijavimo Komisijai buvo žinomi kaip Sąjungos nerūdijančio plieno vielų gamintojai. Komisija bendroves atrinko remdamasi pardavimo ir gamybos apimtimi bei geografine vieta. Pranešime apie inicijavimą suinteresuotosios šalys taip pat ragintos pareikšti savo nuomonę dėl laikinai atrinktų bendrovių. Dėl siūlomų atrinktų bendrovių pastabų negauta. Išanalizavus klausimyno atsakymus nustatyta, kad vienas atrinktas Sąjungos gamintojas turėjo susijusią bendrovę, kuri taip pat gamino ir pardavė nerūdijančio plieno vielas. Taigi ši susijusi bendrovė taip pat buvo atrinkta. Šeši atrinkti Sąjungos gamintojai sudarė 46,5 % apskaičiuotos visos Sąjungos gamybos apimties. Laikyta, kad atrinktos bendrovės yra tipiškos Sąjungos pramonės bendrovės.
1.2.3. Importuotojų atranka
(15)
Kad Komisija galėtų nuspręsti, ar atranka būtina (o jei būtina, kad galėtų atrinkti bendroves), visų nesusijusių importuotojų prašyta Komisijai pranešti apie save ir pateikti pranešime apie inicijavimą nurodytą informaciją.
(16)
Prašomą informaciją pateikė ir sutiko būti atrinktais devyni nesusiję importuotojai. Komisija atrinko tris bendroves, kurios sudarė 23,8 % importo iš Indijos į Sąjungą per tiriamąjį laikotarpį apimties, remdamasi didžiausia importo į Sąjungą apimtimi. Tačiau du atrinkti importuotojai nepateikė klausimyno atsakymų. Todėl šiame tyrimo etape nebuvo galima taikyti atrankos, vėliau vykdant tyrimą bus vėl stengiamasi užtikrinti importuotojų bendradarbiavimą
1.2.4. Klausimyno atsakymai ir tikrinamieji vizitai
(17)
Klausimynai nusiųsti trims atrinktiems Indijos eksportuojantiems gamintojams (jų grupėms) ir eksportuojantiems gamintojams, kurie prašė taikyti individualų nagrinėjimą, šešiems atrinktiems Sąjungos gamintojams, trims atrinktiems nesusijusiems importuotojams ir devyniems žinomiems naudotojams.
(18)
Klausimyno atsakymus pateikė trys atrinkti Indijos eksportuojantys gamintojai (jų grupės) ir du eksportuojantys gamintojai iš tų, kurie prašė taikyti individualų nagrinėjimą, šeši atrinkti Sąjungos gamintojai, vienas nesusijęs importuotojas ir trys naudotojai.
(19)
Komisija rinko ir tikrino visą suinteresuotųjų šalių pateiktą informaciją, kurią mano esant reikalingą siekiant padaryti preliminarias išvadas dėl dempingo, jo daromos žalos ir Sąjungos interesų. Tikrinamieji vizitai surengti toliau išvardytų bendrovių patalpose.
Sąjungos gamintojai:
-
Hagener Feinstahl GmbH, Hagenas, Vokietija,
-
Inoxfil S.A., Igvalada, Ispanija,
-
Rodacciai SPA, Milanas, Italija,
-
Trafilerie Brambilla SPA, Calziocorte, Italija,
-
Ugitech grupė:
-
Ugitech France S.A., Breso Burgas, Prancūzija,
-
Sprint Metal Edelstahl, Hėmeris, Vokietija.
Eksportuojantys Indijos gamintojai:
-
Raajratna Metal Industries, Ahmedabad, Gujarat,
-
Viraj Profiles Vpl. Ltd., Thane, Maharaštra,
-
Venus grupė:
-
Venus Wire Industries Pvt. Ltd, Mumbajus, Maharaštra,
-
Precision Metals, Mumbajus, Maharaštra,
-
Hindustan Inox Ltd., Mumbajus, Maharaštra.
1.3. Tiriamasis ir nagrinėjamasis laikotarpiai
(20)
Atliekant dempingo ir žalos tyrimą nagrinėtas 2011 m. balandžio 1 d. - 2012 m. kovo 31 d. laikotarpis (toliau - tiriamasis laikotarpis arba TL). Tiriant žalai įvertinti svarbias tendencijas buvo nagrinėjamas laikotarpis nuo 2009 m. sausio 1 d. iki tiriamojo laikotarpio pabaigos (toliau - nagrinėjamasis laikotarpis).
2. NAGRINĖJAMASIS PRODUKTAS IR PANAŠUS PRODUKTAS
2.1. Nagrinėjamasis produktas
(21)
Nagrinėjamasis produktas - Indijos kilmės nerūdijančio plieno viela, kurios sudėtyje:
-
nikelis sudaro ne mažiau kaip 2,5 % masės, išskyrus vielą, kurios sudėtyje esantis nikelis sudaro ne mažiau kaip 28 %, bet ne daugiau kaip 31 % masės ir kurios sudėtyje esantis chromas sudaro ne mažiau kaip 20 %, bet ne daugiau kaip 22 % masės,
-
nikelis sudaro mažiau kaip 2,5 % masės, išskyrus vielą, kurios sudėtyje esantis chromas sudaro ne mažiau kaip 13 %, bet ne daugiau kaip 25 % masės, ir kurios sudėtyje esantis aliuminis sudaro ne mažiau kaip 3,5 %, bet ne daugiau kaip 6 % masės,
ir kurios KN kodai yra 7223 00 19 ir 7223 00 99.
(22)
Viena šalis teigė, kad yra vadinamosios labai techniškos produktų rūšys, kurios skiriasi nuo kitų Indijoje ir Sąjungoje gaminamo nagrinėjamojo produkto rūšių. Jos taip pat teigė, kad ne taip kaip daugelio rūšių produktai, eksportuojami iš Indijos į Sąjungą, techniškų rūšių produktai yra ne prekės, bet konkrečių rūšių produktai, gaminami konkrečiai paskirčiai pagal tam tikras plieno markes ir tam tikrą diametrą, ir jie neturėtų būti nagrinėjami šiame tyrime.
(23)
Šiame etape atrodo, kad techniškų rūšių produktai priklauso produkto apibrėžčiai ir pasižymi tomis pačiomis pagrindinėmis fizinėmis, cheminėmis ir techninėmis savybėmis, palyginti su kitų rūšių nagrinėjamuoju produktu. Be to, atrodo, kad šių rūšių produktus taip pat gamina Sąjungos gamintojai, taigi techninių rūšių produktai patenka į tyrimo aprėptį.
2.2. Panašus produktas
(24)
Atlikus tyrimą patvirtinta, kad nagrinėjamojo produkto ir Indijoje gaminamo ir vidaus rinkoje parduodamo produkto, taip pat Sąjungos pramonės gaminamo ir Sąjungos rinkoje parduodamo produkto pagrindinės fizinės, cheminės ir techninės savybės ir naudojimo paskirtis sutampa. Todėl šie produktai preliminariai laikomi panašiais, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 1 straipsnio 4 dalyje.
3. DEMPINGAS
3.1. Įžanga
(25)
Per tikrinamuosius vizitus trijų atrinktų eksportuojančių Indijos gamintojų patalpose ir vėliau analizuojant surinktą informaciją nustatyta, kad visi šie gamintojai pateikė tam tikros informacijos, kurios negalima laikyti patikima.
(26)
Vieno eksportuojančio gamintojo atveju Komisija nustatė, kad klausimyno atsakymuose nurodytos sąnaudos neatitiko gamintojo vidinėje apskaitos sistemoje nurodytų sąnaudų ir negalėjo būti su jomis suderintos.
(27)
Eksportuojantis gamintojas teigė, kad Komisijai nurodytų sąnaudų ir vidinėje apskaitos sistemoje per tikrinamąjį vizitą nustatytų sąnaudų skirtumai atsirado dėl sandorių registracijos klaidų ir apskaitos metodų skirtumų, ypač kiek tai susiję su žaliavų suvartojimu. Eksportuojantis gamintojas tvirtino, kad vidinės apskaitos sistemos duomenys buvo nepatikimi ir jų nereikėtų naudoti atliekant šį tyrimą. Nors eksportuojantis gamintojas tą pačią apskaitos sistemą naudojo ne vienerius metus, jis tvirtino, kad Komisija analizuodama turėtų remtis klausimyno atsakymuose pateiktais sąnaudų duomenimis, o ne bendrovės vidinės apskaitos sistemos sąnaudų duomenimis.
(28)
Pažymėtina, kad nors vidinės apskaitos sistemos duomenys atitiko eksportuojančio gamintojo pateiktas auditorių patikrintas finansines ataskaitas, per tikrinamąjį vizitą nebuvo įmanoma nustatyti atitikties ir sąsajų tarp sąnaudų lentelių, kurios buvo specialiai parengtos šiam tyrimui, ir vidinės apskaitos sistemos duomenų. Todėl pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnį manoma, kad šiame antidempingo tyrime turėtų būti naudojami eksportuojančio gamintojo apskaitos sistemoje nustatyti duomenys.
(29)
Dėl to Komisija preliminariai pakoregavo minėto eksportuojančio gamintojo klausimyno atsakymuose pateiktus sąnaudų duomenis naudodamasi turimais faktais jo vidinėje apskaitos sistemoje.
