РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) № 360/2014 НА КОМИСИЯТА
от 9 април 2014 година
за налагане на окончателно антидъмпингово мито върху вноса на феросилиций с произход от Китайската народна република и Русия след преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на мерките съгласно член 11, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. за защита срещу дъмпингов внос от страни, които не са членки на Европейската общност (1) („основния регламент“), и по-специално член 11, параграфи 2, 5 и 6 от него,
като има предвид, че:
A. ПРОЦЕДУРА
1. Действащи мерки
(1)
След антидъмпингово разследване („първоначалното разследване“) с Регламент (ЕО) № 172/2008 (2) Съветът наложи окончателно антидъмпингово мито върху вноса на феросилиций (FeSi), понастоящем класиран в кодове по КН 7202 21 00, 7202 29 10 и 7202 29 90, с произход от Китайската народна република (КНР), Египет, Казахстан, бившата югославска република Македония и Русия („окончателните антидъмпингови мерки“).
(2)
Мерките бяха под формата на адвалорно мито, определено на 31,2 % върху вноса от КНР, с изключение на Erdos Xijin Kuangye Co. (15,6 %) и Lanzhou Good Land Ferroalloy Factory Co. (29,0 %); 18,0 % върху вноса от Египет, с изключение на Egyptian Ferroalloys Co. (15,4 %); 33,9 % върху вноса от Казахстан; 5,4 % върху вноса от бившата югославска република Македония, и 22,7 % върху вноса от Русия, с изключение на Bratsk Ferroalloy Plant (17,8 %).
(3)
С Регламент за изпълнение (ЕС) № 1297/2009 на Съвета (3) бе отменено антидъмпинговото мито, наложено с Регламент (ЕО) № 172/2008, върху вноса на FeSi с произход от бившата югославска република Македония.
(4)
На 30 ноември 2009 г. Европейската комисия („Комисията“) получи искане за частично междинно преразглеждане („междинното преразглеждане“) съгласно член 11, параграф 3 от основния регламент, подадено от производител износител от Русия - Joint Stock Company Chelyabinsk Electrometallurgical Integrated Plant, и свързаното с него дружество Joint Stock Company Kuznetsk Ferroalloy Works („Руската група“). С Регламент (ЕС) № 60/2012 (4) Съветът прекрати частичното междинно преразглеждане на основание, че няма достатъчно доказателства за дълготрайния характер на промяната в обстоятелствата. По-специално Руската група не доказа, че ценовото ѝ поведение е с дълготраен характер. Поради тази причина установеният при първоначалното разследване дъмпингов марж за Руската група не бе изменен. На същото основание бе отхвърлено предложението за гаранция, направено от Руската група.
2. Искане за преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на мерките
(5)
След публикуване на известие за предстоящото изтичане на срока на действие (5) на действащите окончателни антидъмпингови мерки на 28 ноември 2012 г. Комисията получи искане за започване на преразглеждане с оглед на изтичане на срока на посочените мерки в съответствие с член 11, параграф 2 от основния регламент. Искането бе подадено от Euroalliages („заявителя“) от името на производителите, представляващи повече от 25 % от общото производство на FeSi в Съюза.
(6)
Искането касаеше следните две държави: КНР и Русия.
(7)
Искането се основава на твърдението, че изтичането на срока на действие на мерките вероятно би довело до продължаване или повторно възникване на дъмпинга и на причинената от него вреда на промишлеността на Съюза.
3. Започване на преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на мерките
(8)
Като установи след консултация с Консултативния комитет, че са налице достатъчно доказателства, даващи основание за започването на преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на мерките, на 28 февруари 2013 г. Комисията обяви с известие, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (6) („известието за започване на преразглеждане“), че започва преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на мерките в съответствие с член 11, параграф 2 от основния регламент.
4. Разследване
4.1. Разследван период в рамките на преразглеждането и разглеждан период
(9)
Разследването относно продължаването или повторното възникване на дъмпинга обхвана периода от 1 януари 2012 г. до 31 декември 2012 г. („разследван период в рамките на преразглеждането“ или „РПП“). Проучването на тенденциите, които са от значение за оценката на вероятността от продължаване или повторно възникване на вреда, обхвана периода от 1 януари 2009 г. до 31 декември 2012 г. („разглеждания период“).
4.2. Страни, засегнати от разследването
(10)
Комисията официално уведоми заявителите, другите известни производители от Съюза, производителите износители от КНР и Русия, несвързаните вносители, ползвателите, за които е известно, че са засегнати, както и представителите на страните износителки за започването на преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на мерките. Заинтересованите страни получиха възможност да изложат позициите си писмено и да поискат провеждането на изслушване в рамките на срока, посочен в известието за започване на преразглеждане.
(11)
На всички заинтересовани страни, които поискаха да бъдат изслушани и показаха, че има конкретни причини, поради които следва да бъдат изслушани, беше предоставена такава възможност.
(12)
Предвид очевидно големия брой производители износители в КНР и несвързани вносители в Съюза, имащи отношение към разследването, в известието за започване на преразглеждането се предвиждаше изготвяне на извадка в съответствие с член 17 от основния регламент. За да може Комисията да реши дали е необходима извадка и ако тя е необходима - да направи подбор, от посочените по-горе страни бе поискано да заявят своя интерес пред Комисията в срок от 15 дни от започването на преразглеждането и да предоставят на Комисията информацията, поискана в известието за започване на преразглеждане.
(13)
Като се има предвид, че само един производител износител от КНР предостави информацията, поискана в известието за започване на процедурата, и изрази готовността си да съдейства на Комисията, бе взето решение да не се използва извадка от производители износители от КНР. След като получи въпросника, производителят износител реши да не съдейства по-нататък. Поради тази причина се счита, че нито един производител износител от КНР не е съдействал на разследването.
(14)
По отношение на Русия всички известни руски производители бяха поканени да съдействат на разследването, а именно Bratsk Ferroalloy Plant, Serov Ferroalloy Plant, NLMK и Руската група. Само един от тях - Руската група, оказа съдействие на Комисията в хода на разследването в рамките на преразглеждането.
(15)
По отношение на несвързаните вносители не бе получен отговор на въпросника. Поради тази причина се счита, че нито един несвързан вносител в Съюза не е съдействал на разследването.
(16)
Отговори на въпросниците представиха шест от седемте известни производители на FeSi в Съюза. Предвид сравнително ограничения брой производители от Съюза в хода на разследването в рамките на преразглеждането не бе предвидено изготвянето на извадка.
(17)
Бяха извършени проверки на място в обектите на следните дружества:
а)
Производители от Съюза:
FERROATLANTICA Group:
Ferroatlantica S.L. - Madrid, Испания
Ferropem - Chambery, Франция
HUTA LAZISKA S.A. - Laziska Gorne, Полша
OFZ a.s. - Istebne, Словакия
TDR LEGURE d.o.o. - Ruse, Словения
VARGON ALLOYS A.B. - Vargon, Швеция
б)
Потребители от Съюза:
Aperam SA - Люксембург
Ugitech - Ugine, Франция
в)
Производител износител от Русия:
Руската група:
JSC Chelyabinsk Electrometallurgical Integrated Plant („JSC CHEMK“) - Chelyabinsk, Русия
JSC Kuznetsk Ferroalloy Works („JSC KF“) - Novokuznetsk, Русия
RFA International LP („RFAI“) - Mishawaka, САЩ
г)
Производители в държавата аналог:
Elkem AS, Oslo, Норвегия
FESIL Rana Metall AS, Trondheim, Норвегия
Finnfjord AS, Finnsnes, Норвегия.
Б. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
1. Разглеждан продукт
(18)
Разглежданият продукт е FeSi, понастоящем класиран в кодове по КН 7202 21 00, 7202 29 10 и 7202 29 90, с произход от КНР и Русия.
(19)
FeSi се произвежда чрез редукция на кварца в електродъгови пещи с помощта на въглеродсъдържащи продукти. Това е енергоемък процес. FeSi се продава под формата на късове, гранули или на прах и има различни качества в зависимост от съдържанието на силиций и на примеси (напр. алуминий). Счита се за продукт с висока чистота, ако съдържанието на силиций е над или равно на 70 %. Ако съдържанието на силиций е между 55 % и 70 %, се счита за продукт със средна чистота и съответно - с ниска чистота, ако съдържанието на силиций е по-ниско от 55 %. Разглежданият продукт се използва основно като окислител и легиращ елемент в черната металургия.
2. Сходен продукт
(20)
FeSi, който се произвежда и продава в Съюза от промишлеността на Съюза, и FeSi, който се произвежда и продава в Норвегия („държавата аналог“) - като държава с непазарна икономика КНР не е разследвана в хода на настоящето разследване - имат по същество същите физически и химически характеристики и същите основни употреби като FeSi, произвеждан в КНР и Русия и продаван за износ за Съюза. Поради това тези продукти се считат за сходни по смисъла на член 1, параграф 4 от основния регламент.
В. ВЕРОЯТНОСТ ОТ ПРОДЪЛЖАВАНЕ ИЛИ ПОВТОРЕНИЕ НА ДЪМПИНГА
(21)
В съответствие с член 11, параграф 2 от основния регламент бе проучено дали е вероятно изтичането на срока на действие на съществуващите мерки да доведе до продължаване или повторно възникване на дъмпинга от двете засегнати държави.
ВНОС ОТ КНР
1. Предварителни бележки
(22)
Както е посочено в съображение 13 по-горе, нито един производител износител от КНР не е съдействал при разследването. Вследствие на това при липсата на съдействие от страна на производители износители от КНР цялостният анализ, включително изчисляването на дъмпинга, се основава на наличните факти в съответствие с член 18 от основния регламент.
(23)
Поради тази причина вероятността от продължаване или повторно възникване на дъмпинга бе оценена с помощта на искането за преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на мерките в съчетание с други източници на информация, като например търговската статистика за вноса и износа (Евростат и данни за китайския износ), както и друга общественодостъпна информация.
(24)
Липсата на съдействие се отрази на сравнението на нормалната стойност с експортната цена на различните видове на продукта. Както е обяснено в съображение 30 по-долу, бе сметнато за целесъобразно нормалната стойност, както и експортната цена да се определят в световен мащаб, а именно въз основа на един-единствен продукт, в съответствие с член 18 от основния регламент.
(25)
В съответствие с член 11, параграф 9 от основния регламент бе следвана същата методология, която е била приложена за определяне на дъмпинга при първоначалното разследване, както във всеки случай, при който се установи, че няма промяна в обстоятелствата.
2. Дъмпинг на вноса през РПП
2.1. Определяне на нормалната стойност
(26)
В известието за започване на преразглеждане Комисията прикани всички заинтересовани страни да коментират предложението ѝ да използва Норвегия като трета държава с пазарна икономика с цел да се определи нормалната стойност за КНР. Норвегия беше използвана като държава аналог при първоначалното разследване. При липсата на коментари по този въпрос от коя да е от страните бе заключено, че Норвегия следва да бъде избрана отново като държава аналог с цел да се определи нормалната стойност за КНР в съответствие с член 2, параграф 7, буква а) от основния регламент.
(27)
В съответствие с член 2, параграф 2 от основния регламент най-напред бе проучено дали общият обем на продажбите на сходния продукт на вътрешния пазар на независими клиенти от страна на съдействащите производители от Норвегия е бил представителен в сравнение с общия обем на продажбите за износ от КНР за Съюза, т.е. дали общият обем на тези продажби на вътрешния пазар е представлявал поне 5 % от общия обем на продажбите за износ на разглеждания продукт за Съюза. Въз основа на това бе установено, че продажбите на вътрешния пазар в държавата аналог са представителни.
(28)
Бе проучено също така дали продажбите на вътрешния пазар на сходния продукт могат да се считат за извършени при обичайни търговски условия съгласно член 2, параграф 4 от основния регламент. Това бе направено, като бе определен делът на рентабилните продажби на вътрешния пазар на независими клиенти през РПП.
(29)
По този начин нормалната стойност бе определена въз основа на действителната цена на вътрешния пазар, изчислена като среднопретеглена цена на рентабилните продажби на вътрешния пазар през РПП.
2.2. Определяне на експортната цена
(30)
Както е посочено в съображение 24 по-горе, нито един производител износител от КНР не е съдействал при разследването. Поради тази причина експортната цена бе определена въз основа на най-добрата налична информация в съответствие с член 18 от основния регламент.
(31)
Съответните стойности за обема и цените на вноса бяха взети от базата данни на Евростат за вноса по трите кода по КН, изброени по-горе в съображение 18, вземайки предвид по този начин разликата в качеството. Като се има предвид, че бе сметнато за целесъобразно експортната цена да се определи въз основа на средната стойност, данните, получени за кодове по КН 7202 29 10 и 7202291090, бяха коригирани спрямо съдържанието на силиций на продукта с код по КН 7202 21 00. Това е методът, предложен в искането за преразглеждане, с цел общият обем на вноса да се изчисли въз основа на FeSi с чистота от 75 %. Обемът и цените на вноса по тези три кода по КН бяха обобщени и претеглени, така че да се получи една средна стойност.
(32)
Накрая, тази средна CIF цена на вноса бе коригирана с приспадане по-специално на разходите за транспорт, за да се получи цената на равнище франко завод. По този начин в съответствие с член 2, параграф 8 от основния регламент продажната цена бе определена въз основа на платената или подлежаща на плащане цена според данните за вноса на Евростат.
2.3. Сравнение и корекции
(33)
Сравнението между нормалната стойност и експортната цена бе направено на базата на цена франко завода. С цел да се осигури обективно сравнение бяха отчетени и разликите, които засягат сравнимостта на цените, в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент. Предвид липсата на съдействие от страна на китайските производители износители бяха направени корекции по-специално с цел да се вземат предвид митата върху вноса въз основа на посочените в искането за преразглеждане данни.