(30)
Antro eksportuojančio gamintojo atveju Komisija nustatė, kad klausimyno atsakymuose Komisijai nurodyti žaliavų įsigijimo ir suvartojimo duomenys yra nepagrįsti gamintojo atsargų valdymo sistemoje nustatytais duomenimis. Paaiškėjo, kad paskirstymo pagal plieno markes duomenys šiuose dviejuose šaltiniuose buvo skirtingi. Komisija pažymi, kad plieno markė yra pagrindinis veiksnys nustatant gatavo produkto sąnaudas. Dėl nepatikimos informacijos apie plieno markę gali būti gerokai iškreiptas atskirų rūšių produktų sąnaudų ir pardavimo kainų skaičiavimas ir dėl to būti klaidinantis.
(31)
Tačiau eksportuojantis gamintojas teigė, kad kompiuterinės bylos su žaliavų įsigijimo duomenimis, kurias Komisija paėmė tikrinamojo vizito metu, buvo neišsamios, nes kiti bendrovės skyriai papildomai įsigijo žaliavų, tačiau šis įsigijimas nebuvo registruotas ir įtrauktas į kompiuterines bylas, kurios buvo paimtos tikrinamojo vizito metu ir kurias Komisija nagrinėjo. Be to, eksportuojantis gamintojas teigė, kad pastebėti plieno markių kiekio neatitikimai atsirado dėl to, kad kai kurios plieno markės iš dalies sutapo ir kad kai kurių gamybos procesų nebuvo galima atsekti pavienių plieno markių lygmeniu.
(32)
Tačiau Komisija pažymi, kad minėtų bendrovės tvirtinimų, susijusių su papildomais žaliavų įsigijimais, nepakanka pavienių plieno markių lygmeniu pastebėtiems trūkumams paaiškinti. Be to, Komisija pažymi, kad bendrovės teigimu neįmanoma atlikti tikslaus atsekimo pagal pavienes plieno markes visais gamybos proceso etapais. Dėl šio argumento dar labiau sumažėja visos plieno markių atskaitos sistemos patikimumas. Apie plieno markes pateiktą informaciją preliminariai reikia laikyti klaidinančia.
(33)
Komisija mano, kad nurodyti žaliavų paskirstymo pagal plieno markę duomenys yra nepatikimi ir preliminariai į juos turėtų būti neatsižvelgiama ir kad išvados pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnį turėtų būti pagrįstos turimais faktais. Dėl visos atskaitos sistemos nepatikimumo nebuvo įmanoma daryti išvadų remiantis jokiomis nurodytomis plieno markėmis. Todėl skaičiuojant bendrą dempingo skirtumą visiems produktams remtasi bendru visų žaliavų suvartojimu, neatsižvelgiant į paskirstymą pagal plieno markes.
(34)
Per tikrinamąjį vizitą trečiojo eksportuojančio gamintojo patalpose Komisija taip pat nustatė, kad klausimyno atsakymuose nurodytas žaliavų srautas neatitinka gamintojo apskaitos sistemos duomenų. Paaiškėjo, kad paskirstymo pagal plieno markes duomenys šiuose dviejuose šaltiniuose buvo skirtingi.
(35)
Eksportuojantis gamintojas pripažino kai kurias klausimyno atsakymų klaidas, tačiau teigė, kad bendro žaliavų kiekio skirtumus galima suderinti atsižvelgiant į atsargų pokyčius. Tačiau bendrovė taip pat teigė, kad dėl iš dalies sutampančių plieno markių neįmanoma tiksliai suderinti pagal kiekvieną atskirą plieno markę. Dėl šio argumento dar labiau sumažėja visos plieno markių atskaitos sistemos patikimumas. Apie plieno markes pateiktą informaciją reikia laikyti klaidinančia.
(36)
Komisija mano, kad nurodyti žaliavų paskirstymo pagal plieno markę duomenys yra nepatikimi ir preliminariai į juos turėtų būti neatsižvelgiama ir kad išvados pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnį turėtų būti pagrįstos turimais faktais. Dėl visos atskaitos sistemos nepatikimumo nebuvo įmanoma daryti išvadų remiantis jokiomis nurodytomis plieno markėmis. Todėl skaičiuojant bendrą dempingo skirtumą visiems produktams remtasi bendru visų žaliavų suvartojimu, neatsižvelgiant į paskirstymą pagal plieno markes.
(37)
Kiekvienam eksportuojančiam gamintojui nusiųsti atskiri raštai, kuriuose nurodytos konkrečios ir išsamios priežastys, dėl kurių manyta, kad tam tikrų klausimyno atsakymuose pateiktų duomenų negalima priimti. Jiems taip pat pranešta, kad Komisija laikinąsias išvadas pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnį ketino pagrįsti turimais faktais.
(38)
Visiems trims eksportuojantiems gamintojams suteikta galimybė pateikti pastabų, jie visi paprašė būti išklausytais ir ši galimybė jiems suteikta. Jie taip pat pateikė pastebėjimų raštu dėl galimo pagrindinio reglamento 18 straipsnio taikymo. Nepaisant bendrovių pateiktų paaiškinimų jos negalėjo patenkinamai išaiškinti pirmiau minėtų aspektų, dėl kurių kai kuriuos duomenis teko pakeisti geriausiais turimais faktais.
3.2. Normalioji vertė
(39)
Normaliajai vertei nustatyti Komisija pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 2 dalį pirmiausia išnagrinėjo, ar kiekvieno atrinkto eksportuojančio gamintojo panašaus produkto pardavimo vidaus rinkoje nepriklausomiems pirkėjams apimtis buvo tipiška, t. y. ar visa tokio pardavimo apimtis sudarė ne mažiau kaip 5 % visos nagrinėjamojo produkto pardavimo eksportui į Sąjungą per TL apimties. Komisija nustatė, kad kiekvieno atrinkto gamintojo bendras panašaus produkto pardavimas vidaus rinkoje buvo tipiškas.
(40)
Po to Komisija nustatė, kurie atrinktų gamintojų, kurių bendras pardavimas vidaus rinkoje buvo tipiškas, vidaus rinkoje parduoti tam tikrų rūšių produktai buvo tokie patys arba tiesiogiai panašūs į eksportui į Sąjungą parduodamų rūšių produktus.
(41)
Tačiau, kaip paaiškinta 3.1 skyriuje, dviejų eksportuojančių gamintojų atveju aprašytas palyginimas atliktas remiantis visais produktais, o ne lyginant atskirų rūšių produktus.
(42)
Nagrinėta, ar kiekvienos rūšies produkto, kurį kiekvienas atrinktas gamintojas pardavė vidaus rinkoje ir kuris, kaip nustatyta, yra toks pats arba panašus į tos rūšies produktą, kuris parduodamas eksportui į Sąjungą, pardavimas vidaus rinkoje buvo pakankamai tipiškas, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 2 dalyje. Konkrečios rūšies produkto pardavimas vidaus rinkoje buvo laikomas pakankamai tipišku, jeigu per TL tos rūšies produkto nepriklausomiems pirkėjams vidaus rinkoje iš viso parduota ne mažiau kaip 5 % viso to paties ar panašaus tam tikros rūšies produkto eksportui į Sąjungą parduoto kiekio.
(43)
Vėliau Komisija nagrinėjo, ar kiekvieno atrinkto gamintojo pardavimas vidaus rinkoje galėtų būti laikomas pardavimu įprastomis prekybos sąlygomis pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 4 dalį. Tai atlikta nustatant, kokia vidaus rinkoje nepriklausomiems pirkėjams parduoto kiekio dalis per TL buvo parduota pelningai.
(44)
Jeigu tam tikros rūšies produkto, kuris buvo parduotas už grynąją pardavimo kainą, lygią jo apskaičiuotosioms gamybos sąnaudoms arba už jas didesnę, parduotas kiekis sudarė daugiau kaip 80 % viso tos rūšies produkto parduoto kiekio ir jeigu vidutinė svertinė kaina buvo lygi vieneto gamybos sąnaudoms arba už jas didesnė, normalioji vertė buvo pagrįsta faktine vidaus rinkos kaina, apskaičiuota kaip tos rūšies produkto viso pardavimo vidaus rinkoje vidutinės svertinės kainos per TL, nepaisant to, ar toks pardavimas buvo pelningas ar ne.
(45)
Jeigu tam tikros rūšies produkto pelningo pardavimo apimtis sudarė ne daugiau kaip 80 % visos tos rūšies produkto pardavimo apimties arba jeigu tos rūšies produkto vidutinė svertinė kaina buvo mažesnė už vieneto gamybos sąnaudas, normalioji vertė buvo pagrįsta faktine vidaus rinkos kaina, kuri buvo apskaičiuota kaip tos rūšies produkto tik pelningo pardavimo vidaus rinkoje per TL vidutinė svertinė kaina.
(46)
Jei visų rūšių produktų pardavimas buvo nuostolingas, laikyta, kad jie nebuvo parduoti įprastomis prekybos sąlygomis.
(47)
Jei panašus produktas nebuvo parduotas įprastomis prekybos sąlygomis, taip pat jei vidaus rinkoje tam tikros rūšies produkto nebuvo parduotas tipiškas kiekis, Komisija normaliąją vertę apskaičiavo pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 3 ir 6 dalis.