2.4. Дъмпинг през РПП
(34)
Прилагането на горепосочения метод позволи да се установи, че дъмпинговият марж, изразен като процент от нетната цена франко границата на Съюза преди обмитяване, е 165 %.
(35)
Трябва да се отбележи обаче, че общият обем на вноса на разглеждания продукт в Съюза се е свил рязко след налагането на първоначалните мерки, както и че посоченият по-горе дъмпингов марж е определен въз основа на ограничен обем на вноса (а именно по-малко от 2 500 тона през РПП).
(36)
Поради това с цел изчерпателност на анализа бе разгледано и ценовото поведение на китайските производители износители на трите най-важни пазари извън Съюза, а именно Япония, Южна Корея и Съединените американски щати (САЩ).
(37)
За тази цел екпортните цени на китайския износ за Япония, Южна Корея и САЩ бяха определени въз основа на данните за китайския износ. Сравнението им с определената по-горе нормална стойност също показа наличието на дъмпинг в диапазон от 86 % до 92 % в зависимост от страната на местоназначение.
3. Развитие на вноса, ако мерките бъдат отменени
3.1. Производствен капацитет в КНР
(38)
КНР е най-голямата държава производителка на FeSi в света. През РПП производственият ѝ капацитет се оценява на 10-11 милиона тона годишно. Следователно промишлеността на КНР е осъществявала дейност на около 50 % от производствения си капацитет. Това означава, че има текущ свободен капацитет от близо 5,5 милиона тона годишно, което се равнява на почти седем пъти общото потребление на Съюза. Въпреки този текущ свръхкапацитет и въз основа на информацията, предоставена от заявителя, изглежда, че капацитетът в КНР продължава да се увеличава, тъй като понастоящем се изграждат по-големи и по-ефективни пещи.
(39)
Няма доказателства за това, че нивото на потреблението на китайския вътрешен пазар или на пазара на трети държави би се увеличило значително, така че да компенсира увеличеното производство, в случай че свободният капацитет на китайските производители бъде използван.
3.2. Привлекателност на пазара на Съюза
(40)
След налагането на окончателните мерки през февруари 2008 г. вносът от КНР намалява постепенно до незначителни количества, които представляват по-малко от 1 % от потреблението на Съюза през РПП. След върха на вноса от около 330 400 тона през 2007 г., вносът намалява до по-малко от 2 500 тона през 2012 г. Въз основа на наблюдаваните ценови равнища обаче пазарът на ЕС за FeSi продължава да бъде привлекателен за китайския износ.
(41)
Както е посочено по-горе, в КНР има значителен производствен свръхкапацитет, което предполага силен стимул да се намерят алтернативни пазари, които да поемат този излишък от производствен капацитет. Поради няколко ограничения за износа, наложени от китайското правителство, обаче (а именно 25 % износно мито, 17 % неподлежащ на възстановяване ДДС и лицензи за износ) общият китайски износ е намалял от върховата стойност от 1,5 милиона тона през 2007 г. до едва 0,4 милиона тона през 2009 г. Независимо от това от 2010 г. насам се наблюдава покачване на износа като цяло и обемът на износа се увеличава до 0,8 милиона тона, а през 2013 г. е оценен на 0,7 милиона тона. Най-новите данни показват устойчиво равнище на износа, чийто обем надхвърля цялото потребление на Съюза.
(42)
Въпреки посочените ограничения за износ китайските производители са изнесли значителен обем на FeSi към световните пазари, които не са предмет на ограничения за внос (а именно Япония, Южна Корея и САЩ).
(43)
На пръв поглед азиатският пазар може да бъде алтернатива за усвояване на част от китайското свръхпроизводство. Според предоставената от заявителя информация обаче предвид неотдавнашното развитие на този пазар той може да се окаже по-малко привлекателен за износ от Китай.
(44)
Действително азиатският пазар ще бъде сериозно повлиян от влизането в експлоатация на две нови предприятия за FeSi в Малайзия (Pertama Ferroalloys и Sarawak Ferroalloys). Изчислено е, че считано от 2014 г. годишното производство на FeSi на Малайзия ще се увеличи с 420 000 тона, които ще бъдат реализирани в съседни държави в Югоизточна Азия, в частност Япония, която се нуждае от 600 000 тона FeSi годишно. Производството на производствените съоръжения в Малайзия ще се отрази отрицателно на китайския износ за Югоизточна Азия. Освен това японски производители на стомана и южнокорейски стоманодобивни предприятия вече са сключили споразумения за закупуване на значителни количества FeSi годишно от новите малайзийски производители, което затруднява навлизането на китайския износ на пазара.
(45)
В коментарите си относно оповестяването производителят износител твърди, че производството в Малайзия е надценено. След проверка този коментар бе сметнат за целесъобразен и поради тази причина производството в Малайзия бе коригирано на около 370 000 тона.
(46)
Поради тази причина се очаква допълнителното производство в Малайзия да увеличи конкуренцията на този вече задоволен пазар, където КНР и Русия понастоящем имат значителен пазарен дял.
(47)
Намаленото присъствие на китайски продукти на пазара на Съюза през РПП се дължи предимно на наложените от китайското правителство ограничения за износа, посочено в съображение 41 по-горе.
(48)
Цените на пазара на ЕС също ще спомогнат като притегателно средство, за да се усвои излишният капацитет на китайските производители. Действително средната цена на пазара на Съюза през 2012 г. е била поне толкова висока, колкото експортните цени на китайските производители за основните им държави на местоназначение (Япония, Южна Корея и САЩ), което подчертава още повече привлекателността на пазара на Съюза в бъдеще, когато продажбите за други местоназначения станат по-трудни.
(49)
Поради тази причина може да се заключи, че европейският пазар - един от най-големите в света, остава привлекателен за китайските производители.
4. Заключение относно вероятността от продължаване на дъмпинга
(50)
Наличният свободен капацитет в КНР и относително привлекателното ниво на цените на пазара на Съюза доведе до заключението, че е налице риск от увеличаване на китайския износ на разглеждания продукт, ако се допусне срокът на действие на действащите мерки да изтече.
(51)
Предвид настоящия и евентуалния свободен капацитет в КНР, знаейки, че пазарът на Съюза е един от най-големите в света, и тъй като се очаква китайският внос да упражни натиск в Югоизточна Азия, може да се заключи, че китайските износители вероятно ще увеличават своя износ за Съюза на дъмпингови цени, ако се допусне антидъмпинговите мерки да бъдат отменени.
ВНОС ОТ РУСИЯ
1. Предварителни бележки
(52)
Както е посочено в съображение 14 по-горе, само една група производители съдействаха при разследването. Бе установено обаче, че Руската група представлява значителна част от общото производство на Русия, т.е. около 78 % от общото производство на FeSi на Русия, както и че тя осъществява основната част на вноса на FeSi с произход от Русия в Съюза. Поради тази причина бе сметнато, че с цел да се оцени вероятността от продължаване или повторно възникване на дъмпинга трябва да се използва предоставената от Руската група информация в съчетание с други източници, като искането за преразглеждане и наличната търговска статистика за вноса (от Евростат).
(53)
С цел изчисляване на дъмпинговия марж за дружествата, които са част от Руската група, JSC CHEMK и JSC KF се разглеждат като свързани дружества по смисъла на член 143 от Митническия кодекс (7), също като при първоначалното разследване. Поради тази причина бе изчислен един дъмпингов марж за цялата група, като бе използвана следната методология: размерът на дъмпинга бе изчислен за всеки отделен производител износител, преди да се определи среднопретегленият дъмпингов марж за групата като цяло. Следва да се отбележи, че тази методология е различна от методологията, приложена в първоначалното разследване, когато изчисляването на дъмпинга бе направено чрез обобщаване на съответните данни за производството и продажбите на производствените единици. В прекратеното междинно преразглеждане е използвана различна методология. Промяната на методологията е обусловена от промяна на обстоятелствата, а именно промяната в корпоративната структура на групата, която позволява да се определят отделните производители в рамките на групата по отношение на продажбите и производството.
2. Дъмпинг на вноса през РПП
2.1. Определяне на нормалната стойност
(54)
В съответствие с член 2, параграф 2 от основния регламент най-напред бе проучено дали общият обем на продажбите на сходния продукт на вътрешния пазар на независими клиенти от страна на съдействащите производители износители е бил представителен в сравнение с общия обем на продажбите за износ за Съюза, т.е. дали общият обем на тези продажби е представлявал поне 5 % от общия обем на продажбите за износ на разглеждания продукт за Съюза.
(55)
Бе проучено също така дали продажбите на вътрешния пазар са достатъчно представителни за целите на член 2, параграф 2 от основния регламент. Това проучване бе направено за видовете на продукта, продавани от даден производител износител на вътрешния му пазар, за които бе констатирано, че са пряко сравними с вида на продукта, продаван за износ за Съюза. Продажбите на вътрешния пазар на определен вид на продукта бяха сметнати за достатъчно представителни, когато общият обем на продажбите на този вид на продукта от производителя износител на вътрешния пазар на независими клиенти е представлявал най-малко 5 % от общия обем на продажбите на сравнимия вид на продукта, изнасян за Съюза.
(56)
Бе проучено също така дали продажбите на вътрешния пазар на видовете на продукта могат да се разглеждат като извършени при обичайни търговски условия в съответствие с член 2, параграф 4 от основния регламент. Това беше направено, като беше определен делът на рентабилните продажби на независими клиенти, реализирани на вътрешния пазар, за всеки изнасян вид на разглеждания продукт през РПП.
(57)
За видовете на продукта, при които повече от 80 % от обема на продажбите на вътрешния пазар на вида на продукта са били на стойност, по-висока от себестойността им, а среднопретеглената продажна цена на съответния вид е била равна на или по-висока от разходите за производство на единица продукция, нормалната стойност за всеки вид на продукта бе изчислена като среднопретеглена стойност на действителните цени на вътрешния пазар при всички продажби на въпросния вид, независимо дали тези продажби са били рентабилни.
(58)
Когато обемът на рентабилните продажби на даден вид на продукта е представлявал 80 % или по-малко от общия обем на продажбите на този вид или когато среднопретеглената цена на посочения вид е била по-ниска от разходите за производство на единица продукция, нормалната стойност беше определена въз основа на действителната цена на вътрешния пазар, изчислена като среднопретеглена стойност само на рентабилните продажби на вътрешния пазар на посочения вид през РПП.
(59)
Когато не е имало продажби на вътрешния пазар на конкретен вид на продукта и за видове на продукта, чиито продажби на вътрешния пазар са били недостатъчни, нормалната стойност бе конструирана в съответствие с член 2, параграф 3 от основния регламент.
(60)
При конструирането на нормална стойност в съответствие с член 2, параграф 3 от основния регламент размерът на разходите за продажба, общите и административните разходи (ПОАР) и размерът на печалбата, съгласно член 2, параграф 6 от основния регламент, беше определен въз основа на действителните данни за производството и продажбите на сходния продукт, реализирани при обичайни търговски условия от съдействащите производители износители, или въз основа на наличните факти.
2.2. Определяне на експортната цена
(61)
През РПП екпортните продажби на Руската група за Съюза са осъществени посредством свързаното ѝ дружество RFAI (свързан вносител), което извършва всички дейности по вноса на стоките, влизащи в свободно обращение в Съюза,т.е. дейностите на свързан вносител.
(62)
Поради тази причина износната цена бе установена в съответствие с член 2, параграф 9 от основния регламент въз основа на цените, на които внесените продукти са препродадени за първи път на независим купувач с необходимите корекции за всички разходи, направени между вноса и препродажбата, както и с разумни корекции за ПОАР, както и за печалбата. За тази цел бе използван процент за реалните ПОАР и при липса на нова информация от независими вносители относно реализираната печалба бе използван същият марж на печалба като приложения при първоначалното разследване, а именно 6 %.
(63)
Руската група твърди, че дружеството RFAI следва да бъде разглеждано като част от същия единен стопански субект (ЕСС), тъй като и двете дружества се контролират и управляват от едни и същи лица, както и действат като ЕСС. Следователно при определяне на експортните цени не следва да се прави приспадане на ПОАР и на печалбата на RFAI.
(64)
В рамките на корекцията съгласно член 2, параграф 9 за целите на конструиране на експортната цена е без значение дали Руската група и RFAI са в съдружие под формата на ЕСС.
(65)
Поради тази причина, тъй като експортните продажби на Руската група са осъществени посредством свързано дружество (RFAI), експортната цена трябваше да бъде коригирана с приспадане на разумен марж за ПОАР и печалбата, както е предвидено изрично по член 2, параграф 9 от основния регламент. На това основание твърдението трябваше да бъде отхвърлено.
(66)
Производителят износител повтори твърдението за съществуването на ЕСС и настоя, че това е попречило на корекциите за ПОАР и печалбата по член 2, параграф 9 от основния регламент. Той също така заяви, че дори ако корекциите са обосновани, експортната цена трябва да включва само свързаните с вноса разходи на RFAI, без всички ПОАР, свързани с износа на ЕСС. Последно, производителят износител изрази несъгласие относно констатацията, че в този случай не е налице ЕСС.
(67)
В рамките на конструирането на експортната цена по член 2, параграф 9 от основния регламент е без значение дали е налице ЕСС. Докато са изпълнени условията, определени в член 2, параграфи 1 и 9 от основния регламент, законосъобразността на корекциите по член 2, параграф 9 не е свързана със степента на контрол или интеграцията (8). Член 2, параграф 9 от основния регламент съдържа изискването Комисията да конструира, в някои случаи, експортната цена, както и да коригира тази конструирана експортна цена спрямо някои параметри, включително когато страните „се явяват съдружници“. Формулировката на член 2, параграф 9 от основния регламент е ясна, в смисъл че „се извършват корекции“ (добавено подчертаване на Комисията). Комисията провери дали RFAI е изпълнявала всички функции, обичайно изпълнявани от свързан вносител в ЕС. Действително RFAI участва активно в международната дейност на групата (обслужване на клиенти, логистика и график на доставките, закупуване на дълготрайни активи и основни суровини и т.н.). По този начин необходимите условия за корекция съгласно член 2, параграф 9 от основния регламент бяха спазени и обосноваха извършването на корекции. Следователно се стигна до заключението, че корекциите са необходими въз основа на член 2, параграф 9 от основния регламент.
(68)
Производителят износител твърди, че според решението по дело Nikopolsky/Interpipe (9), ако износителят и свързаният търговец представляват ЕСС, не е разрешено да се извърши корекция на експортната цена в съответствие с член 2, параграф 9 от основния регламент. Това твърдение е необосновано. Действително това съдебно решение касае корекция, която се извършва по силата на член 2, параграф 10, буква и), на номиналните комисиони, събирани от търговец, чиито функции са подобни на тези на агент, работещ на базата на комисиона. Поради това тази съдебна практика е без значение в настоящия случай, при който швейцарското дружество RFAI изпълнява всички функции, обичайно изпълнявани от свързан вносител. Съществуването на ЕСС няма същото въздействие върху корекциите по член 2, параграф 10 от основния регламент и върху исканите корекции по член 2, параграф 9 от посочения регламент. Още повече че страните нямат възможност да оспорват корекцията за разумен марж за ПОАР и за печалба. Такава корекция се прави в съответствие с член 2, параграф 9 от основния регламент, когато страните са свързани.
(69)
По отношение на обхвата на корекцията при отсъствие на относими доказателства, представени от производителя износител, твърдението относно частично приспадане на ПОАР и на печалбата не може да бъде прието. Корекциите по член 2, параграф 9 от основния регламент са тези, които позволяват да се конструира експортната цена в най-често срещаните случаи на съдружие. Общите ПОАР и печалбата не можеха да бъдат коригирани само частично, освен въз основа на информация, предоставена от производителя износител във връзка с разходите, и по-специално тези, които представляват специални разходи, направени между вноса и последващата препродажба в рамките на дейност, която не е пряко свързана с вноса на разглеждания продукт.
(70)
Руската група твърди също, че не следва да се прави приспадане на антидъмпинговото мито при изчисляването на експортната цена в съответствие с член 11, параграф 10 от основния регламент, тъй като митото е надлежно отразено в препродажните цени и производните от тях продажни цени в Съюза.
(71)
Разследването показа по-специално, че за 99 % от сделки, за които е докладвано, в препродажните цени на разглеждания продукт в Съюза не е отразено платеното мито. Поради тази причина може да се заключи, че антидъмпинговото мито не е било надлежно отразено в препродажните цени на Руската група. В резултат на това твърдението на Руската група не можеше да бъде прието и размерът на антидъмпинговите мита бе приспаднат при конструирането на експортната цена в съответствие с член 2, параграф 9 от основния регламент.
2.3. Сравнение и корекции
(72)
Сравнението между нормалната стойност и експортната цена бе направено на базата на цена франко завода. С цел да се осигури обективно сравнение бяха отчетени разликите, които засягат сравнимостта на цените, в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент.
(73)
Бяха направени корекции за транспортните разходи, разходите за застраховане, разходите по приключване на дейности и за обработка, разходите за кредит и комисиони, където беше приложимо и обосновано, в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент.
2.4. Дъмпинг през РПП
(74)
Съгласно член 2, параграфи 11 и 12 от основния регламент среднопретеглената нормална стойност бе сравнена със среднопретеглената експортна цена по видове на продукта на базата на цена франко завода за всеки съдействащ производител износител от Руската група.
(75)
Разглежданият производител износител направи няколко твърдения във връзка с изчисляването на дъмпинговия марж.
(76)
Първо, във връзка с корекцията на цената на кварцита, закупен от едно дружество производител в групата от друго дружество производител в групата, този производител износител оспори добавянето на 5 % марж на печалба към актуализираната цена на закупуване. Използван е аргументът, че и двете дружества участват в един ЕСС.
(77)
Въпреки че аргументът за ЕСС е без значение в контекста на корекцията на цената на кварцита, се признава, че сделките между свързани лица могат да се извършват без реализирането на печалба. Също така при отсъствието на продажби на кварцит на външни страни не можеше да бъде доказано наличието на печалба. Вследствие на това не беше добавена надбавка за печалба на коригираната цена на кварцита и определянето на дъмпинга беше съответно актуализирано.
(78)
Второто твърдение се отнасяше до прилагането от страна на Комисията на препоръките на органа за уреждане на спорове на СТО по спора с Норвегия относно сьомгата. Съгласно препоръката в този случай, независимо дали продажбите на вътрешния пазар на определен вид на продукта са представителни, ПОАР и реализираната печалба във връзка с тези сделки следва да бъдат използвани при конструиране на нормалната стойност. Производителят износител също заяви, че в преразглеждането с оглед на изтичане на срока на действие на мерките не е позволено да се прилага новата методология, тъй като това не е обосновано от никаква съществена промяна в обстоятелствата.
(79)
Комисията разясни методологията на органа в хода на изслушване на производителя износител, който продължи да настоява, че в препоръката на органа има нарушение на разпоредбите на член 2, параграфи 4 и 6 от основния регламент. Комисията обаче е задължена да изпълнява такива решения в рамките на задълженията си към СТО. Посочената методология засяга всички случаи, а не само разследванията, започнати въз основа на член 5 от основния регламент.
(80)
Въз основа на трето твърдение Комисията направи корекции в случаите, когато разходите на един производител износител от групата са сравнени с определени продажби на другия производител износител.
(81)
Освен това Комисията потвърждава, че са направени същите корекции на оборота, като например транспортните разходи, разходите за застраховане и за обработка, за да се направи оценка на рентабилността, както и на разходите за опаковане с цел определяне на дъмпинговия марж.
(82)
В четвърто твърдение производителят износител заяви, че действащото антидъмпинго мито е било приспаднато неправомерно от експортната цена. В качеството на доказателство се твърди, че през РПП цените на експортните продажби са били повече от 100 % по-високи в сравнение с периода на първоначалното разследване, което доказвало, че антидъмпинговото мито е било включено в експортните цени. Освен това някои вносни мита и антидъмпингови мита не е трябвало да бъдат приспаднати, тъй като са били предполагаемо предплатени и са се отнасяли към бъдещ период. Накрая Комисията не е трябвало да взема предвид разходите за офис в Япония и федералните и кантоналните данъци върху дохода в Швейцария.
(83)
Предоставените от производителя износител доказателства не са убедителни за това, че антидъмпинговото мито е било надлежно отразено в експортната цена в този случай и за този продукт. След първоначалното разследване се наблюдава значително увеличение както на препродажните цени, така и на производствените разходи. Поради тази причина увеличението на експортните цени не може да се припише убедително на предполагаемо отражение на митото. С цел да покаже, че представените доказателства не са убедителни, Комисията сравни експортните цени със себестойността на стоките, включително антидъмпинговото мито, през РПП: при 99 % от сделките за износ експортната цена не е достатъчно висока, за да покрие антидъмпинговото мито. Накрая, дори ако митото не се приспада, това не би било достатъчно нито да обезсили констатацията за значителния дъмпинг, нито да се отрази на заключението относно вероятността от продължаване на дъмпинга. Следователно това не би се отразило на резултатите от настоящото разследване в рамките на преразглеждането с оглед на изтичане на срока на действие на мерките.
(84)
Комисията отбеляза, че предсрочното плащане на вносни мита и антидъмпингови мита е невъзможно и че тези мита се събират при внос. Освен това групата е използвала митнически склад, което означава, че митата са дължими едва когато вносът и продажбите се осъществят на практика. Освен това въз основа на сравнение на оборотната ведомост от 31 декември 2012 г. и одитираните отчети бе ясно установено, че одиторите са преразпределили предполагаемо предплатените антидъмпингови мита като действително платени антидъмпингови мита, които се отнасят към отчета за приходите и разходите.
(85)
Разходите за офиса в Япония не са били свързани с разглеждания продукт, поради което не са се отразили върху направеното от Комисията изчисление. Поради това твърдението бе отхвърлено. Накрая посочените швейцарски данъци е можело да се изключат само ако се касае за корпоративен данък върху дохода, какъвто, изглежда, е случаят във основа на отговора на оповестяването. Поради това изчислението на дъмпинга бе съответно коригирано.
(86)
Коригираната лихва по заема на дружество от групата в Британските Вирджински острови към друго дружество от групата бе преразгледана от Комисията в отговор на твърдението, че такива заеми може да се вземат при по-ниски от пазарните условия и по същество би имало смисъл от тях само ако лихвата по заема е по-ниска, отколкото може да се получи от една банка. Освен това Комисията потвърждава, че маржът на печалба на RFAI е бил приложен спрямо нетната стойност в отчетната валута на дружеството и не е въз основа на CIF нивото, към което бяха добавени някои разходи.
(87)
С оглед на горепосочените съображения Комисията направи корекция на изчислението с цел да се вземат предвид твърденията относно вътрешногруповите продажби на кварцит, вътрешногруповия заем и федералните и кантоналните данъци върху дохода в Швейцария. Това позволи да се установи, че дъмпинговият марж, изразен като процент от нетната цена франко границата на Съюза преди обмитяване, е 43 %.
(88)
Трябва да се припомни, че при междинното преразглеждане, посочено в съображение 4, бе направено заключението, че през периода от октомври 2009 г. до септември 2010 г. вносът на Руската група е бил на дъмпингови цени.
3. Развитие на вноса, ако мерките бъдат отменени
(89)
Освен анализа за наличие на дъмпинг през РПП бе разгледана и вероятността от продължаване или повторно възникване на дъмпинга.
3.1. Производствен капацитет на Русия
(90)
Русия е вторият по големина в света производител на FeSi. Според дружеството за проучване на пазара Metal Expert производственият капацитет за FeSi на Русия възлиза на около900 000 тона. Това включва производството на FeSi с пещи, с които могат да се произвеждат и други видове феросплави. Действително производственото оборудване на двамата производители (т.е. JSC CHEMK и Serov Ferroalloy Plant) позволява да се премине от производство на FeSi към производство на други видове феросплави за кратък период от време. Оборудването на другите руски производители обаче (т.е. Bratsk Ferroalloy Plant, NLMK и JSC KF) позволява само производството на FeSi.
(91)
След оповестяването единственият съдействащ производител износител заяви, че неговата собствена информация не е взета под внимание при изчисляване на производствения капацитет на Русия. Както е посочено в съображение 52 обаче, предоставената от Руската група информация представлява основният използван източник на информация. Докладът на Metal Expert е използван за установяване на производствения капацитет на другите руски производители. Поради това твърдението не е обосновано.
(92)
Освен това този производител износител заяви, че производството на JSC CHEMK е определено погрешно, твърдейки, че е практически невъзможно да се премине от производство на една феросплав към друга, без да има значителни допълнителни разходи и загуба на време. Доказателствата, установени в хода на проверката на място в помещенията на JSC CHEMK, показват, че пещите на JSC CHEMK позволяват да се премине от производство на една феросплав към друга без забавянията, описани по-горе. Поради това твърдението не е обосновано.
(93)
През РПП реалното производство е оценено на около 633 000 тона (въз основа на FeSi с чистота от 75 %) със свободен капацитет в размер до 267 000 тона. Свободният капацитет за FeSi е най-малко 120 000 тона, ако се използва консервативен подход и се има предвид използваният производствен капацитет за производството на други феросплави.
(94)
Руската група заяви, че руският свободен капацитет е оценен погрешно, тъй като Комисията не е взела предвид факта, че Руската група е осъществявала дейност на 95 - 100 % от производствения си капацитет. Както е посочено в предходното съображение обаче, бе приложен консервативен подход, като също бе взет предвид действителният свободен капацитет. Поради това твърдението не е обосновано.
(95)
Въз основа на доклада на Metal Expert големият свободен капацитет се обяснява с чувствителното намаление с 50 % на търсенето на вътрешния пазар между 2002 и 2009 г., което остава стабилно до 2012 г. По този начин производственият капацитет надхвърля в голяма степен търсенето на вътрешния пазар. Поради тази причина руските производители са зависими от износа.
3.2. Привлекателност на пазара на Съюза
(96)
Въпреки настоящите мерки пазарът на ЕС остава привлекателен за руския износ. Нивото на вноса, наблюдавано през РПП, показва, че вносът от Русия е бил засегнат в известна степен от наложените антидъмпингови мита, но все още има подчертано присъствие през РПП.
(97)
Една страна заяви, че пазарът на FeSi на Европейския съюз не представлява интерес за световен доставчик, какъвто е например Руската група, и че е налице рязък спад на вноса като цяло, който продължава и през 2012 г. Тази страна заяви, че тази тенденция няма да се промени в бъдеще. Проучване на събраните от Евростат търговски данни в съответствие с член 14, параграф 6 от основния регламент обаче показа, че вносът от Русия е бил по-скоро стабилен през периода 2010 - 2012 г.
(98)
Освен това, сравнявайки експортните цени на разглеждания продукт в Европейския съюз с цените на FeSi на пазарите на трети държави, бе установено, че цените на Руската група за ЕС са по-високи в зависимост от страната на местоназначение.
(99)
Поради това твърдението, че пазарът на Съюза не е привлекателен за руските производители, трябваше да бъде отхвърлено.