(48)
Normalioji vertė buvo apskaičiuota prie vidutinių gamybos sąnaudų per tiriamąjį laikotarpį pridėjus atrinktų eksportuojančių gamintojų vidaus rinkoje per tiriamąjį laikotarpį įprastinėmis prekybos sąlygomis parduodant panašų produktą patirtas vidutines svertines pardavimo, bendrąsias ir administracines išlaidas ir gautą vidutinį svertinį pelną (prireikus pakoreguotus). Prireikus, ypač kaip paaiškinta 3.1 skyriuje, gamybos sąnaudos ir pardavimo, bendrosios ir administracinės išlaidos pakoreguotos prieš jas naudojant įprastoms prekybos sąlygoms nustatyti ir normaliajai vertei apskaičiuoti.
(49)
Kiekvienai bendrovei pateikti atskiri išsamūs skaičiavimai jų normaliajai vertei nustatyti, joms taip pat bus sudaryta galimybė pateikti pastabų.
3.3. Eksporto kaina
(50)
Atrinkti eksportuojantys gamintojai į Sąjungą eksportavo tiesiogiai nepriklausomiems pirkėjams arba per susijusias bendroves.
(51)
Nagrinėjamojo produkto tiesioginio eksporto nepriklausomiems pirkėjams Sąjungoje atvejais eksporto kaina buvo nustatyta pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 8 dalį remiantis faktiškai sumokėtomis arba mokėtinomis eksporto kainomis.
(52)
Kai eksportui į Sąjungą parduota per susijusią bendrovę, eksporto kaina nustatyta pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 9 dalį remiantis kaina, kuria importuotas produktas buvo pirmą kartą perparduotas nepriklausomiems pirkėjams Sąjungoje. Tokiais atvejais koreguota atsižvelgiant į visas tarp importo ir perpardavimo patirtas išlaidas, įskaitant muitus ir mokesčius, pardavimo, bendrąsias ir administracines išlaidas ir pelną. Susijusio importuotojo bendrosios, pardavimo ir administracinės išlaidos naudotos ir pagrįstas pelno dydis nustatytas remiantis nepriklausomo nagrinėjamojo produkto importuotojo gauto pelno dydžiu.
3.4. Palyginimas
(53)
Atrinktų eksportuojančių gamintojų normalioji vertė ir eksporto kaina buvo lyginamos remiantis gamintojo kainomis EXW sąlygomis.
(54)
Siekiant užtikrinti teisingą normaliosios vertės ir eksporto kainos palyginimą, pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalį koreguojant deramai atsižvelgta į skirtumus, turinčius poveikio kainoms ir kainų palyginamumui.
(55)
Tuo remiantis koreguota atsižvelgiant į vežimo, jūrų frachto, draudimo, tvarkymo, krovos ir papildomas išlaidas, pakavimo sąnaudas, kreditų sąnaudas, nuolaidas ir komisinius, jei buvo įrodyta, kad jie turėjo poveikio kainų palyginamumui.
3.5. Dempingo skirtumai
(56)
Remiantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 11 ir 12 dalimis, kiekvienos atrinktos bendrovės atveju panašiam produktui nustatyta vidutinė svertinė normalioji vertė buvo lyginama su nagrinėjamojo produkto vidutine svertine eksporto kaina.
(57)
Laikantis pagrindinio reglamento 9 straipsnio 6 dalies nuostatų, dėl to, kad visiems trims atrinktiems eksportuojantiems gamintojams taikytas pagrindinio reglamento 18 straipsnis, neatrinktų bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų dempingo skirtumo nebuvo galima nustatyti remiantis atrinktų bendrovių vidutiniu dempingo skirtumu.
(58)
Tokiu atveju laikyta, kad reikia laikinai nustatyti dempingo skirtumą, taikytiną bendradarbiaujantiems neatrinktiems eksportuojantiems gamintojams, remiantis jų eksporto kaina, nustatyta atsižvelgiant į Eurostato importo statistinius duomenis, ir vidutine normaliąja verte, nustatyta atrinktiems Indijos gamintojams, jei vidutinei normaliajai vertei poveikio neturėjo pagrindinio reglamento 18 straipsnio taikymas.
(59)
Tuo remiantis neatrinktoms bendradarbiaujančioms bendrovėms apskaičiuotas laikinasis 28,0 % dempingo skirtumas.
(60)
Visiems kitiems Indijos eksportuojantiems gamintojams Komisija pirmiausia nustatė bendradarbiavimo lygį. Dėl to palyginta visa klausimyno atsakymuose nurodyta eksporto apimtis ir pagal Eurostato importo statistinius duomenis gauta visa importo iš Indijos apimtis. Kadangi bendradarbiavimo lygis buvo aukštas, dempingo skirtumas kitoms bendrovėms nustatytas atsižvelgiant į didžiausią atrinktiems eksportuojantiems gamintojams nustatytą dempingo skirtumą.
(61)
Tuo pagrindu laikinai nustatytas dempingo lygis visos šalies mastu buvo 32,3 %
(62)
Tuo remiantis toliau pateikiami vidutiniai svertiniai dempingo skirtumai, išreikšti CIF kainos Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą, procentine dalimi:
(%)
Bendrovė
Laikinasis dempingo skirtumas
Raajratna Metal Industries
32,3
Venus grupė
30,4
Viraj Profiles
24,4
Bendradarbiaujančios neatrinktos bendrovės
28,0
Visos kitos bendrovės
32,3
4. SĄJUNGOS PRAMONĖ
4.1. Sąjungos pramonė
(63)
Panašų produktą gamino 27 Sąjungos gamintojai. Laikoma, kad jie yra Sąjungos pramonė, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 4 straipsnio 1 dalyje ir 5 straipsnio 4 dalyje (toliau - Sąjungos pramonė).
4.2. Sąjungos gamyba
(64)
Norint nustatyti visą tiriamuoju laikotarpiu Sąjungoje pagamintą produkto kiekį, naudota visa turima informacija apie Sąjungos pramonę, įskaitant skunde pateiktą informaciją, Sąjungos gamintojų prieš inicijuojant tyrimą ir jį inicijavus pateiktus duomenis ir atrinktų Sąjungos gamintojų klausimyno atsakymus.
(65)
Pažymėtina, kad vienas Sąjungos gamintojas, susijęs su eksportuojančiu Indijos gamintoju ir prieštaravęs tyrimo inicijavimui, taip pat priskirtas Sąjungos pramonės apibrėžčiai.
(66)
Tuo remiantis apskaičiuota, kad per TL Sąjungoje iš viso pagaminta apie 139 141 t. Į šį skaičių įtraukta visų Sąjungos gamintojų, kurie pranešė apie save, produkcija ir apskaičiuota likusių Sąjungos gamintojų, kurie tyrime nedalyvavo, gamybos apimtis.
4.3. Sąjungos gamintojų atranka
(67)
Kaip nurodyta 14 konstatuojamojoje dalyje, atrinkti šeši Sąjungos gamintojai, kurie pagamino apie 46,5 % apskaičiuotos visos Sąjungos panašaus produkto produkcijos.
5. ŽALA
5.1. Sąjungos suvartojimas
(68)
Sąjungos suvartojimas buvo nustatytas remiantis visa Sąjungos pramonės pardavimo apimtimi Sąjungos rinkoje ir viso importo duomenimis. 2009 m. buvo išskirtiniai dėl itin aukštų nikelio (pagrindinės nagrinėjamojo produkto ir panašaus produkto žaliavos) kainų ir pasaulinių neigiamų finansų krizės padarinių, dėl ko Sąjungos suvartojimas tais metais buvo ypač nedidelis. Tačiau, kaip parodyta lentelėje, padėtis rinkoje pagerėjo ir Sąjungos suvartojimas nuo 2009 m. iki TL padidėjo 50 %.
2009
2010
2011
TL
Suvartojimas (tonomis)
131 436
187 280
196 476
197 327
Indeksas (2009 m. = 100)
100
142
149
150
Šaltinis.
Eurostatas, skundas ir klausimyno atsakymai
5.2. Importas į Sąjungą iš nagrinėjamosios šalies
5.2.1. Nagrinėjamojo importo apimtis ir rinkos dalis
(69)
Nustatyta, kad per nagrinėjamąjį laikotarpį padidėjo tiek importo dempingo kaina į Sąjungą iš bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų apimtis, tiek šiam importui tenkanti rinkos dalis:
2009
2010
2011
TL
Apimtis
16 847
29 053
36 720
35 398
Indeksas (2009 m. = 100)
100
172
218
210
Rinkos dalis (%)
12,8
15,5
18,7
17,9
Indeksas (2009 m. = 100)
100
121
146
140
Šaltinis.
Eurostatas, skundas ir klausimyno atsakymai
(70)
Nagrinėjamuoju laikotarpiu importo iš Indijos apimtis padidėjo net 110 % Padidėjimas buvo pastebimiausias 2009-2010 m., kai į Sąjungą pateko net 72 % importo iš Indijos, o Sąjungos suvartojimas sumažėjo 42 %. Tačiau nors suvartojimas nuo 2010 m. iki TL padidėjo tik 5 %, importo iš Indijos apimtis per tą patį laikotarpį padidėjo net 22 %.
(71)
Importo dempingo kaina iš Indijos rinkos dalis per nagrinėjamąjį laikotarpį padidėjo net 40 %.