(100)
Една от страните заяви, че руският пазар става все по-привлекателен предвид няколко предстоящи проекти, като например зимните олимпийски игри през 2014 г., което следва да повиши търсенето на стомана на вътрешния пазар, а оттук и вътрешното потребление на FeSi. Първо, следва да се отбележи обаче, че тази страна не е предоставила съответните данни или оценка на въздействието на тези проекти по отношение на вътрешното потребление на FeSi. Във всички случаи, ако тази прогноза действително се сбъдне, въздействието вече е трябвало да бъде видимо през 2012 и 2013 г. Според наличните данни обаче вътрешното потребление е останало стабилно. Накрая, въздействието на тези проекти във всички случаи ще бъде с ограничен и временен характер. Поради това този аргумент се отхвърля. Една страна изрази мнение, че свръхкапацитетът на Русия се компенсира до голяма степен от износа към азиатските пазари и САЩ. Действително през РПП руските производители са изнесли над 73 % от производството си в целия свят. Както е посочено в съображение 93 по-горе обаче, в Русия все още има значителен производствен свръхкапацитет поради свиващото се вътрешно потребление, което предполага силен стимул да се намерят алтернативни пазари, които да компенсират загубите на вътрешния пазар и да поемат излишъка от производствен капацитет.
(101)
Както е посочено в съображение 44 по-горе, конкуренцията ще нарасне на азиатските пазари поради новите съоръжения в Малайзия, които през 2014 г. ще влязат в експлоатация с производство от около 420 000 тона. Това положение ще затрудни руския износ за азиатския пазар.
(102)
Както е обяснено в съображение 45, производството на Малайзия бе актуализирано на 370 000 тона.
(103)
Освен това по отношение на руските износители е в ход антидъмпингово разследване в САЩ - един от основните им експортни пазари, по жалба с твърдения, че практикуват значителни дъмпингови маржове.
(104)
Поради това трябва да се направи заключението, че руските производители износители са до голяма степен зависими от износа за пазари на трети държави, на които ще има повече конкуренция. Това ще направи пазара на Съюза още по-привлекателен за тях.
4. Заключение относно вероятността от продължаване на дъмпинга
(105)
С оглед на констатациите, описани по-горе, може да се заключи, че вносът от Русия все още е на дъмпингови цени и има голяма вероятност от продължаване на дъмпинга. Предвид настоящия и евентуалния свободен капацитет в Русия, знаейки, че пазарът на Съюза е един от най-големите в света, и тъй като се очаква увеличение на капацитета на пазара в Югоизточна Азия, може да се заключи, че руските износители вероятно ще увеличават своя износ за Съюза на дъмпингови цени, ако се допусне срокът на действие на антидъмпинговите мерки да изтече.
5. Заключение
(106)
С оглед на горепосочените съображения се стигна до заключението, че съществува значителен и реален риск от продължаване на дъмпинга по отношение на FeSi с произход от КНР и Русия, ако се допусне срокът на действие на съществуващите мерки да изтече.
Г. ОПРЕДЕЛЯНЕ НА ПРОМИШЛЕНОСТТА НА СЪЮЗА
(107)
През РПП сходният продукт е бил произвеждан от седем известни производители от Съюза. Те представляват промишлеността на Съюза по смисъла на член 4, параграф 1 от основния регламент и ще бъдат наричани по-нататък „промишлеността на Съюза“.
(108)
Както е посочено в съображение 16 по-горе, шестима производители от Съюза предоставиха исканата информация. Изчислено е, че въпросните дружества представляват около 90 % от общото производство на Съюза и че положението им е представително за промишлеността на Съюза.
Д. СЪСТОЯНИЕ НА ПАЗАРА НА СЪЮЗА
1. Потребление на Съюза
(109)
Потреблението в Съюза бе установено въз основа на обема на свързаните и несвързаните продажби на промишлеността на Съюза на пазара на Съюза въз основа на оценка за неоказалия съдействие производител (въз основа на искането за преразглеждане) и на данните за вноса, взети от Евростат според кодовете по КН.
(110)
През разглеждания период потреблението на Съюза се е повишило с 40 %. Следва да се вземе предвид обаче, че първата година от разглеждания период (2009 г.) е била изключително лоша предвид отрицателните последици от икономическата криза. Въпреки частично възстановяване след 2009 г. потреблението на Съюза все още не е достигнало равнищата, отчетени при първоначалното разследване, когато потреблението е било над 850 хиляди тона през всяка година.
Таблица 1
Потребление
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Потребление (в тонове)
544 093
799 233
841 796
760 128
Индекс (2009 г.=100)
100
147
155
140
Източник: Отговори на въпросника, данни от искането за преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на мерките, Евростат.
2. Обем, цени и пазарен дял на вноса с произход от засегнатите държави
(111)
Обемът и пазарният дял на вноса от КНР и Русия са анализирани въз основа на данни на Евростат и данните, събрани в съответствие с член 14, параграф 6 от основния регламент. Предвид много ниските количества от КНР вносът от засегнатите държави не бе оценен кумулативно.
а) Обем и пазарен дял на разглеждания внос
(112)
През разглеждания период за дъмпинговия внос в Съюза бе установено, че са се наблюдавали следните тенденции във връзка с обема и пазарните дялове:
Таблица 2
Обем и пазарен дял на разглеждания внос
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
КНР
Обем на вноса (в тонове)
8 105
13 828
5 125
2 516
Индекс (2009 г.=100)
100
171
63
31
Пазарен дял (%)
1,5
1,7
0,6
0,3
Индекс (2009 г.=100)
100
116
41
22
Русия
Обем на вноса (в тонове)
74 678
53 671
29 338
40 725
Индекс (2009 г.=100)
100
72
39
55
Пазарен дял (%)
13,7
6,7
3,5
5,4
Индекс (2009 г.=100)
100
49
25
39
Общо за засегнатите държави
Обем на вноса (в тонове)
82 783
67 499
34 463
43 241
Индекс (2009 г.=100)
100
82
42
52
Пазарен дял (%)
15,2
8,4
4,1
5,7
Индекс (2009 г.=100)
100
56
27
37
Източник: Евростат.
(113)
През разглеждания период обемът на вноса от засегнатите държави се е понижил значително - с 48 %. Пазарният му дял също е намалял от 15,2 % през 2009 г. на 5,7 % през РПП. В резултат на тази тенденция китайският износ почти е престанал да съществува на пазара на Съюза. Руски производители износители обаче все още имат съществен пазарен дял, което нарежда Русия на четвърто място по големина като износител за Съюза.
б) Цена на вноса и подбиване на цените
(114)
Таблицата по-долу показва средната цена на дъмпинговия внос. През разглеждания период средната цена на вноса от КНР е намаляла с 38 %. През същия период средната цена на вноса от Русия се е увеличила с 31 %, но все още остава под продажните цени на промишлеността на Съюза.
Таблица 3
Средна цена на дъмпинговия внос
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
КНР
Средна цена (EUR/t)
991
1 088
873
611
Индекс (2009 г.=100)
100
110
88
62
Русия
Средна цена (EUR/t)
716
776
889
999
Индекс (2009 г.=100)
100
108
124
140
Общо за засегнатите държави
Средна цена (EUR/t)
742
840
887
976
Индекс (2009 г.=100)
100
113
119
131
Източник: Евростат.
(115)
С цел да се определи подбиването на цените през РПП бяха сравнени среднопретеглените продажни цени на съдействащите производители от Съюза по вид на продукта за несвързани клиенти на пазара на Съюза, коригирани на ниво франко завода, спрямо съответните среднопретеглени цени по вид на продукта на дъмпинговия внос на съдействащите руски производители за първия независим клиент на пазара на Съюза, установени на база CIF, със съответните корекции за митнически задължения.
(116)
Тъй като нито един китайски производител износител не съдейства в хода на разследването в рамките на преразглеждането, подбиването на цените за китайския износ бе определено, като бяха сравнени среднопретеглените цени за несвързани клиенти на пазара на Съюза на базата на цена франко завода със средните експортни цени на китайския износ на база CIF, получени от Евростат, със съответните корекции за митнически задължения.
(117)
Резултатът от сравнението, изразен като процент от оборота на съдействащите производители от Съюза през РПП, показа, че е налице среднопретеглен марж на подбиване на пазара на Съюза в диапазон от 6 до 39 % за Русия и 46 % за КНР.
3. Внос от други трети държави, които не са предмет на мерките
(118)
През разглеждания период обемът на вноса от трети държави на пазара на Съюза се е увеличил с 33 %, което следва тенденцията на нарастване на потреблението. През същия период пазарният дял на вноса от трети държави се задържа на относително стабилно равнище, достигайки близо 70 % от потреблението на Съюза, с лек спад през РПП. При географското разпределение на вноса обаче се наблюдава по-изразена промяна - Бразилия и Норвегия, които, изглежда, са се възползвали най-вече от нарастването на потреблението, регистрират ръст на внасяните количества и по-големи пазарни дялове.
(119)
През разглеждания период средните цени на вноса от трети държави са се увеличили с 22 % и остават много над нивото на цените на вноса от КНР и Русия.
4. Икономическо състояние на промишлеността на Съюза
(120)
В съответствие с член 3, параграф 5 от основния регламент Комисията проучи всички икономически фактори и показатели, които оказват въздействие върху състоянието на промишлеността на Общността.
(121)
С цел анализ на вредата икономическото състояние на промишлеността на Съюза се оценява въз основа на показатели, като производство, производствен капацитет, използване на капацитета, обем на продажбите, пазарен дял, заетост, производителност, растеж, размер на действителния дъмпингов марж и възстановяване от предишен дъмпинг, средните цени за единица продукция, единични разходи, рентабилност, парични потоци, инвестиции, възвръщаемост на инвестициите и способност за привличане на капитал, складови наличности и разходи за труд.
а) Производство, производствен капацитет и използване на капацитета
(122)
През разглеждания период се наблюдава значително увеличение на производството на промишлеността на Съюза. То е било най-ясно изразено в периода между 2009 и 2011 г., когато производството регистрира ръст от 178 %. След това през РПП производството се задържа на стабилни нива. Припомня се, че първата година от разглеждания период е била изключителна предвид икономическата криза, поради което нивото на производство е необичайно ниско. Всъщност независимо от значителното възстановяване след 2009 г. следва да се припомни, че производството на промишлеността на Съюза все още не е достигнало началното ниво от първоначалното разследване (2003 г.), когато производството е било над 270 000 тона.
Таблица 5
Общо производство на промишлеността на Съюза
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Производство (в тонове)
81 147
192 495
225 376
224 540
Индекс (2009 г.=100)
100
237
278
277
Източник: Отговори на въпросника и данни от искането за преразглеждане.
(123)
През разглеждания период производственият капацитет се задържа на относително стабилно ниво, макар и с леко нарастване през РПП. На фона на значителното увеличение на производството в периода 2009 - 2011 г. се наблюдава общо увеличение на използването на капацитета със 179 %. През РПП тази тенденция се променя и използването на капацитета намалява. Тази отрицателна промяна обаче не се дължи на намаляването на действителното производство, а на увеличението на самия капацитет.
Таблица 6
Производствен капацитет и използване на капацитета
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Производствен капацитет (в тонове)
301 456
301 456
299 914
324 884
Индекс (2009 г.=100)
100
100
99
108
Използване на капацитета (%)
27
64
75
69
Индекс (2009 г.=100)
100
237
279
257
Източник: Отговори на въпросника и данни от искането за преразглеждане.
б) Обем на продажбите, пазарен дял и растеж
(124)
Обемът на продажбите на промишлеността на Съюза на пазара на Съюза на несвързани клиенти (изчислен въз основа на продажбите на свързани и несвързани клиенти в Съюза) е следвал тенденцията на потреблението в периода 2009 - 2011 г. Внезапното последващо увеличение през РПП се дължи на пренасочване на продажбите на промишлеността на Съюза от свързани към несвързани клиенти в Съюза, отчетено през тази година. Това се обяснява с промяна в корпоративната структура на един производител от Съюза.
Таблица 7
Продажби на промишлеността на Съюза към несвързани клиенти
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Обем (в тонове)
60 257
113 048
122 860
191 525
Индекс (2009 г.=100)
100
188
204
318
Източник: Отговори на въпросника и данни от искането за преразглеждане.
(125)
Тъй като обемът на продажбите на пазара на Съюза е следвал тенденцията на потреблението, след първоначалния скок през 2010 г. пазарният дял на промишлеността на Съюза се задържа на относително стабилно ниво с тенденция към леко покачване.
Таблица 8
Пазарен дял на промишлеността на Съюза
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Пазарен дял на промишлеността на Съюза (%)
14
21
22
25
Индекс (2009 г.=100)
100
155
165
187
Източник: Отговори на въпросника и Евростат.
(126)
Както е посочено в съображение 111 по-горе, в периода между 2009 г. и РПП се наблюдава ръст на потреблението на Съюза от 40 %. Промишлеността на Съюза успява да се възползва от този ръст, като увеличава обема на продажбите и пазарния си дял през същия период.
в) Заетост и производителност
(127)
През разглеждания период свързаната с разглеждания продукт заетост на промишлеността на Съюза се увеличава с близо 50 %. Това увеличение на броя на наетите лица в същото време се съпътства от още по-голямо увеличение на производителността, измерена като произведена продукция (в тонове) на заето лице за една година - 86 % през същия период.
Таблица 9
Заетост и производителност
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Брой наети лица
701
869
1064
1042
Индекс (2009 г.=100)
100
124
152
149
Производителност (единица/служител)
116
222
212
216
Индекс (2009 г.=100)
100
191
183
186
Източник: Отговори на въпросника и данни от искането за преразглеждане.
г) Размер на действителния дъмпингов марж и възстановяване от предишен дъмпинг
(128)
Както е посочено в съображения 37 и 87 по-горе, дъмпинговите маржове на вноса от засегнатите държави остават високи. Анализът на показателите за вреда представи доказателства, че промишлеността е в процес на възстановяване от предишни дъмпингови практики. Възстановяването обаче е станало наскоро, като през РПП на пазара на Съюза се наблюдава известен спад на някои показатели за вреда, като например рентабилност, паричен поток и възвръщаемост на инвестициите. Освен това следва да се отбележи, че това положително развитие се случва под закрилата на настоящите антидъмпингови мерки. Ако мерките бъдат отменени, въздействието на действителните дъмпингови маржове върху промишлеността на Съюза ще бъде значително.
д) Средни единични продажни цени на пазара на Съюза и разходи за производството на единица продукция
(129)
В периода 2009 - 2011 г. средните продажни цени на съдействащите производители от Съюза към несвързани клиенти в Съюза са се покачили с 25 %, а след това намаляват отново през РПП. Това движение на цените отразява общите промени в разходите за суровини и енергия през същия период. Подобна тенденция, т.е. покачване в периода 2009 - 2011 г. и спад през РПП, се наблюдава за продажните цени на вноса от трети държави, които държат по-големия дял от пазара на Съюза.
Таблица 10
Продажни цени и разходи
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Средна единична продажна цена в Съюза на несвързани клиенти (EUR/t)
1 136
1 282
1 421
1 151
Индекс (2009 г.=100)
100
113
125
101
Разходи за производството на единица продукция (EUR/t)
1 094
1 031
1 228
1 063
Индекс (2009 г.=100)
100
94
112
97
Източник: Отговори на въпросника.
е) Рентабилност, паричен поток, инвестиции, възвръщаемост на инвестициите и способност за привличане на капитал
(130)
През разглеждания период паричният поток, инвестициите, възвръщаемостта на инвестициите и способността за привличане на капитал на производителите на Съюза са следвали посочените по-долу тенденции:
Таблица 11
Рентабилност, паричен поток, инвестиции, възвръщаемост на инвестициите
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Рентабилност на продажбите в Съюза за несвързани клиенти (процент от оборота на продажбите)
2,3
27,0
18,3
7,4
Паричен поток (в евро)
4 554 714
44 888 689
39 959 668
19 353 017
Инвестиции (в евро)
26 599 036
20 962 570
25 274 658
27 076 802
Индекс (2009 г.=100)
100
79
95
102
Възвръщаемост на инвестициите (%)
- 62,6
159,2
58,3
24,8
Източник: Отговори на въпросника.
(131)
Рентабилността на съдействащите производители от Съюза бе установена чрез изразяване на нетната печалба преди облагане с данъци от продажбите на сходния продукт на несвързани клиенти в Съюза като процент от съответния оборот. През 2009 г. маржът на печалба е бил много нисък, а за някои производители от Съюза - отрицателен. Успоредно с нарастването на потреблението и продажбите обаче маржът на печалба започва да се възстановява през 2010 г. Следва да се отбележи обаче, че през РПП маржът на печалба намалява независимо от факта, че обемът на продажбите на съдействащата промишленост на Съюза (също така отчитайки промените в корпоративната структура) се е задържал на стабилни нива. Това поражда опасения във връзка с бъдещото развитие на маржовете на печалба на промишлеността на ЕС.
(132)
През целия разглеждан период паричният поток -способността на промишлеността да финансира самостоятелно дейността си и който бе изчислен въз основа на операциите - е положителен. Този показател обаче се е подобрил само през 2010 г., след което се влошава значително през следващите две години. Разследването също така показа, че влошаването на паричния поток е по-силно изразено при малките производители от Съюза. Това поражда съмнения по отношение на способността на промишлеността на ЕС да осъществява необходимото самофинансиране на дейността си в настоящите икономически условия.
(133)
Развитието на рентабилността и паричния поток през разглеждания период се е отразило на способността на съдействащите производители от Съюза да инвестират в дейността си. В резултат на това равнището на инвестициите остава относително високо и стабилно през разглеждания период. Възвръщаемостта на инвестициите, изразена като печалба в процент от нетната балансова стойност на инвестициите, става положителна едва след 2009 г. Следвайки обаче развитието на рентабилността и паричния поток, този показател също достига връхната си точка през 2010 г. и намалява последователно през годините 2011 - 2012.
(134)
В светлината на гореизложеното може да се заключи, че макар и финансовите резултати на съдействащите производители от Съюза да са останали стабилни през по-голямата част от разглеждания период, те са започнали да се влошават към края му, по-специално през РПП. Както е видно в таблица 11, рентабилността на продажбите на ЕС е спаднала значително и паричният поток, генериран от промишлеността на Съюза, е по-малък от стойността на инвестициите, което показва, че през РПП промишлеността на Съюза е трябвало да прибегне до външно финансиране.
(135)
Същевременно са докладвани опасения относно способността за привличане на капитал. Това може да се окаже фактор с определящо значение за несигурността на промишлеността на Съюза, ако се допусне срокът на действие на мерките да изтече. В настоящото икономическо положение е вероятно промишлеността на Съюза да има проблеми с намирането на финансови средства, за да се справи с връщането на дъмпинговия внос от засегнатите държави, и в много кратък срок тя може отново да претърпи сериозна вреда. Положението е особено обезпокоително за МСП в този сектор на промишлеността на Съюза.
ж) Складови наличности
(136)
Макар и нивото на складовите наличности на съдействащите производители от Съюза да нараства с 32 % между 2009 г. и РПП, те намаляват пропорционално на нивата на производство и не се считат за необичайно високи от производителите.
Таблица 12
Складови наличности в края на периода
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Складови наличности в края на периода (в тонове)
23 946
21 214
26 117
31 504
Индекс (2009 г.=100)
100
89
109
132
Източник: Отговори на въпросника.
з) Разходи за труд
(137)
Макар че броят на лицата, наети от съдействащите производители от Съюза, се е увеличил с почти 50 % през разглеждания период, средната заплата през същия период остава стабилна.
Таблица 13
Разходи за труд
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Средни разходи за труд на наето лице
(евро)
29 705
30 296
28 991
29 837
Индекс (2009 г.=100)
100
102
98
100
Източник: Отговори на въпросника.
ЗАКЛЮЧЕНИЕ ОТНОСНО СЪСТОЯНИЕТО НА ПРОМИШЛЕНОСТТА НА СЪЮЗА
(138)
Разследването показа, че след налагането на първоначалните мерки през 2008 г. вносът на дъмпингови продукти на ниски цени на пазара на Съюза от засегнатите държави е намалял. Това е позволило на промишлеността на Съюза да постигне високо ниво на производство, да увеличи обема на своите продажби, пазарния си дял, рентабилността и да подобри цялостното си финансово състояние.
(139)
Поради това се стигна до заключението, че промишлеността на Съюза не е понесла съществена вреда през РПП. Като се има предвид обаче спадът на потреблението и влошаването на някои финансови показатели през РПП, като рентабилност, паричен поток и възвръщаемост на инвестициите, състоянието на промишлеността на Съюза продължава да е уязвимо.
Е. ВЕРОЯТНОСТ ОТ ПОВТОРНО ВЪЗНИКВАНЕ НА ВРЕДА
1. Предварителни бележки
(140)
С цел да се оцени вероятността от повторно възникване на вреда, ако се допусне срокът на действие на мерките да изтече, в съответствие с член 11, параграф 2 от основния регламент бе анализирано евентуалното въздействие на китайския и руския внос върху пазара на Съюза и промишлеността на Съюза.
(141)
Анализът бе съсредоточен върху тенденцията в потреблението на пазара на Съюза, свободния капацитет, търговските потоци и привлекателността на пазара на Съюза, както и върху ценовото поведение на засегнатите държави.
2. Потребление в Съюза
(142)
През РПП потреблението на разглеждания продукт в Съюза е намаляло с 10 % в сравнение с предходната година. В същото време това представлява намаление с над 25 % спрямо нивото отпреди кризата от 2007 г. По-ниското потребление на разглеждания продукт се дължи на спадащото производство на стомана в Съюза, като през следващите години може да се очаква по-нататъшен спад. Това ще бъде голямо предизвикателство за промишлеността на Съюза, която ще се сблъска със силно конкурентна среда. Поради тази причина не може да се допусне наличието на дъмпингов внос на ниски цени от КНР и Русия. Той ще оказва натиск надолу върху цените на пазара и ще наруши конкуренцията, вследствие на което ще нанесе значителна съществена вреда на производителите от Съюза.
3. Свободен капацитет, търговски потоци, привлекателност на пазара на Съюза и ценово поведение на засегнатите държави
а) КНР
(143)
Трябва да се отбележи, че общият капацитет на производството на разглеждания продукт в КНР се оценява на 10 - 11 милиона тона, което е повече от световното потребление на FeSi. Същевременно използването на капацитета като цяло е било около 50 %.
(144)
През разглеждания период износът на FeSi от КНР в световен мащаб е бил относително стабилен на ниво от 0,8 милиона тона. Това равнище на износа се дължи предимно на ограниченията за износа, както е описано в съображение 41. Европейският съюз обаче няма контрол върху тези механизми и китайското правителство може във всеки момент да отмени ограниченията за износа, създавайки така сериозната заплаха пазарът на Съюза да бъде залят от износ на разглеждания продукт от Китай.
(145)
Дори ако бъдат запазени ограниченията за износа, следва да се подчертае, че настоящите обеми на китайския износ в световен мащаб са по-високи от общото потребление в Съюза.
(146)
Може с основание да се очаква в резултат на привлекателността на пазара на ЕС, описана в съображения 40 - 49 по-горе, че ако мерките бъдат отменени, поне част от настоящия китайски износ ще бъде пренасочена към пазара на Съюза, още повече като се има предвид, че този износ много скоро ще се сблъска с допълнителна конкуренция на традиционните си азиатски пазари поради развитието на допълнителен капацитет на производството в Малайзия, както е обяснено в съображение 44 по-горе.
(147)
Изтичането на срока на действие на антидъмпинговите мита в съчетание с по-голяма конкуренция в Азия без съмнение ще направи пазара на Съюза привлекателна мишена за китайските износители. В това отношение се припомня, че преди налагането на мерките Китай е бил основен износител на пазара на Съюза.
(148)
Накрая, настоящото равнище на китайските експортни цени, размерът на дъмпинговия марж и съществуването на значително подбиване на цените потвърждават, че при отсъствие на антидъмпингови мерки отново ще възникне нелоялна конкуренция на китайския износ, което ще доведе до съществена вреда на промишлеността на Съюза.
б) Русия
(149)
По време на разследването бе установено, че производството на разглеждания продукт в Русия през РПП възлиза на 633 000 тона, макар че производственият ѝ капацитет се оценява на 900 000 тона. Това означава, че е налице около 267 000 тона свободен капацитет - достатъчно количество, което да покрие една трета от търсенето на Съюза.
(150)
По отношение на руския износ на разглеждания продукт следва да се отбележи, че Русия понастоящем изнася 73 % от производството си. Освен Съюза другите ѝ традиционни експортни пазари са САЩ, Япония и Южна Корея. Предвид засилената конкуренция на азиатските пазари, както е описано в съображение 44 по-горе, има сериозни признаци, че повечето от тези търговски потоци ще бъдат пренасочени към Съюза, ако антидъмпинговите мерки бъдат отменени. Това въздействие може да е още по-осезаемо, ако провежданото понастоящем в САЩ антидъмпингово разследване на вноса от Русия (започнало през юли 2013 г.) доведе до налагането на мерки.
(151)
По този въпрос един руски производител износител заяви, че е малко вероятно в САЩ да бъдат наложени мита върху FeSi с произход от Русия. Някои неофициални констатации от провежданото разследване бяха предоставени в подкрепа на това твърдение. Този производител обаче не предостави никакви доказателства в подкрепа на твърденията си и като се има предвид, че започнатото в САЩ антидъмпингово разследване на вноса от Русия продължава, не може да се изключи вероятността от налагане на мерки.
(152)
Изтичането на срока на действие на антидъмпинговите мита, което съвпада с по-голяма конкуренция на основните им експортни пазари, без съмнение ще направи пазара на Съюза привлекателна цел за руските износители. В този контекст се припомня, че преди налагането на мерките Русия е голям износител за пазара на Съюза и все още присъства на него, макар и мерките да са в сила от пет години.
(153)
Накрая, трябва да се подчертае, че заплахата от обемите на вноса от Русия се увеличава от нейната ценова политика на експортните ѝ пазари. Също както при първоначалното разследване настоящото преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на мерките показва, че дъмпинговите практики на Русия имат структурен характер: експортните им цени систематично са под цената им на вътрешния пазар на Русия. Освен това настоящото разследване потвърждава, че цените на руския внос продължават да подбиват продажните цени на производителите от Съюза.
4. Заключение
(154)
С оглед на констатациите от разследването, а именно наличието на свободен капацитет в засегнатите държави, продължаващия дъмпинг и ограничената възможност на китайските и руските износители да продават на други основни пазари на трети държави, което увеличава привлекателността на пазара на Съюза, се счита, че отмяната на мерките би отслабила позицията на промишлеността на Съюза на нейния основен пазар и причинената вреда би възникнала повторно поради вероятния китайски и руски внос на дъмпингови цени.
(155)
Няма причини да се смята, че подобряването на резултатите на промишлеността на Съюза поради действащите мерки ще се запази или ще се засили, ако мерките бъдат отменени. Напротив, съществуват благоприятни условия за вероятното пренасочване на вноса от засегнатите държави към пазара на Съюза на дъмпингови цени и в значителни количества, което вероятно ще подкопае положителното развитие на пазара на Съюза, постигнато през разглеждания период. Вероятният дъмпингов внос би бил в състояние да упражни натиск върху продажните цени на промишлеността на Съюза, вследствие на което тя ще изгуби пазарен дял и това би оказало отрицателно въздействие върху финансовите резултати на промишлеността на Съюза, която все още е уязвима.