5.2.2. Importo kainos ir priverstinis kainų mažinimas
(72)
Kaip paaiškinta 22 konstatuojamojoje dalyje, viena šalis pareiškė, kad antidempingo klausimynas neleido atskirti visų pirma tam tikrų nagrinėjamojo produkto rūšių, kurios jos manymu skiriasi.
(73)
Šis klausimas klausimyne išspręstas išplečiant vadinamuosius produkto kontrolės numerius (PKN), kad būtų aiškiai nustatytos su tyrimu susijusios rūšys, ypač naudojamos lyginant kainas. Šiuo etapu per tyrimą nustatyta, kad eksportuojantys Indijos gamintojai eksportavo tik labai nedidelį šių ypač techniškų rūšių produktų kiekį. Vis dėlto pažymima, kad PKN pakeitimais užtikrinta, kad tam tikrų rūšių produkto kainos būtų palygintos tiesiogiai su panašių rūšių produktų kainomis.
(74)
Lentelėje pateikta vidutinė dempingo kaina vykdomo importo kaina:
2009
2010
2011
TL
Vidutinė kaina (EUR/t)
2 372
2 801
3 246
3 196
Indeksas (2009 m. = 100)
100
118
137
135
Šaltinis.
Eurostatas ir klausimyno atsakymai
(75)
Vidutinės importo iš Indijos kainos per nagrinėjamąjį laikotarpį padidėjo 35 %, tačiau jos ir toliau buvo mažesnės už Sąjungos pramonės pardavimo kainas per tą patį laikotarpį (žr. 93 konstatuojamąją dalį). Tuo paaiškinamas importo apimties padidėjimas ir Indijos eksportuotojams tenkančios rinkos dalies padidėjimas net 40 % tuo pačiu laikotarpiu.
(76)
Siekiant nustatyti priverstinį kainų mažinimą per TL, pagal gamintojo kainas EXW sąlygomis pakoreguotos vidutinės svertinės atrinktų Sąjungos gamintojų kiekvienos rūšies produkto pardavimo nesusijusiems pirkėjams Sąjungos rinkoje kainos palygintos su atitinkamomis vidutinėmis svertinėmis importo dempingo kainomis iš atrinktų Indijos gamintojų importuojamo kiekvienos rūšies produkto kainomis pirmam nepriklausomam pirkėjui Sąjungos rinkoje, nustatytomis remiantis CIF kaina ir tinkamai pakoreguotomis atsižvelgiant į išlaidas po importo.
(77)
Remiantis palyginimo rezultatais, išreikštais atrinktų Sąjungos gamintojų apyvartos per TL procentine dalimi, nustatytas 15 % vidutinis svertinis importo dempingo kaina iš nagrinėjamosios šalies į Sąjungos rinką priverstinis kainų mažinimas. Mažesnėmis importo dempingo kainomis, palyginti su Sąjungos kainomis per nagrinėjamąjį laikotarpį, paaiškinamas nemažas importo iš Indijos apimties ir importui iš Indijos tenkančios rinkos dalies padidėjimas nuo 2009 m. iki TL.
5.3. Sąjungos pramonės ekonominė padėtis
5.3.1. Pirminės pastabos
(78)
Pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnio 5 dalį nagrinėjant importo iš Indijos dempingo kaina poveikį Sąjungos pramonei buvo įvertinti visi ekonominiai rodikliai, nagrinėjamuoju laikotarpiu turėję įtakos Sąjungos pramonės būklei.
(79)
Kaip minėta 14 konstatuojamojoje dalyje, tiriant galimą žalą Sąjungos pramonei atlikta atranka.
(80)
Žalai analizuoti Komisija atskyrė makroekonominius žalos rodiklius nuo mikroekonominių. Taigi, Sąjungos pramonės ekonominė padėtis vertinama remiantis a) makroekonominiais rodikliais, tiksliau gamybos, gamybos pajėgumų, pajėgumų naudojimo, pardavimo apimties, rinkos dalies ir augimo, užimtumo, našumo, faktinio dempingo skirtumo dydžio ir atsigavimo po buvusio dempingo rodikliais, kurių duomenys surinkti visos Sąjungos pramonės lygmeniu, ir remiantis b) mikroekonominiais rodikliais, tiksliau vidutinės vieneto kainos, vieneto sąnaudų, pelningumo, grynųjų pinigų srauto, investicijų, investicijų grąžos ir pajėgumo padidinti kapitalą, atsargų ir darbo sąnaudų rodikliais, kurių duomenys surinkti atrinktų Sąjungos gamintojų lygmeniu.
(81)
Pabrėžtina, kad norint nustatyti makroekonominius rodiklius ir ypač su neatrinktais Sąjungos gamintojais susijusius duomenis, naudota visa turima informacija apie Sąjungos pramonę, įskaitant skunde pateiktą informaciją, Sąjungos gamintojų prieš inicijuojant tyrimą ir jį inicijavus pateiktus duomenis ir atrinktų Sąjungos gamintojų klausimyno atsakymus.
(82)
Mikroekonominiai rodikliai nustatyti remiantis atrinktų Sąjungos gamintojų klausimyno atsakymuose pateikta informacija.
5.3.2. Makroekonominiai rodikliai
a) Gamyba, gamybos pajėgumai ir pajėgumų naudojimas
(83)
Sąjungos gamybos, gamybos pajėgumų ir pajėgumų naudojimo tendencija nagrinėjamuoju laikotarpiu:
2009
2010
2011
TL
Gamybos apimtis (tonomis)
105 646
140 363
138 795
139 141
Indeksas (2009 m. = 100)
100
133
131
132
Gamybos pajėgumai (tonomis)
244 236
246 324
245 922
246 599
Indeksas (2009 m. = 100)
100
101
101
101
Pajėgumų naudojimas (%)
43
57
56
56
Indeksas (2009 m. = 100)
100
132
130
130
Šaltinis.
skundas, klausimyno atsakymai
(84)
Sąjungos gamyba per nagrinėjamąjį laikotarpį padidėjo 32 %, o tai rodo tam tikrą teigiamą suvartojimo raidą. Tačiau gamybos apimtis nuo 2010 m. iki TL nesikeitė.
(85)
Nors per nagrinėjamąjį laikotarpį pajėgumų naudojimas pagerėjo ir padidėjo 13 procentinių punktų, gamybos pajėgumai per nagrinėjamąjį laikotarpį iš esmės nesikeitė.
b) Pardavimo apimtis, rinkos dalis ir augimas
(86)
Pardavimo apimties, rinkos dalies ir augimo tendencijos per nagrinėjamąjį laikotarpį:
2009
2010
2011
TL
Pardavimo apimtis (tonomis)
88 796
124 641
124 007
124 217
Indeksas (2009 m. = 100)
100
140
140
140
Rinkos dalis (%)
67,6
66,6
63,1
62,9
Indeksas (2009 m. = 100)
100
98
93
93
Šaltinis.
Skundas, klausimyno atsakymai
(87)
Didėjant suvartojimui 2009-2010 m. gerokai padidėjusi pardavimo nesusijusiems pirkėjams apimtis tiek nebedidėjo net ir nuolatos didėjant paklausai (4,9 % 2010-2011 m.). Tai rodo ir didėjančios atsargos - jos per nagrinėjamąjį laikotarpį padidėjo iš viso 41 %, kaip parodyta 100 konstatuojamojoje dalyje.
(88)
Be to, Sąjungos pramonės rinkos dalis per nagrinėjamąjį laikotarpį sumažėjo 4,7 procentinio punkto, nors suvartojimas padidėjo 50 %.
(89)
Kaip nurodyta 68 konstatuojamojoje dalyje, Sąjungos suvartojimas nuo 2009 m. iki TL padidėjo 50 %, o importo dempingo kaina apimtis per tą patį laikotarpį išaugo 110 %, kaip nurodyta 70 konstatuojamojoje dalyje. Todėl Sąjungos rinkos augimą nuo 2009 m. iki TL iš dalies amortizavo importas dempingo kaina, o Sąjungos pramonės pardavimo Sąjungoje apimtis per tą patį laikotarpį padidėjo 40 %. Tai rodo, kad Sąjungos pramonė negalėjo iki galo pasinaudoti Sąjungos suvartojimo didėjimu dėl to, kad didėjo importo dempingo kaina rinkos dalis.
c) Užimtumas ir našumas
(90)
Nepaisant 94-99 konstatuojamosiose dalyse aprašytos sudėtingos finansinės padėties Sąjungos pramonės užimtumas per nagrinėjamąjį laikotarpį iš esmės nesikeitė. Atsižvelgiant į padidėjusią gamybos apimtį (žr. 84 konstatuojamąją dalį) našumas, matuojamas vieno darbuotojo produkcija tonomis per metus, per tą patį laikotarpį padidėjo 30 %, o tai rodo, kad Sąjungos pramonė aktyviai siekė didinti veiksmingumą.
2009
2010
2011
TL
Darbuotojų skaičius
1 726
1 687
1 729
1 747
Indeksas (2009 m. = 100)
100
98
100
101
Našumas (vienetai vienam darbuotojui)
61
83
80
80
Indeksas (2009 m. = 100)
100
136
131
130
Šaltinis.
Skundas, klausimyno atsakymai
d) Faktinio dempingo skirtumo dydis ir atsigavimas po buvusio dempingo
(91)
Trijų atrinktų eksportuojančių Indijos gamintojų dempingo skirtumai yra didesni nei de minimis (žr. 62 konstatuojamąją dalį). Atsižvelgiant į nagrinėjamojo produkto sektorių, pirmiau aptartą importo dempingo kaina iš Indijos apimtį, užimamą rinkos dalį ir kainas, faktinio dempingo skirtumo poveikio Sąjungos pramonei negalima laikyti nereikšmingu.
(92)
Primenama, kad 1999 m. nagrinėjamajam produktui nustatytos antidempingo ir antisubsidijų priemonės (4). Tačiau atsižvelgiant į laiko tarpą tarp 1999 m. nustatytų priemonių galiojimo pabaigos ir šio tyrimo, neturima duomenų buvusio dempingo poveikiui įvertinti. Bet kokiu atveju per tyrimą negauta įrodymų, kad pramonė vis dar atsigavinėtų nuo buvusio dempingo.
5.3.3. Mikroekonominiai rodikliai
a) Vidutinės vieneto pardavimo kainos Sąjungos rinkoje ir vieneto gamybos sąnaudos
(93)
Nagrinėjamuoju laikotarpiu vidutinės atrinktų Sąjungos gamintojų pardavimo nesusijusiems pirkėjams Sąjungoje kainos padidėjo 34 % Šis padidėjimas rodo bendrą pramonės žaliavų sąnaudų padidėjimą tuo pačiu laikotarpiu. 2011 m. ir per TL Sąjungos gamintojai galėjo tik šiek tiek padidinti kainas, kad padengtų didėjančias gamybos sąnaudas ir kad pelningumo lygį išlaikytų vos virš 1 % 2011 m., o per TL išvengtų nuostolių. Taigi, kaip matyti iš pirmesnės lentelės duomenų, net gerokai padidinusi pardavimo kainas Sąjungos pramonė negalėjo pasiekti pagrįsto pelno lygio.
2009
2010
2011
TL
Vidutinė vieneto pardavimo Sąjungoje nesusijusiems pirkėjams kaina
2 988
3 833
4 185
4 018
Indeksas (2009 m. = 100)
100
128
140
134
Vieneto gamybos sąnaudos (EUR/t)
3 542
3 931
4 127
4 011
Indeksas (2009 m. = 100)
100
111
117
113
Šaltinis.
Klausimyno atsakymai
b) Pelningumas, grynųjų pinigų srautas, investicijos, investicijų grąža ir pajėgumas padidinti kapitalą
(94)
Per nagrinėjamąjį laikotarpį Sąjungos gamintojų grynųjų pinigų srautas, investicijos, investicijų grąža ir gebėjimas padidinti kapitalą keitėsi taip:
2009
2010
2011
TL
Sąjungos pardavimo nesusijusiems pirkėjams pelningumas (pardavimų apyvartos %)
-18,5
-2,6
1,4
0,2
Grynųjų pinigų srautas (EUR)
-19 790 367
- 226 207
7 778 576
5 096 869
Investicijos (EUR)
4 653 604
8 436 096
4 552 443
4 156 522
Indeksas (2009 m. = 100)
100
181
98
89
Investicijų grąža (%)
-68,8
-11,2
6,7
0,8
Šaltinis.
Klausimyno atsakymai
(95)
Atrinktų Sąjungos gamintojų pelningumas nustatytas ikimokestinį grynąjį pelną, gautą parduodant panašų produktą nesusijusiems pirkėjams, išreiškus susijusios apyvartos procentine dalimi. 2009 m. atrinkti Sąjungos gamintojai patyrė nuostolių, tačiau 2010 m. pradėjo atsigauti kartu iki 50 % padidėjus suvartojimui, kaip aprašyta 68 konstatuojamojoje dalyje. Tačiau net pelningumui šiek tiek padidėjus, 0,2 % pelno dydis yra gerokai per mažas, palyginti su pagrįstu pelningumo lygiu plieno sektoriuje. Iš tikrųjų, preliminariai nustatytas 5 % tikslinis pelno dydis, nes manyta, kad tai pelnas, kurį būtų galima pagrįstai gauti šio tipo pramonės sektoriuje, susijusiame su nagrinėjamu produktu, įprastinėmis konkurencijos sąlygomis, t. y. kai nėra importo dempingo kaina, panašų produktą parduodant Sąjungoje, kaip nurodė Sąjungos pramonė. Be to, šie 5 % yra ikimokestinio pelno dydis, kuris laikytas tinkamu minimaliu dydžiu per kitą tyrimą dėl panašių produktų tame pačiame sektoriuje.
(96)
Per TL atrinkti Sąjungos gamintojai sugebėjo nepatirti nuostolių. Tačiau dėl importo dempingo kaina daryto spaudimo kainoms jie negalėjo kainų suderinti su sąnaudomis ir gauti patenkinamų rezultatų. Šią situaciją galima paaiškinti ir tuo, kad tiriamas produktas laikomas preke, todėl kainos yra pagrindinis pirkėjo pasirinkimą lemiantis veiksnys.
(97)
Grynųjų pinigų srautas, t. y. pramonės gebėjimas finansuoti savo veiklą, kuris buvo apskaičiuotas remiantis vykdytomis operacijomis, iki 2010 m. buvo neigiamas. Nors 2011 m. jis pagerėjo, nuo 2011 m. iki TL jis sumažėjo 34 %.
(98)
Dėl pelningumo ir grynųjų pinigų srauto raidos nagrinėjamuoju laikotarpiu atrinktų Sąjungos gamintojų galimybės investuoti į savo veiklą buvo ribotos, ir tai pakenkė jų plėtrai. Todėl sumažėjo Sąjungos gamintojų pajėgumas padidinti kapitalą ir padengti sąnaudas. Nors atrinktiems Sąjungos gamintojams 2010 m. pavyko šiek tiek investuoti į panašų produktą, vėliau investicijos sumažėjo, ypač per TL, t. y. sumažėjo 51 %, palyginti su 2010 m. lygiu. Be to, net jei investicijų grąža, išreikšta investicijų grynosios buhalterinės vertės procentiniu pelnu, 2011 m. buvo teigiama, per TL ji sumažėjo net 5,9 procentinio punkto ir buvo tik 0,8 %.
(99)
Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, galima daryti išvadą, kad finansinė atrinktų Sąjungos gamintojų padėtis per TL vis tiek išliko nestabili.
c) Atsargos
(100)
Atrinktų Sąjungos gamintojų atsargų lygis nagrinėjamuoju laikotarpiu padidėjo 41 %; šis padidėjimas sutapo su prarasta rinkos dalimi, ypač per TL.
2009
2010
2011
TL
Laikotarpio pabaigos atsargos (tonomis)
4 395
5 289
5 469
6 214
Indeksas (2009 m. = 100)
100
120
124
141
Šaltinis.
Klausimyno atsakymai
d) Darbo sąnaudos
(101)
Vidutinės atrinktų Sąjungos gamintojų darbo sąnaudos per nagrinėjamąjį laikotarpį padidėjo nežymiai, todėl jos nėra lemiamas sąnaudų didėjimo veiksnys.
2009
2010
2011
TL
Vidutinės darbo sąnaudos vienam darbuotojui (EUR)
52 356
57 182
55 907
54 509
Indeksas (2009 m. = 100)
100
109
107
104
Šaltinis.
Klausimyno atsakymai
5.4. Išvada dėl žalos
(102)
Atlikus tyrimą nustatyta, kad Sąjungos pramonė visapusiškai nepasinaudojo suvartojimo padidėjimu per nagrinėjamąjį laikotarpį ir ypač per TL. Pradžioje, 2009-2010 m. dauguma Sąjungos pramonės žalos rodiklių pagerėjo, tačiau vėliau ekonominė padėtis nesikeitė arba net blogėjo.
(103)
Iš tiesų, klestint rinkai tam tikri rodikliai, pvz., Sąjungos pramonės gamyba ir pardavimo apimtis, gerokai padidėjo 2009-2010 m., tačiau nuo 2010 m. mažėjo. Ši padėtis susiklostė net didėjant suvartojimui.
(104)
Be to, su finansine Sąjungos pramonės veikla susijusiems žalos rodikliams, pvz., grynųjų pinigų srauto, investicijų ir pelningumo rodikliams, didelį poveikį padarė Sąjungos rinkoje vyravęs spaudimas kainoms, ypač per TL. Sąjungos pramonei nepavyko pakankamai padidinti kainų, kad galėtų padengti gamybos sąnaudas 2009-2010 m. Pelningumas 2009-2011 m. gerėjo, 2011 m. pramonė gavo 1,4 % pelno. Tačiau per TL vėl pradėjo mažėti ir buvo tik toks, kad užtikrintų pelno ir nuostolių subalansavimą. Tai reiškia, kad Sąjungos pramonės pajėgumui padidinti kapitalą ir atsigauti taip pat padarytas neigiamas poveikis.
(105)
Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, daroma preliminari išvada, kad Sąjungos pramonei daryta materialinė žala, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 5 dalyje.
6. PRIEŽASTINIS RYŠYS
6.1. Įžanga
(106)
Remdamasi pagrindinio reglamento 3 straipsnio 6 ir 7 dalimis Komisija nagrinėjo, ar importas dempingo kaina iš Indijos padarė Sąjungos pramonei tokią žalą, kad ją būtų galima laikyti materialine. Taip pat nagrinėti kiti, su importu dempingo kaina nesusiję žinomi veiksniai, galėję tuo pačiu metu daryti žalą Sąjungos pramonei, nes siekta užtikrinti, kad žala, kuri galėjo būti padaryta tų kitų veiksnių, nebūtų priskirta importui dempingo kainomis.