(156)
По този въпрос получихме коментар от руски производител износител, който твърди, че повторното възникване на вреда не може да се основава просто на възможността от повторно възникване на вреда, а по-скоро на вероятността от това. Разследването обаче показа редица фактически обстоятелства, включително че дъмпинговите практики на руските производители не са престанали да съществуват, както и наличието на свободен капацитет в Русия. Освен това е факт, че потреблението на Съюза е по-ниско през РПП, отколкото преди първоначалното разследване. Накрая, очаква се повече производство на продукта в световен мащаб, особено на азиатския пазар. Взети заедно, тези обстоятелства дават достатъчно разумни основания, че въз основа на наличните данни, ако се допусне срокът на действието на мерките да изтече, промишлеността на Съюза ще понесе повторно вреда от дъмпинговия внос.
З. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
1. Въведение
(157)
В съответствие с член 21 от основния регламент бе проучено дали запазването на съществуващите мерки би било в противоречие с интереса на Съюза като цяло. Определянето на интереса на Съюза се извърши въз основа на оценка на интересите на различните съответни субекти, а именно промишлеността от Съюза, вносителите и ползвателите. На заинтересованите страни бе предоставена възможност да изразят становището си съгласно член 21, параграф 2 от основния регламент.
(158)
Тъй като настоящото разследване е преразглеждане на съществуващите мерки, това даде възможност за оценка на евентуално несъразмерно отрицателно въздействие на съществуващите антидъмпингови мерки върху заинтересованите страни.
2. Интерес на промишлеността на Съюза
(159)
В съображение 154 по-горе се стигна до заключението, че състоянието на промишлеността на Съюза вероятно ще се влоши значително, ако се допусне срокът на действие на антидъмпинговите мерки да изтече. Следователно продължаването на срока на мерките ще бъде от полза за промишлеността на Съюза, тъй като производителите от Съюза ще са в състояние да поддържат обема на своите продажби, пазарния си дял, рентабилността и положителното икономическо състояние на промишлеността като цяло. За разлика от това прекратяването на мерките би застрашило сериозно жизнеспособността на промишлеността на Съюза, тъй като има причини да се очаква пренасочване на китайския и руския внос към пазара на Съюза на дъмпингови цени и в значителни обеми, което би довело до повторно възникване на вреда.
3. Интерес на ползвателите
(160)
Десет ползватели в Съюза (леярни и стоманопроизводители) оказаха съдействие на Комисията в настоящото преразглеждане. Четири от отговорите включват само общи коментари, като само шест съдържат пълни отговори на въпросниците. Въз основа на тези данни бе установено, че разходите за разглеждания продукт имат средно въздействие в размер на около 1 % върху общите производствени разходи на ползвателите и са под 2 % за всеки от съдействалите ползватели. Поради това, при все че някои от ползвателите са отбелязали загуби през 2011 г. и РПП, това не може да се отдаде на съществуването на антидъмпинговите мита върху вноса на FeSi.
(161)
Следва да се има предвид, че в хода на първоначалното разследване пазарният дял на Китай и Русия е бил около 40 % от пазара на Съюза, а митата за тези две държави са в диапазон от 15,6 до 31,2 %. Поради тази причина евентуалното въздействие на изтичането на срока на действие на митата би представлявало средно спестен разход от не повече от 0,1 % (изчислен във основа на пазарния дял от 40 % за държавите, спрямо които се прилагат мерките, и на средното адвалорно мито от 20 %). Поради това е малко вероятно изтичането на срока на действие на митата да окаже влияние върху възстановяването на рентабилността на ползвателите, понесли загуби през последните две години от разглеждания период. Освен това поради естеството на продукта, както и поради наличието на няколко източника на доставки на пазара ползвателите могат лесно да сменят доставчиците си.
4. Интерес на вносителите
(162)
Всички известни вносители бяха информирани за започването на преразглеждането. Никой от вносителите на разглеждания продукт не отговори на въпросника за извадката, приложена към известието за започване на преразглеждане. Разследването разкри, че вносителите могат лесно да закупуват от различни източници, които понастоящем съществуват на пазара, по-специално от промишлеността на Съюза и от основните износители от трети държави, които продават на недъмпингови цени. При липсата на заинтересованост от страна на вносителите се стигна и до заключението, че запазването на мерките няма да засегне техния интерес.
5. Заключение
(163)
С оглед на гореизложеното се стигна до заключението, че няма наложителни причини, свързани с интереса на Съюза, настоящите антидъмпингови мерки да не бъдат запазени.
З. АНТИДЪМПИНГОВИ МЕРКИ
(164)
Всички страни бяха информирани за съществените факти и съображения, на които се основава намерението да се препоръча запазване на съществуващите мерки. На страните също така бе даден срок да представят коментари след оповестяването на информацията. Изявленията и коментарите бяха надлежно взети предвид, когато това бе обосновано.
(165)
От гореизложеното следва, че, както е предвидено в член 11, параграф 2 от основния регламент, антидъмпинговите мерки, приложими към вноса на FeSi с произход от КНР и Русия и наложени с Регламент (ЕО) № 172/2008, следва да бъдат запазени.
(166)
За да се сведат до минимум рисковете от заобикаляне, породени от голямата разлика в митническите ставки, се счита, че в този случай са необходими специални мерки, за да се гарантира правилното прилагане на антидъмпинговите мита. Тези специални мерки, които се отнасят само за дружествата, за които е предвидено индивидуално мито, включват следното: на митническите органи на държавите членки трябва да се представи валидна търговска фактура, която да отговаря на изискванията по приложението към настоящия регламент. Към вноса, който не е придружен от такава фактура, се прилага остатъчното антидъмпингово мито, приложимо за всички други производители.
(167)
Kомитетът, създаден съгласно член 15, параграф 1 от основния регламент, не представи становище,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. Налага се окончателно антидъмпингово мито върху вноса на феросилиций, понастоящем класиран в кодове по КН 7202 21 00, 7202 29 10 и 7202 29 90, с произход от Китайската народна република и Русия.
2. Ставката на окончателното антидъмпингово мито, приложима към нетната цена франко границата на Съюза преди обмитяване на продуктите, описани в параграф 1 и произвеждани от посочените по-долу дружества, е, както следва:
Държава
Дружество
Ставка на антидъмпинговото мито (%)
Допълнителен код по ТАРИК
Китайска народна република
Erdos Xijin Kuangye Co. Ltd., Qipanjing Industry Park
15,6
A829
Lanzhou Good Land Ferroalloy Factory Co., Ltd., Xicha Villa
29,0
A830
Всички други дружества
31,2
A999
Русия
Bratsk Ferroalloy Plant, Братск
17,8
A835
Всички други дружества
22,7
A999
3. За да се прилагат индивидуалните митнически ставки за дружествата, посочени в параграф 2, пред митническите органи на държавите членки трябва да бъде представена валидна търговска фактура, която да отговаря на изискванията по приложението. Ако такава фактура не се представи, се прилага митническата ставка, приложима за категорията „всички други дружества“.
4. Освен ако е предвидено друго, се прилагат действащите разпоредби в областта на митата.
Член 2
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Брюксел на 9 април 2014 година.
KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) Nr. 360/2014
2014 m. balandžio 9 d.
kuriuo, pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 1225/2009 11 straipsnio 2 dalį atlikus priemonių galiojimo termino peržiūrą, importuojamam Kinijos Liaudies Respublikos ir Rusijos kilmės ferosiliciui nustatomas galutinis antidempingo muitas
EUROPOS KOMISIJA,
atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
atsižvelgdama į 2009 m. lapkričio 30 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1225/2009 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių (1) (toliau - pagrindinis reglamentas), ypač į jo 11 straipsnio 2, 5 ir 6 dalis,
kadangi:
A. PROCEDŪRA
1. Galiojančios priemonės
(1)
Atlikus antidempingo tyrimą (toliau - pirminis tyrimas) Taryba Reglamentu (EB) Nr. 172/2008 (2) importuojamam Kinijos Liaudies Respublikos (toliau - KLR), Egipto, Kazachstano, buvusiosios Jugoslavijos Respublikos Makedonijos ir Rusijos kilmės ferosiliciui (toliau - FeSi), kurio KN kodai šiuo metu yra 7202 21 00, 7202 29 10 ir 7202 29 90, nustatė galutinį antidempingo muitą (toliau - galutinės antidempingo priemonės).
(2)
Pasirinkta priemonė - ad valorem muitas: 31,2 % iš KLR importuojamam produktui, išskyrus Erdos Xijin Kuangye Co. (15,6 %) ir Lanzhou Good Land Ferroalloy Factory Co. (29,0 %), 18,0 % importui iš Egipto, išskyrus The Egyptian Ferroalloys Co. (15,4 %), 33,9 % importui iš Kazachstano, 5,4 % importui iš buvusiosios Jugoslavijos Respublikos Makedonijos ir 22,7 % importui iš Rusijos, išskyrus Bratsk Ferroalloy Plant (17,8 %).
(3)
Tarybos įgyvendinimo reglamentu (ES) Nr. 1297/2009 (3) panaikintas Reglamentu (EB) Nr. 172/2008 importuojamam buvusiosios Jugoslavijos Respublikos Makedonijos kilmės FeSi nustatytas antidempingo muitas.
(4)
2009 m. lapkričio 30 d. Europos Komisija (toliau - Komisija) gavo eksportuojančio Rusijos gamintojo Joint Stock Company Chelyabinsk Electrometallurgical Integrated Plant ir su juo susijusios bendrovės Joint Stock Company Kuznetsk Ferroalloy Works (toliau kartu - Rusijos grupė) prašymą pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 3 dalį atlikti dalinę tarpinę peržiūrą (toliau - tarpinė peržiūra). Taryba Reglamentu (ES) Nr. 60/2012 (4) nutraukė dalinę tarpinę peržiūrą remdamasi tuo, kad nepateikta pakankamai pasikeitusių ilgalaikių aplinkybių įrodymų. Tiksliau Rusijos grupė neįrodė, kad jos kainodaros politika buvo ilgalaikė. Todėl per pirminį tyrimą Rusijos grupei nustatytas dempingo skirtumas nebuvo pakeistas. Rusijos grupės pateiktas įsipareigojimo pasiūlymas atmestas dėl tų pačių priežasčių.
2. Prašymas atlikti priemonių galiojimo termino peržiūrą
(5)
Paskelbus pranešimą apie artėjantį taikomų galutinių antidempingo priemonių galiojimo terminą (5), 2012 m. lapkričio 28 d. Komisija gavo prašymą inicijuoti tų priemonių galiojimo termino peržiūrą pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalį. Prašymą gamintojų, kurie pagamina daugiau nei 25 % viso FeSi Sąjungoje, vardu pateikė Euroalliages (toliau - pareiškėjas).
(6)
Prašymas buvo susijęs su KLR ir Rusija.
(7)
Prašymas grįstas tuo, kad nustojus galioti priemonėms dempingas ir jo daroma žala Sąjungos pramonei veikiausiai tęstųsi arba pasikartotų.
3. Priemonių galiojimo termino peržiūros inicijavimas
(8)
Pasikonsultavusi su Patariamuoju komitetu ir nustačiusi, kad esama pakankamai įrodymų, pagrindžiančių priemonių galiojimo termino peržiūros inicijavimą, Komisija 2013 m. vasario 28 d. pranešimu Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje (6) paskelbė inicijuojanti priemonių galiojimo termino peržiūrą pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalį (toliau - pranešimas apie inicijavimą).
4. Tyrimas
4.1. Peržiūros tiriamasis laikotarpis ir nagrinėjamasis laikotarpis
(9)
Atliekant dempingo tęsimosi arba pasikartojimo tyrimą nagrinėtas 2012 m. sausio 1 d.-2012 m. gruodžio 31 d. laikotarpis (toliau - peržiūros tiriamasis laikotarpis arba PTL). Analizuojant žalos tęsimosi arba pasikartojimo tikimybei įvertinti svarbias tendencijas buvo nagrinėjamas laikotarpis nuo 2009 m. sausio 1 d. iki 2012 m. gruodžio 31 d. (toliau - nagrinėjamasis laikotarpis).
4.2. Su tyrimu susijusios šalys
(10)
Komisija apie priemonių galiojimo termino peržiūros inicijavimą oficialiai pranešė pareiškėjams, kitiems žinomiems Sąjungos gamintojams, eksportuojantiems KLR ir Rusijos gamintojams, nesusijusiems importuotojams, žinomiems susijusiems naudotojams bei eksportuojančių šalių atstovams. Suinteresuotosioms šalims suteikta galimybė per pranešime apie inicijavimą nustatytą terminą pareikšti nuomonę raštu ir pateikti prašymą išklausyti.
(11)
Visos suinteresuotosios šalys, pateikusios prašymą išklausyti ir jame nurodžiusios svarbias priežastis, dėl kurių reikėtų jas išklausyti, buvo išklausytos.
(12)
Atsižvelgiant į akivaizdžiai didelį eksportuojančių KLR gamintojų ir tyrime dalyvaujančių nesusijusių Sąjungos importuotojų skaičių pranešime apie inicijavimą numatyta atlikti atranką pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnį. Kad Komisija galėtų nuspręsti, ar atranka būtina (o jei būtina, kad galėtų atrinkti bendroves), pirmiau minėtų šalių prašyta per 15 dienų po peržiūros inicijavimo pranešti apie save ir Komisijai pateikti pranešime apie inicijavimą prašomą informaciją.