6.2. Importo dempingo kaina poveikis
(107)
Atlikus tyrimą nustatyta, kad Sąjungos suvartojimas per nagrinėjamąjį laikotarpį padidėjo 50 %, o Indijos kilmės importo apimtis per tą patį laikotarpį padidėjo daugiau nei dvigubai. Kita vertus, padidėjusi importo dempingo kaina apimtis sutapo su Sąjungos pramonės pardavimo nesusijusioms šalims sumažėjimu nuo 2010 m. iki TL.
(108)
Dėl Sąjungos rinkoje per nagrinėjamąjį laikotarpį vyravusio spaudimo kainoms nustatyta, kad vidutinės importo iš Indijos kainos visą laiką buvo mažesnės už vidutines Sąjungos pramonės pardavimo kainas. Sąjungos pramonės kainas priverstinai mažinant vidutiniškai 15 % per TL, importo dempingo kaina iš Indijos rinkos dalis nuo 2009 m. iki TL padidėjo 40 %, o Sąjungos pramonės rinkos dalis sumažėjo 4,7 procentinio punkto (nuo 67,6 % 2009 m. iki 62,9 % per TL). Prarasta rinkos dalis rodo, kad Sąjungos pramonė padidėjusiu suvartojimu galėjo tik nežymiai pasinaudoti.
(109)
Didėjant gamybos sąnaudoms Sąjungos pramonė bandė didinti vieneto kainas nesusijusiems pirkėjams, kaip parodyta 93 konstatuojamojoje dalyje. Tačiau dėl spaudimo kainoms, kurį darė didėjanti importo dempingo kaina iš Indijos apimtis, kaip nurodyta pirmiau, padidintos kainos nepakako augančioms sąnaudoms padengti, todėl Sąjungos pramonė negalėjo gauti patenkinamo pelno, kurį būtų galima laikyti būtinu šiame pramonės sektoriuje.
(110)
Remiantis tuo, kas išdėstyta, daroma išvada, kad importo dempingo kaina iš Indijos kainomis, kuriomis buvo nuolat priverstinai mažinamos Sąjungos pramonės kainos, padidėjimas turėjo lemiamo poveikio Sąjungos pramonės patirtai materialinei žalai.
6.3. Kitų veiksnių poveikis
6.3.1. Importas iš trečiųjų šalių
Šalis
2009
2010
2011
TL
Kinijos Liaudies respublika (KLR)
Apimtis (tonomis)
8 129
10 853
14 360
16 403
Indeksas (2009 m. = 100)
100
134
177
202
Rinkos dalis (%)
6,2
5,8
7,3
8,3
Indeksas (2009 m. = 100)
100
94
118
134
Vidutinė kaina
1 914
2 607
2 835
2 508
Indeksas (2009 m. = 100)
100
136
148
131
Šveicarija
Apimtis (tonomis)
8 094
10 700
9 187
9 115
Indeksas (2009 m. = 100)
100
132
113
113
Rinkos dalis (%)
6,2
5,7
4,7
4,6
Indeksas (2009 m. = 100)
100
93
75
75
Vidutinė kaina
3 423
4 063
4 475
4 360
Indeksas (2009 m. = 100)
100
119
131
127
Korėjos Respublika
Apimtis (tonomis)
4 900
6 775
6 355
6 266
Indeksas (2009 m. = 100)
100
138
130
128
Rinkos dalis (%)
3,7
3,6
3,2
3,2
Indeksas (2009 m. = 100)
100
97
87
85
Vidutinė kaina
3 717
4 165
4 761
4 627
Indeksas (2009 m. = 100)
100
112
128
124
Iš viso: visos trečiosios šalys, išskyrus Indiją
Apimtis (tonomis)
25 793
33 586
35 749
37 712
Indeksas (2009 m. = 100)
100
130
139
146
Rinkos dalis (%)
19,6
17,9
18,2
19,1
Indeksas (2009 m. = 100)
100
91
93
97
Vidutinė kaina
3 609
4 214
4 748
4 483
Indeksas (2009 m. = 100)
100
117
132
124
(111)
Be importo dempingo kaina iš Indijos, kuris sudarė 48 % visos importo į Sąjungos rinką per TL apimties, buvo ir kitų importo šaltinių, įskaitant Kinijos Liaudies Respubliką, Korėją ir Šveicariją, kurį reikėjo nagrinėti analizuojant priežastinį ryšį.
(112)
Atlikus tyrimą nustatyta, kad per nagrinėjamąjį laikotarpį ir ypač per TL vidutinės eksportuojančių Korėjos ir Šveicarijos gamintojų pardavimo kainos buvo didesnės už eksportuojančių Indijos gamintojų kainas ir Sąjungos pramonės kainas. Be to, jų rinkos dalis per TL sumažėjo atitinkamai 0,5 ir 1,6 procentinio punkto.
(113)
Vidutinė Kinijos Liaudies Respublikos kaina buvo mažesnė už Sąjungos pramonės kainą, o šios šalies rinkos dalis per nagrinėjamąjį laikotarpį didėjo. Tačiau atlikus tyrimą nustatyta, kad iš Kinijos importuoto produkto asortimentas skyrėsi ir kad Kinijos produktai tiesiogiai nekonkuruoja su Sąjungos pramonės ar Indijos kilmės produktu. Todėl manyta, kad Kinijos eksportas negalėjo turėti didelio poveikio pagrindiniams Sąjungos pramonės Sąjungos rinkoje parduodamų tam tikrų rūšių produktams. Taigi, poveikis, kurį Sąjungos pramonės patirtai žalai galėjo daryti importas iš Kinijos, buvo minimalus.
(114)
Vis dėlto eksportuojantis gamintojas teigė, kad nerūdijančio plieno vielų importas iš Kinijos Liaudies Respublikos, Korėjos Respublikos ir Šveicarijos turėjo būti įtrauktas į šio tyrimo aprėptį.
(115)
Be faktų ir aplinkybių, kurie buvo aptarti pirmiau, pažymėtina, kad inicijavus tyrimą ir iki dabar nėra dempingo, žalos ir (arba) priežastinio ryšio įrodymų, kuriais būtų galima pagrįsti antidempingo tyrimo dėl importo iš minėtų šalių inicijavimą. Be to, net jei būtų įrodymų tyrimui dėl kitos kilmės importo pagrįsti, skirtingas požiūris į antidempingo tyrimo dėl importo tik iš Indijos vykdymą nebūtų laikomas diskriminaciniu. Todėl teiginys, kad šios šalys turėjo būti įtrauktos į tyrimo aprėptį, yra nepagrįstas ir turi būti atmestas.
(116)
Remiantis tuo, kas išdėstyta, daroma išvada, kad trečiųjų šalių eksportas neturėjo didelio poveikio Sąjungos pramonės patirtai žalai.
6.3.2. Sąjungos pramonės eksporto veiklos rezultatai
(117)
Sąjungos pramonės nagrinėjamojo produkto visas eksportas sudarė 8,5 % viso per TL pagaminto kiekio. Ši padėtis matyti iš atrinktų Sąjungos gamintojų eksporto nesusijusiems pirkėjams, kuris per TL sudarė 7 % pagaminto kiekio, o kainos buvo 36 % didesnės už kainas ES rinkoje per tą patį laikotarpį. Tuo remiantis galima daryti išvadą, kad Sąjungos pramonės eksportas negali būti galima materialinės žalos priežastis.
6.3.3. Ekonomikos krizė ir žaliavų kainos
(118)
Kaip minėta 68 konstatuojamojoje dalyje, 2009 m. suvartojimo lygis buvo labai žemas dėl išskirtinai didelės nikelio kainos ir ekonomikos krizės poveikio. Padėtį galima paaiškinti ir ypač bloga finansine Sąjungos pramonės padėtimi 2009 m. Tačiau pastebėtina, kad augant suvartojimui nuo 2010 m. ir vėliau importas maža dempingo kaina visiškai neatitinka Sąjungos pramonės veiklos.
(119)
Atlikus tyrimą nustatyta, kad net bendrai atsigaunant ekonomikai Sąjungos pramonė negalėjo pasinaudoti augančiu suvartojimu ir prarado rinkos dalį per visą nagrinėjamąjį laikotarpį, kai Indijos eksportas dempingo kaina užėmė dar didesnę rinkos dalį.
(120)
Todėl, nors ekonomikos krizė ir didėjanti žaliavų kaina galėjo prisidėti prie prastų Sąjungos pramonės rodiklių, apskritai šis poveikis negali būti laikomas tokiu, kad būtų nutrauktas importo dempingo kainomis ir Sąjungos pramonei padarytos materialinės žalos, ypač per TL, priežastinis ryšys.
6.4. Išvada dėl priežastinio ryšio
(121)
Nustatyta, kad nagrinėjamuoju laikotarpiu itin padidėjo Indijos kilmės importo dempingo kaina apimtis ir rinkos dalis (atitinkamai 110 % ir 40 %). Be to, nustatyta, kad dėl šio importo Sąjungos rinkoje, ypač per TL, buvo nuolat priverstinai mažinamos Sąjungos pramonės kainos (vidutiniškai 15 %).