(13)
Atsižvelgiant į tai, kad tik vienas eksportuojantis KLR gamintojas pateikė pranešime apie inicijavimą prašomą informaciją ir išreiškė norą bendradarbiauti su Komisija, nuspręsta eksportuojančių KLR gamintojų atrankos nevykdyti. Gavęs klausimyną eksportuojantis gamintojas nutarė toliau nebendradarbiauti. Todėl laikoma, kad tyrime nebendradarbiavo nė vienas eksportuojantis KLR gamintojas.
(14)
Kalbant apie Rusiją - atliekant tyrimą buvo pakviesti bendradarbiauti visi žinomi Rusijos gamintojai, t. y. Bratsk Ferroalloy Plant, Serov Ferroalloy Plant, NLMK ir Rusijos grupė. Atliekant šį peržiūros tyrimą su Komisija bendradarbiavo tik viena Rusijos grupė.
(15)
Klausimyno atsakymų nepateikė nė vienas nesusijęs importuotojas. Todėl laikoma, kad tyrime nebendradarbiavo nė vienas nesusijęs Sąjungos importuotojas.
(16)
Klausimyno atsakymus pateikė šeši iš septynių žinomų Sąjungos FeSi gamintojų. Atsižvelgiant į palyginti nedidelį Sąjungos gamintojų skaičių, per peržiūros tyrimą atranka nenumatyta.
(17)
Tikrinamieji vizitai surengti toliau nurodytų bendrovių patalpose.
a)
Sąjungos gamintojai:
FERROATLANTICA grupė:
Ferroatlantica S.L., Madridas, Ispanija;
Ferropem, Šamberi, Prancūzija;
HUTA LAZISKA S.A., Aukštutiniai Laziskai, Lenkija;
OFZ a.s., Istebnė, Slovakija;
TDR LEGURE d.o.o., Rušės, Slovėnija;
VARGON ALLOYS A.B., Varjonas, Švedija;
b)
Sąjungos naudotojai:
Aperam SA, Liuksemburgas;
Ugitech, Ižinas, Prancūzija;
c)
eksportuojantis Rusijos gamintojas:
Rusijos grupė:
JSC Chelyabinsk Electrometallurgical Integrated Plant (JSC CHEMK), Čeliabinskas, Rusija;
JSC Kuznetsk Ferroalloy Works (JSC KF), Novokuzneckas, Rusija;
RFA International LP (RFAI), Mišavoka, JAV;
d)
panašios šalies gamintojai:
Elkem AS, Oslas, Norvegija;
FESIL Rana Metall AS, Trondheimas, Norvegija;
Finnfjord AS, Finsnensas, Norvegija.
B. NAGRINĖJAMASIS PRODUKTAS IR PANAŠUS PRODUKTAS
1. Nagrinėjamasis produktas
(18)
Nagrinėjamasis produktas - KLR ir Rusijos kilmės ferosilicis, kurio KN kodai šiuo metu yra 7202 21 00, 7202 29 10 ir 7202 29 90.
(19)
FeSi gaminamas lankinėse elektrinėse krosnyse, anglies turinčiais produktais mažinant kvarco kiekį. Tai energijai imlus procesas. FeSi parduodamas gabalais, granulėmis arba miltelių pavidalu, jis gali būti įvairios kokybės, nelygu silicio ir priemaišų (pvz., aliuminio) kiekis. FeSi, kurio sudėtyje yra ne mažiau kaip 70 % silicio, laikomas didelio grynumo produktu. Jei sudėtyje yra daugiau nei 55 %, bet mažiau nei 70 % silicio, tai vidutinio grynumo produktas, o jei mažiau nei 55 % - mažo grynumo produktas. Iš esmės nagrinėjamasis produktas naudojamas geležies ir plieno pramonėje kaip deguonį šalinanti medžiaga ir legiravimo sudedamoji dalis.
2. Panašus produktas
(20)
Nustatyta, kad Sąjungos pramonės gaminamo ir Sąjungoje parduodamo FeSi ir Norvegijoje (panašioje šalyje, nes KLR yra ne rinkos ekonomikos šalis ir per šį tyrimą nebuvo tirta) bei Rusijoje gaminamo ir parduodamo FeSi fizinės bei cheminės savybės ir pagrindinė naudojimo paskirtis iš esmės yra tokios pačios kaip KLR ir Rusijoje gaminamo ir eksportui į Sąjungą parduodamo FeSi. Todėl šie produktai laikomi panašiais, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 1 straipsnio 4 dalyje.
C. DEMPINGO TĘSIMOSI ARBA PASIKARTOJIMO TIKIMYBĖ
(21)
Pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalį nagrinėta, ar baigus galioti dabartinėms priemonėms tęstųsi arba pasikartotų dviejų nagrinėjamųjų šalių vykdomas dempingas.
IMPORTAS IŠ KLR
1. Pirminės pastabos
(22)
Kaip nurodyta 13 konstatuojamojoje dalyje, atliekant tyrimą nebendradarbiavo nė vienas eksportuojantis Kinijos gamintojas. Taigi, nė vienam eksportuojančiam KLR gamintojui nebendradarbiavus, bendra analizė, įskaitant dempingo skaičiavimą, pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnį grindžiama turimais faktais.
(23)
Todėl dempingo tęsimosi arba pasikartojimo tikimybė vertinta naudojantis prašyme atlikti priemonių galiojimo termino peržiūrą pateiktais duomenimis ir kitais informacijos šaltiniais, pvz., prekybos statistiniais importo ir eksporto duomenimis (Eurostatas ir Kinijos eksporto duomenys) ir kita viešai prieinama informacija.
(24)
Tai, kad nebuvo bendradarbiauta, turėjo poveikio normaliosios vertės ir įvairių rūšių produkto eksporto kainų palyginimui. Kaip paaiškinta 30 konstatuojamojoje dalyje, manyta, kad būtų tikslinga normaliąją vertę ir eksporto kainą pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnį nustatyti bendrai, t. y. remiantis vienu produktu.
(25)
Pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 9 dalį visais atvejais, kai nustatyta, kad aplinkybės nepasikeitė, naudotas tas pats metodas dempingui nustatyti kaip per pirminį tyrimą.
2. Importas dempingo kaina per PTL
2.1. Normaliosios vertės nustatymas
(26)
Pranešime apie inicijavimą Komisija paragino visas suinteresuotąsias šalis pateikti pastabų dėl pasiūlymo rinkos ekonomikos trečiąja šalimi normaliajai vertei KLR nustatyti pasirinkti Norvegiją. Norvegija buvo pasirinkta panašia šalimi atliekant pirminį tyrimą. Negavus šalių pastabų šiuo klausimu padaryta išvada, kad panašia šalimi normaliajai vertei KLR pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies a punktą nustatyti reikėtų vėl pasirinkti Norvegiją.
(27)
Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 2 dalį pirmiausia nagrinėta, ar bendradarbiaujančių Norvegijos gamintojų vidaus rinkoje nepriklausomiems pirkėjams parduotas bendras panašaus produkto kiekis buvo tipiškas palyginti su bendru KLR eksportui į Sąjungą parduotu kiekiu, t. y. ar bendras toks vidaus rinkoje parduotas kiekis sudarė ne mažiau kaip 5 % bendro nagrinėjamojo produkto eksportui į Sąjungą parduoto kiekio. Tuo remiantis nustatyta, kad panašioje šalyje vidaus rinkoje parduotas tipiškas produkto kiekis.
(28)
Be to, nagrinėta, ar panašaus produkto pardavimas vidaus rinkoje galėtų būti laikomas pardavimu įprastomis prekybos sąlygomis pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 4 dalį. Tai atlikta nustatant, kokia pardavimo vidaus rinkoje nepriklausomiems pirkėjams dalis per PTL buvo pelninga.
(29)
Todėl normalioji vertė buvo pagrįsta faktine vidaus rinkos kaina, kuri buvo apskaičiuota kaip vidutinė svertinė pelningo pardavimo vidaus rinkoje per PTL kaina.
2.2. Eksporto kainos nustatymas
(30)
Kaip nurodyta 24 konstatuojamojoje dalyje, atliekant tyrimą eksportuojantys Kinijos gamintojai nebendradarbiavo. Todėl eksporto kaina pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnį nustatyta remiantis geriausia turima informacija.
(31)
Pirmiausia iš Eurostato importo duomenų bazės išrinkti duomenys, susiję su produktų, kurie priskiriami 18 konstatuojamojoje dalyje išvardytiems trims KN kodams, apimtimi ir importo kaina, visų pirma produktus atskiriant pagal jų kokybę. Kadangi manyta, kad būtų tikslinga nustatyti vidutinę eksporto kainą, pagal KN kodus 7202 29 10 ir 7202229210290 išrinkti duomenys pakoreguoti atsižvelgiant į silicio kiekį produktuose, kurie priskiriami KN kodui 7202 21 00. Šis metodas yra vienas iš prašyme atlikti peržiūrą pasiūlytų metodų bendrai importo apimčiai nustatyti remiantis FeSi75 kokybe. Parengti apimties ir importo kainų pagal šiuos tris KN kodus apibendrinti svertiniai duomenys vienam vidurkiui išvesti.
(32)
Pagaliau ši vidutinė CIF importo kaina pakoreguota ir iš jos visų pirma atskaitytos gabenimo išlaidos, kad būtų nustatyta vertė gamintojo kaina EXW sąlygomis. Taigi pardavimo kaina buvo nustatyta pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 8 dalį, remiantis Eurostato importo statistiniuose duomenyse nurodytomis sumokėtomis ar mokėtinomis kainomis.
2.3. Palyginimas ir koregavimai
(33)
Normalioji vertė ir eksporto kaina palygintos remiantis gamintojo kaina EXW sąlygomis. Teisingam palyginimui užtikrinti pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalį taip pat atsižvelgta į skirtumus, turinčius poveikio kainų palyginamumui. Tiksliau remiantis prašyme atlikti peržiūrą pateiktais duomenimis ir atsižvelgiant į tai, kad eksportuojantys Kinijos gamintojai nebendradarbiavo, atlikti koregavimai atsižvelgiant į muitinių eksporto mokesčius.
2.4. Dempingas per PTL
(34)
Remiantis tuo, kas išdėstyta pirmiau, nustatyta, kad dempingo skirtumas, išreikštas kainos Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą procentine dalimi, buvo 165 %.
(35)
Tačiau pažymėtina, kad nustačius pirmines priemones bendra nagrinėjamojo produkto importo į Sąjungą apimtis ypač sumažėjo ir kad pirmiau nurodytas dempingo skirtumas nustatytas remiantis nedidele importo apimtimi (t. y. mažiau nei 2 500 t per PTL).
(36)
Todėl siekiant atlikti išsamią analizę taip pat nagrinėta eksportuojančių Kinijos gamintojų kainodaros politika trijose svarbiausiose ne Sąjungos rinkose, t. y. Japonijos, Pietų Korėjos ir Jungtinių Amerikos Valstijų (JAV) rinkose.
(37)
Tam Kinijos eksporto duomenys naudoti Kinijos eksporto į Japoniją, Pietų Korėją ir JAV kainai nustatyti. Iš palyginimo su normaliąja verte, kuri nustatyta, kaip nurodyta pirmiau, taip pat buvo matyti, kad vykdomas dempingas - nuo 86 iki 92 %, nelygu paskirties šalis.
3. Importo raida, jeigu priemonės būtų panaikintos
3.1. KLR gamybos pajėgumai
(38)
KLR yra daugiausia FeSi pagaminanti šalis pasaulyje. Apskaičiuota, kad per PTL gamybos pajėgumai sudarė apie 10-11 mln. tonų per metus. Taigi, KLR pramonė naudojo apytikriai 50 % savo gamybos pajėgumų. Tai reiškia, kad per metus susidaro apie 5,5 mln. tonų nepanaudotų pajėgumų, o tai beveik septynis kartus viršija visą Sąjungos suvartojimą. Nepaisant šių perteklinių pajėgumų ir remiantis pareiškėjo pateikta informacija paaiškėjo, kad KLR pajėgumai toliau didinami - šiuo metu statomos didesnės ir veiksmingesnės krosnys.
(39)
Nėra įrodymų, kad Kinijos vidaus rinkoje ar trečiųjų šalių rinkose gerokai didėtų suvartojimas, dėl kurio būtų absorbuotas didesnis pagaminto produkto kiekis Kinijos gamintojams ėmus naudoti nepanaudotus pajėgumus.
3.2. Sąjungos rinkos patrauklumas
(40)
2008 m. vasario mėn. nustačius galutines priemones importo iš KLR apimtis palaipsniui mažėjo ir per PTL buvo nežymi - mažesnė nei 1 % Sąjungos suvartojimo. Po to, kai importo apimtis 2007 m. itin padidėjo iki apytiksliai 330 400 t, 2012 m. ji sumažėjo iki mažiau nei 2 500 t. Tačiau remiantis stebimu kainų lygiu ES FeSi rinka išlieka patraukli Kinijos eksportui.
(41)
Kaip minėta pirmiau, KLR yra daug gamybos perteklinių pajėgumų, o tai reiškia, kad būtina rasti alternatyvias rinkas šiems gamybos pertekliniams pajėgumams absorbuoti. Tačiau Kinijos Vyriausybei nustačius kelis eksporto apribojimus (t. y. 25 % eksporto muitą, 17 % negrąžintiną PVM ir eksporto licencijas) bendra Kinijos eksporto apimtis sumažėjo nuo 1,5 mln. t 2007 m. iki vos 0,4 mln. t 2009 m. Vis dėlto nuo 2010 m. bendra eksporto padėtis pradėjo keistis, eksporto apimtis padidėjo iki 0,8 mln. t, o 2013 m. numatyta eksportuoti apie 0,7 mln. t. Iš naujausių duomenų matyti, kad eksportas yra ilgalaikis, o jo apimtis yra didesnė už visos Sąjungos suvartojimą.