(122)
Šis importo dempingo kaina iš Indijos apimties ir rinkos dalies padidėjimas sutapo su lėta Sąjungos pramonės finansinės padėties raida, ypač nuo 2010 m. Taigi, nepaisant to, kad padidėjo suvartojimas, Sąjungos pramonė negalėjo padidėjusių sąnaudų patenkinamo dydžio perkelti savo pirkėjui, todėl tokie finansiniai rodikliai kaip pelningumas, grynųjų pinigų srautas ir investicijos buvo žemi.
(123)
Išnagrinėjus kitus žinomus veiksnius, kurie galėjo daryti žalą Sąjungos pramonei, paaiškėjo, kad tie veiksniai negalėjo nutraukti nustatyto priežastinio ryšio tarp importo dempingo kaina iš Indijos ir Sąjungos pramonei padarytos žalos.
(124)
Remiantis minėtu nagrinėjimu, kurį atlikus buvo nustatytas ir atskirtas visų žinomų veiksnių poveikis Sąjungos pramonės padėčiai nuo žalingo poveikio, kurį daro eksportas dempingo kaina, daroma preliminari išvada, kad importas dempingo kaina iš Indijos Sąjungos pramonei padarė materialinę žalą, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 6 dalyje.
7. SĄJUNGOS INTERESAI
7.1. Bendrosios aplinkybės
(125)
Remiantis pagrindinio reglamento 21 straipsniu, buvo nagrinėjama, ar, nepaisant preliminarių išvadų dėl žalingo dempingo, esama įtikinamų priežasčių, leidžiančių daryti išvadą, kad šiuo konkrečiu atveju priemonių taikymas neatitiktų Sąjungos interesų. Analizuojant Sąjungos interesus įvertinti visi susiję, t. y. Sąjungos pramonės, importuotojų ir naudotojų, interesai.
7.2. Sąjungos pramonės interesai
(126)
Sąjungos pramonę sudaro 27 žinomi gamintojai, kurie pagamina visą panašaus produkto Sąjungoje kiekį. Gamintojai įsikūrę skirtingose Sąjungos valstybėse narėse ir tiesiogiai įdarbinę 1 747 darbuotojus, kurių darbas per TL buvo susijęs su panašiu produktu.
(127)
Vienas Sąjungos gamintojas, kuris pagamina palyginti nedidelį produkto kiekį Sąjungoje ir kuris turi susijusią bendrovę Indijoje, prieštaravo tyrimo inicijavimui. Kaip minėta 22 konstatuojamojoje dalyje, jis taip pat teigė, kad labai techniški produktai neturėtų būti įtraukti į tyrimą ir kad priemonių nustatymas šios rūšies produktams neatitiktų Sąjungos interesų.
(128)
Kaip minėta 72 konstatuojamojoje dalyje, šis klausimas išspręstas klausimyne, kuriame išplėsti PKN, kad atliekant tyrimą būtų galima aiškiai nustatyti šių rūšių produktus. Tačiau šiuo etapu atliekant tyrimą nustatyta, kad labai techniški produktai patenka į tyrimo aprėptį ir kad eksportuojantys Indijos gamintojai eksportavo labai nedidelį šių rūšių produkto kiekį. Taigi, šio gamintojo tvirtinimai laikyti nepagrįstais ir todėl atmesti.
(129)
Nustatyta, kad Sąjungos pramonei dėl importo dempingo kaina iš Indijos padaryta materialinė žala. Primenama, kad Sąjungos pramonė negalėjo visapusiškai pasinaudoti didėjančiu suvartojimu ir kad Sąjungos pramonės finansinė padėtis liko nestabili.
(130)
Tikimasi, kad nustačius antidempingo muitus bus atkurtos sąžiningos prekybos sąlygos Sąjungos rinkoje, kuriomis pasinaudojusi Sąjungos pramonė galės panašaus produkto kainas priderinti prie gamybos sąnaudų.
(131)
Be to, galima tikėtis, kad nustačius priemones Sąjungos pramonė galėtų atgauti bent dalį per nagrinėjamąjį laikotarpį prarastos rinkos dalies, o tai turėtų teigiamo poveikio jos pelningumui ir bendrai finansinei padėčiai. Nustačius priemones pramonė galėtų toliau stengtis išlikti ekonomiškai veiksminga.
(132)
Jei priemonės nebūtų nustatytos, Sąjungos pramonė veikiausiai prarastų daugiau rinkos ir mažėtų jos pelningumas.
(133)
Todėl daroma preliminari išvada, kad antidempingo priemonių nustatymas Indijos kilmės importui atitiktų Sąjungos pramonės interesus.
7.3. Naudotojų interesai
(134)
Devyniems Sąjungos naudotojams buvo išsiųsti klausimynai. Tik trys naudotojai atsakė į klausimyną, jie sunaudojo apie 6 % viso iš Indijos importuoto nagrinėjamojo produkto kiekio per TL. Šie naudotojai veikia sektoriuose, susijusiuose su maisto perdirbimu, įskaitant komercinės paskirties virtuves ir viešąjį maitinimą, buitinius prietaisus, automobilių pramonę.
(135)
Vidutiniškai apie 67 % nagrinėjamojo produkto jie pirko iš Indijos ir tik vienam naudotojui Indija buvo vienintelis tiekimo šaltinis. Per TL su nagrinėjamuoju produktu susijusi jų apyvarta sudarė vidutiniškai 54 % visos jų apyvartos.
(136)
Atlikus tyrimą nustatyta, kad per TL vidutinis visų bendradarbiaujančių naudotojų pelningumas sektoriuose, kuriuose naudojamas nagrinėjamasis produktas, viršijo 9 % apyvartos.
(137)
Galimas siūlomų priemonių poveikis įvertintas remiantis iš naudotojų gautais klausimyno atsakymais ir bendra Sąjungos nagrinėjamojo produkto ir panašaus produkto rinka. Pasirinkus blogiausią scenarijų Sąjungos rinkai, t. y. jei kainos padidėjimo iš viso nebūtų galima perkelti į platinimo grandinę ir naudotojai toliau pirktų tokį patį produkto kiekį iš Indijos, dėl muito poveikio naudotojų pelningumas sumažėtų apytikriai 1,2 procentinio punkto.
(138)
Pažymėtina, kad vienas naudotojas dėl tyrimo laikėsi neutralios pozicijos manydamas, kad nustačius priemones nebūtų padarytas didelis poveikis rinkos kainoms, nes galimą kainų padidėjimą amortizuotų platintojai.
(139)
Kitas naudotojas pareiškė, kad jei priemonės būtų nustatytos, jos būtų taikomos ir tam tikrų rūšių produktams, kurie Sąjungoje nebegaminami. Tačiau atlikus tyrimą nustatyta, kad minėto naudotojo nurodytų rūšių produktai vis dar gaminami Sąjungoje ir kad šių rūšių nerūdijančio plieno markių produktų paklausa nėra didelė. Be to, pažymėtina, kad Sąjungos gamintojai per nagrinėjamąjį laikotarpį nenaudojo visų pajėgumų, todėl padidėjus paklausai būtų galima atitinkamai padidinti gamybą.
(140)
Pažymėtina, kad nagrinėjamasis produktas pagal sektorių ir panaudojimą yra standartizuotas produktas, todėl naudotojai gali lengvai keisti tiekimo šaltinius produkto kokybės ar kainos atžvilgiu. Nustačius priemones nebūtų kliudoma nagrinėjamojo produkto importuoti iš kitų šalių, net iš Indijos, jei pašalinamas dėl dempingo atsirandantis prekybą iškraipantis poveikis.
(141)
Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, net jei kai kuriems naudotojams priemonės importui iš Indijos turėtų didesnio neigiamo poveikio nei kitiems naudotojams, laikoma, kad bendras poveikis naudotojams būtų nedidelis.
7.4. Importuotojų interesai
(142)
Nesusijusių importuotojų bendradarbiavimo lygis buvo žemas. Atrankai svarbios informacijos pateikė devyni importuotojai, tačiau bendradarbiavo tik vienas. Ši bendrovė importavo apie 7 % viso iš Indijos importuoto kiekio per TL. Bendrovė nesutinka su priemonių nustatymu, nes Indija yra svarbiausias jos importo šaltinis. Nors nustačius priemones šios bendrovės pelningumui būtų padarytas neigiamas poveikis dėl didesnių sąnaudų, kurias ji patirtų, importuojančiai bendrovei turėtų pavykti bent dalį padidėjusių sąnaudų perkelti savo pirkėjams.
(143)
Be to, importuotojai gali rinktis kitus šaltinius, taip pat ir Sąjungos pramonę ir kitas eksportuojančias šalis.
(144)
Tuo remiantis daroma preliminari išvada, kad nustačius antidempingo priemones importuotojų interesams didelio neigiamo poveikio nebus padaryta.
7.5. Išvada dėl Sąjungos interesų
(145)
Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, daroma preliminari išvada, kad apskritai remiantis turima informacija apie Sąjungos interesus, nėra įtikinamų priežasčių, dėl kurių iš Indijos importuojamam nagrinėjamajam produktui nereikėtų nustatyti priemonių.
(146)
Be to, kalbant apie bendrą antidempingo priemonių poveikį Sąjungos rinkai, teigiamas poveikis, ypač Sąjungos pramonei, kompensuotų galimą neigiamą poveikį kitoms mažiau susijusioms suinteresuotosioms šalims.
8. PASIŪLYMAS DĖL LAIKINŲJŲ ANTIDEMPINGO PRIEMONIŲ
(147)
Atsižvelgiant į padarytas išvadas dėl dempingo, žalos, priežastinio ryšio ir Sąjungos interesų, turėtų būti nustatytos laikinosios antidempingo priemonės, kad būtų apsisaugota nuo tolesnės importo dempingo kaina Sąjungos pramonei daromos žalos.
8.1. Žalos pašalinimo lygis
(148)
Nustatant šių priemonių dydį buvo atsižvelgta į nustatytus dempingo skirtumus ir muito dydį, kurio reikia Sąjungos pramonės patiriamai žalai pašalinti.
(149)
Apskaičiuojant muito dydį, kurio reikia žalingo dempingo poveikiui pašalinti, laikyta, kad taikydama bet kurias priemones Sąjungos pramonė turėtų galėti padengti gamybos sąnaudas ir gauti tokį ikimokestinį pelną, kurį tokios rūšies pramonė pagrįstai galėtų uždirbti tokiame sektoriuje įprastomis konkurencijos sąlygomis, t. y. kai nėra importo dempingo kaina, parduodant panašų produktą Sąjungoje.
(150)
Todėl žalos pašalinimo lygis apskaičiuotas remiantis vidutinės svertinės importo dempingo kainos, 77 konstatuojamojoje dalyje nustatytos priverstiniam kainų mažinimui apskaičiuoti, ir nežalingos Sąjungos pramonės panašaus produkto kainos palyginimu. Nežalinga kaina nustatyta prie gamybos sąnaudų pridėjus pagrįstą pelno dydį. Preliminariai nustatytas 5 % tikslinis pelno dydis, kaip nurodyta 95 konstatuojamojoje dalyje.
(151)
Tada visi dėl šio palyginimo atsiradę skirtumai buvo išreikšti vidutinės visos CIF importo kainos procentine dalimi, žr. 154 konstatuojamąją dalį.
8.2. Laikinosios priemonės
(152)
Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, laikoma, kad remiantis pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2 dalimi importuojamoms tam tikroms Indijos kilmės nerūdijančio plieno vieloms turėtų būti nustatyti laikinieji antidempingo muitai, kurių dydis prilygtų mažesniam iš dempingo ir žalos skirtumų, vadovaujantis mažesniojo muito taisykle.
(153)
Dėl gretutinio antidempingo tyrimo, pagal pagrindinio reglamento 14 straipsnio 1 dalį ir 2009 m. birželio 11 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 597/2009 dėl apsaugos nuo subsidijuoto importo iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių (5) 24 straipsnio 1 dalies antrą pastraipą jokiam produktui nėra taikomi kartu ir antidempingo, ir kompensaciniai muitai, skirti atstatyti tą pačią padėtį, susidariusią dėl dempingo ar eksporto subsidijavimo. Visos subsidijų schemos, nagrinėjamos laikinajame antisubsidijų reglamente (6), yra susijusios su eksporto subsidijavimu. Todėl susijusių bendradarbiaujančių gamintojų atitinkamos antidempingo muito normos tinkamai pakoreguotos.
(154)
Remiantis tuo, kas išdėstyta, laikinojo antidempingo muito normos apskaičiuotos lyginant žalos skirtumus, dempingo skirtumus ir kompensacinių muitų normas. Todėl siūlomi šie antidempingo muitai:
(%)
Bendrovė
Žalos skirtumas
Dempingo skirtumas
Kompensacinio muito norma
Laikinojo antidempingo muito norma
Rajaraatna Metal Industries
17,2
32,3
4,3
12,9
Venus grupė
26,1
30,4
3,2
22,9
Viraj Profiles
32,1
24,4
0,0
24,4
Bendradarbiaujančios neatrinktos bendrovės
24,0
28,0
3,8
20,2
Visos kitos bendrovės
32,1
32,3
4,3
27,8
(155)
Šiame reglamente nurodytos konkrečioms bendrovėms taikomos antidempingo muito normos buvo nustatytos remiantis šio tyrimo išvadomis. Todėl jos atitinka šių bendrovių padėtį, nustatytą atliekant tyrimą. Todėl šios muito normos (kitaip nei visos šalies mastu nustatytas muitas, taikomas visoms kitoms bendrovėms) taikomos tik tam importuojamam Indijos kilmės nagrinėjamajam produktui, kurį pagamino bendrovės, t. y. konkretūs nurodyti juridiniai asmenys. Šios normos negali būti taikomos importuojamam nagrinėjamajam produktui, pagamintam bet kurios kitos bendrovės, kurios pavadinimas ir adresas konkrečiai nepaminėtas šio reglamento rezoliucinėje dalyje, įskaitant subjektus, susijusius su tomis konkrečiomis bendrovėmis, - jiems taikoma visoms kitoms bendrovėms nustatyta muito norma.
(156)
Bet koks prašymas taikyti šias bendrovėms individualiai nustatytas antidempingo muito normas (pvz., pasikeitus subjekto pavadinimui arba įkūrus naują gamybos arba prekybos subjektą) turi būti nedelsiant siunčiamas Komisijai (7), pateikiant jame visą susijusią informaciją, ypač apie bendrovės veiklos pasikeitimus (kaip, pvz., gamyba, prekyba vidaus rinkoje ir pardavimas eksportui) susijusius su šiuo pavadinimo arba gamybos ir prekybos subjektų pasikeitimu. Prireikus reglamentas bus atitinkamai iš dalies pakeistas, atnaujinant bendrovių, kurioms taikomos individualios muito normos, sąrašą.
(157)
Siekiant užtikrinti tinkamą antidempingo muito taikymą, kitoms bendrovėms nustatyto dydžio muitas turėtų būti taikomas ne tik nebendradarbiaujantiems eksportuojantiems gamintojams, bet ir tiems gamintojams, kurie per TL neeksportavo į Sąjungą.
9. BAIGIAMOJI NUOSTATA
(158)
Siekiant gero administravimo, reikėtų nustatyti laikotarpį, per kurį suinteresuotosios šalys, pranešusios apie save per pranešime apie inicijavimą nustatytą laikotarpį, galėtų raštu pareikšti nuomonę ir pateikti prašymą išklausyti. Be to, reikėtų pažymėti, kad išvados dėl antidempingo muitų nustatymo, padarytos šio reglamento tikslais, yra preliminarios ir gali reikėti jas persvarstyti, jeigu būtų nuspręsta padaryti galutines išvadas,
PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:
1 straipsnis
1. Laikinasis antidempingo muitas nustatomas importuojamai Indijos kilmės nerūdijančio plieno vielai, kurios sudėtyje:
-
nikelis sudaro ne mažiau kaip 2,5 % masės, išskyrus vielą, kurios sudėtyje esantis nikelis sudaro ne mažiau kaip 28 %, bet ne daugiau kaip 31 % masės ir kurios sudėtyje esantis chromas sudaro ne mažiau kaip 20 %, bet ne daugiau kaip 22 % masės,
-
nikelis sudaro mažiau kaip 2,5 % masės, išskyrus vielą, kurios sudėtyje esantis chromas sudaro ne mažiau kaip 13 %, bet ne daugiau kaip 25 % masės, ir kurios sudėtyje esantis aliuminis sudaro ne mažiau kaip 3,5 %, bet ne daugiau kaip 6 % masės,
ir kurios KN kodai yra 7223 00 19 ir 7223 00 99.
2. Laikinojo antidempingo muito, taikomo 1 dalyje aprašyto produkto, kurį pagamino toliau išvardytos bendrovės, neto kainai Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą, normos yra tokios:
Bendrovė
Muitas (%)
Papildomas TARIC kodas
Raajratna, Metal Industries, Ahmedabad, Gujarat
12,9
B775
Venus Wire Industries Pvt. Ltd, Mumbai, Maharashtra
22,9
B776
Precision Metals, Mumbai, Maharashtra
22,9
B777
Hindustan Inox Ltd., Mumbai, Maharashtra
22,9
B778
Sieves Manufacturer India Pvt. Ltd., Mumbai, Maharashtra
22,9
B779
Viraj Profiles Vpl. Ltd., Thane, Maharashtra
24,4
B780
Priede išvardytos bendrovės
20,2
B781
Visos kitos bendrovės
27,8
B999
3. 1 dalyje nurodytas produktas į laisvą apyvartą Sąjungoje išleidžiamas tik tuo atveju, jeigu pateikiama laikinojo muito dydžio garantija.
4. Jeigu nenurodyta kitaip, taikomos galiojančios muitus reglamentuojančios nuostatos.
2 straipsnis
1. Nepažeisdamos Reglamento (EB) Nr. 1225/2009 20 straipsnio, suinteresuotosios šalys per mėnesį nuo šio reglamento įsigaliojimo gali prašyti atskleisti esminius faktus ir aplinkybes, kuriais remiantis buvo priimtas šis reglamentas, Komisijai raštu pareikšti savo nuomonę ir pateikti prašymą jas išklausyti.
2. Remdamosi Reglamento (EB) Nr. 1225/2009 21 straipsnio 4 dalimi, susijusios šalys per mėnesį nuo šio reglamento įsigaliojimo gali pateikti pastabas dėl jo taikymo.
3 straipsnis
Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
Šio reglamento 1 straipsnis taikomas šešis mėnesius.
Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
Priimta Briuselyje 2013 m. gegužės 3 d.