(42)
Nepaisant minėtų eksporto apribojimų Kinijos gamintojai eksportavo didelį FeSi kiekį į pasaulines rinkas, kuriose netaikomi jokie importo apribojimai (tiksliau į Japoniją, Pietų Korėją ir JAV).
(43)
Iš pirmo žvilgsnio Azijos rinka galėtų būti alternatyvi rinka daliai Kinijos perteklinių gamybos pajėgumų absorbuoti. Tačiau remiantis pareiškėjo pateikta informacija, dėl naujausių šios rinkos pokyčių ji gali būti mažiau patraukli Kinijos eksportui.
(44)
Iš tiesų Azijos rinkai didelį poveikį padarys du Malaizijoje pradėsiantys veikti nauji FeSi gamybos projektai (Pertama Ferroalloys ir Sarawak Ferroalloys gamyklos). Apskaičiuota, kad Malaizijos metinė ferosilicio produkcijos apimtis nuo 2014 m. padidės 420 000 t, šis produktas bus parduodamas kaimyninėse Pietryčių Azijos šalyse, visų pirma Japonijoje, kurioje ferosilicio paklausa per metus - 600 000 t. Malaizijos gamyklų produkcija turės neigiamo poveikio Kinijos eksportui į Pietryčių Aziją. Be to, Japonijos plieno gamintojai ir Pietų Korėjos plieno gamyklos jau sudarė susitarimus dėl didelio ferosilicio kiekio įsigijimo iš naujų Malaizijos gamintojų per metus, taip sumažindami Kinijos eksporto galimybes patekti į rinką.
(45)
Pastabose po informacijos atskleidimo eksportuojantis gamintojas teigė, kad Malaizijos gamybos apimtis buvo pervertinta. Patikrinus ši pastaba laikyta tinkama, todėl Malaizijos gamybos apimtis buvo patikslinta iki apytikriai 370 000 t.
(46)
Todėl manoma, kad dėl papildomos Malaizijos gamybos apimties šioje ir taip jau prisotintoje rinkoje, kurios didžiausios dalys šiuo metu tenka KLR ir Rusijai, padidės konkurencija.
(47)
Sumažėjusį Kinijos produktų kiekį Sąjungos rinkoje per PTL daugiausia galima paaiškinti tuo, kad Kinijos Vyriausybė nustatė eksporto apribojimus, kaip paaiškinta 41 konstatuojamojoje dalyje.
(48)
Kainos ES rinkoje taip pat būtų vienas iš patrauklumo elementų Kinijos gamintojų pertekliniams pajėgumams absorbuoti. Iš tiesų, vidutinė kaina Sąjungos rinkoje 2012 m. buvo ne mažesnė už Kinijos gamintojų eksporto į pagrindines paskirties šalis (Japoniją, Pietų Korėją ir JAV) kainą, o tai dar labiau pabrėžia, kad Sąjungos rinka būtų patraukli, kai taptų sudėtingiau produktą parduoti kitose tikslinėse rinkose.
(49)
Todėl galima daryti išvadą, kad Europos rinka, kuri yra viena didžiausių pasaulyje, išliks patraukli Kinijos gamintojams.
4. Išvada dėl dempingo tęsimosi tikimybės
(50)
Atsižvelgiant į turimus nepanaudotus pajėgumus KLR ir palyginti patrauklų kainos Sąjungos rinkoje lygį, daroma išvada, kad yra pavojaus, kad Kinijos nagrinėjamojo produkto eksporto apimtis padidėtų, jei dabartinės priemonės baigtų galioti.
(51)
Atsižvelgiant į dabartinius ir galimus nepanaudotus pajėgumus KLR, į tai, kad Sąjungos rinka yra viena didžiausių rinkų pasaulyje, ir į numanomą spaudimą Kinijos eksportui Pietryčių Azijoje, galima daryti išvadą, kad panaikinus antidempingo priemones KLR eksportuotojai veikiausiai didintų eksporto į Sąjungą dempingo kaina apimtį.
IMPORTAS IŠ RUSIJOS
1. Pirminės pastabos
(52)
Kaip nurodyta 14 konstatuojamojoje dalyje, atliekant tyrimą bendradarbiavo tik viena gamintojų grupė. Tačiau nustatyta, kad Rusijos grupei teko didelė visos Rusijos gamybos dalis, t. y. maždaug 78 % Rusijos visos FeSi gamybos apimties, ir didžiausia Rusijos kilmės FeSi importo į Sąjungą dalis. Todėl manyta, kad norint įvertinti dempingo tęsimosi arba pasikartojimo tikimybę reikia naudoti Rusijos grupės pateiktą informaciją kartu su kitų šaltinių informacija - prašymu atlikti peržiūrą ir turimais prekybos statistiniais importo duomenimis (iš Eurostato).
(53)
Dempingo skirtumui apskaičiuoti Rusijos grupei priklausančios bendrovės JSC CHEMK ir JSC KF, kaip ir per pirminį tyrimą, laikomos susijusiomis, kaip apibrėžta pagal Muitinės kodekso (7) 143 straipsnį. Todėl visai grupei apskaičiuotas vienas dempingo skirtumas pagal toliau nurodytą metodą. Prieš nustatant visos grupės vidutinį svertinį dempingo skirtumą, kiekvienam atskiram eksportuojančiam gamintojui apskaičiuotas dempingo dydis. Pažymėtina, kad šis metodas skyrėsi nuo pirminiame tyrime taikyto metodo, kai dempingas buvo apskaičiuotas susumuojant visus gamybos subjektų gamybos ir pardavimo duomenis. Atliekant nutrauktą tarpinę peržiūrą naudotas kitas metodas. Pasikeitusios aplinkybės, dėl kurių buvo pakeistas metodas, - pasikeitusi grupės organizacinė struktūra, iš kurios galima nustatyti atskirus grupės gamintojus pagal pardavimą ir gamybą.
2. Importas dempingo kaina per PTL
2.1. Normaliosios vertės nustatymas
(54)
Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 2 dalį pirmiausia nagrinėta, ar bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų vidaus rinkoje nepriklausomiems pirkėjams parduotas bendras panašaus produkto kiekis buvo tipiškas, palyginti su bendru jų eksportui į Sąjungą parduotu kiekiu, t. y. ar bendras toks parduotas kiekis sudarė ne mažiau kaip 5 % bendro nagrinėjamojo produkto eksportui į Sąjungą parduoto kiekio.
(55)
Taip pat laikantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 2 dalies nagrinėta, ar vidaus rinkoje parduotas pakankamai tipiškas produkto kiekis. Nagrinėti tam tikrų rūšių produktai, kuriuos eksportuojantis gamintojas pardavė savo vidaus rinkoje ir kuriuos, kaip nustatyta, galima tiesiogiai palyginti su eksportui į Sąjungą parduodamais tam tikrų rūšių produktais. Tam tikros rūšies produkto pardavimas vidaus rinkoje laikytas pakankamai tipišku, jeigu eksportuojančio gamintojo vidaus rinkoje nepriklausomiems pirkėjams parduotas visas tos rūšies produkto kiekis sudarė ne mažiau nei 5 % viso jo eksportui į Sąjungą parduoto palyginamos rūšies produkto kiekio.
(56)
Taip pat nagrinėta, ar galima laikyti, kad tam tikros rūšies produktas vidaus rinkoje buvo parduodamas įprastomis prekybos sąlygomis pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 4 dalį. Tai atlikta nustatant, kokia per PTL kiekvienos rūšies eksportuoto nagrinėjamojo produkto pardavimo vidaus rinkoje nepriklausomiems pirkėjams dalis buvo pelninga.
(57)
Tų rūšių produkto, kurio pardavimo vidaus rinkoje didesnėmis už vieneto sąnaudas kainomis apimtis buvo didesnė nei 80 %, o vidutinė svertinė tos rūšies produkto pardavimo kaina buvo ne mažesnė už vieneto gamybos sąnaudas, kiekvienos rūšies produkto normalioji vertė apskaičiuota kaip susijusios rūšies produkto viso pardavimo faktinių vidaus rinkos kainų vidutinė svertinė kaina, neatsižvelgiant į tai, ar pardavimas buvo pelningas.
(58)
Jeigu tos rūšies produkto pelningo pardavimo apimtis buvo ne didesnė kaip 80 % visos tos rūšies produkto pardavimo apimties arba jeigu tos rūšies produkto vidutinė svertinė kaina buvo mažesnė už vieneto gamybos sąnaudas, normalioji vertė pagrįsta faktine vidaus rinkos kaina, kuri buvo apskaičiuota kaip tos rūšies produkto tik pelningo pardavimo vidaus rinkoje per PTL vidutinė svertinė kaina.
(59)
Jeigu tam tikros rūšies produktas vidaus rinkoje nebuvo parduotas arba tam tikrų rūšių produktų vidaus rinkoje parduota nepakankamai, normalioji vertė buvo apskaičiuota pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 3 dalį.
(60)
Apskaičiuojant normaliąją vertę pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 3 dalį, pardavimo, bendrųjų ir administracinių išlaidų ir pelno sumos pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6 dalį buvo pagrįstos faktiniais bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų panašaus produkto gamybos ir pardavimo įprastomis prekybos sąlygomis duomenimis arba turimais faktais.
2.2. Eksporto kainos nustatymas
(61)
Per PTL Rusijos grupė produktą eksportui į Sąjungą pardavė per su ja susijusią bendrovę RFAI (susijusį importuotoją), kuri atliko visus svarbius importo veiksmus, susijusius su į laisvą apyvartą Sąjungoje išleidžiamomis prekėmis, t. y. susijusio importuotojo veiksmus.
(62)
Taigi, eksporto kaina buvo nustatyta pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 9 dalį remiantis kainomis, už kurias importuoti produktai buvo pirmą kartą perparduoti nepriklausomam pirkėjui, pakoreguotomis atsižvelgiant į visas nuo importo iki perpardavimo patirtas sąnaudas ir pagrįstą PBA išlaidų bei pelno dydį. Tam naudotas faktinis PBA išlaidų procentinis dydis ir, iš nepriklausomų importuotojų negavus naujos informacijos apie uždirbtą pelną, naudotas toks pat pelno dydis, kuris taikytas per pirminį tyrimą, t. y. 6 %.
(63)
Rusijos grupė teigė, kad RFAI turėtų būti laikoma vieno ekonominio subjekto dalimi, nes juos abu kontroliuoja ir valdo tie patys asmenys, o bendrovės veikia kaip vienas ekonominis subjektas. Todėl apskaičiuojant eksporto kainas nereikėtų atskaityti RFAI PBA ir pelno sumų.
(64)
Pagal 2 straipsnio 9 dalį atliekant koregavimą eksporto kainai apskaičiuoti yra nesvarbu, ar Rusijos grupė ir RFAI buvo susijusios kaip vienas ekonominis subjektas, ar ne.
(65)
Todėl, atsižvelgiant į tai, kad Rusijos grupė produktą eksportui pardavė per susijusią bendrovę (RFAI), eksporto kainą reikėjo koreguoti ir iš jos atskaityti pagrįstą PBA išlaidų ir pelno skirtumą, kaip tą aiškiai leidžiama daryti pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 9 dalį. Tuo remiantis tvirtinimas turėjo būti atmestas.
(66)
Eksportuojantis gamintojas pakartojo tvirtinimą dėl vieno ekonominio subjekto ir kad dėl to nedaryti koregavimai atsižvelgiant į PBA ir pelną pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 9 dalį. Jis taip pat teigė, kad net jei koregavimai būtų pagrįsti, į apskaičiuotąją eksporto kainą reikėtų įtraukti tik su RFAI importu susijusias išlaidas ir neįtraukti jokių su vieno ekonominio subjekto eksportu susijusių PBA išlaidų. Pagaliau jis tvirtino, kad nesutinka su išvada dėl to, kad šiuo atveju vienas ekonominis subjektas neegzistuoja.
(67)
Eksporto kainai apskaičiuoti pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 9 dalį yra nesvarbu, ar egzistuoja vienas ekonominis subjektas. Jei laikomasi pagrindinio reglamento 2 straipsnio 1 dalyje nustatytų sąlygų, kontrolės ar integracijos laipsnis koregavimų teisėtumui pagal 2 straipsnio 9 dalį (8) įvertinti yra nesvarbus. Pagrindinio reglamento 2 straipsnio 9 dalyje nustatyta, kad Komisija tam tikromis aplinkybėmis turi apskaičiuoti eksporto kainą ir šią apskaičiuotą eksporto kainą pakoreguoti atsižvelgdama į tam tikrus parametrus, įskaitant jei „įtariama, kad šalys yra tarpusavyje susijusios“. Pagrindinio reglamento 2 straipsnio 9 dalies formuluotė yra labai aiški, kai kalbama apie tai, kad kaina „yra koreguojama“ (Komisijos papildomai pabrėžta). Komisija tikrino, ar RFAI atlieka visus veiksmus, kuriuos paprastai atlieka susijęs importuotojas Sąjungoje. Iš tiesų, RFAI yra glaudžiai susijusi su grupės tarptautine veikla (pagalba pirkėjams, logistika ir pristatymų tvarkaraštis, gamybos priemonių ir svarbiausių žaliavų pirkimas ir kt.). Todėl pagrindinio reglamento 2 straipsnio 9 dalies būtina sąlyga koregavimui atlikti buvo įvykdyta, o atlikti koregavimai yra pagrįsti. Taigi daroma išvada, kad koregavimai atlikti, nes jie buvo būtini pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 9 dalį.
(68)
Eksportuojantis gamintojas tvirtino, kad, remiantis sprendimu byloje Nikopolsky/Interpipe (9), jei eksportuotojas ir susijęs prekiautojas yra vienas ekonominis subjektas, neleidžiama koreguoti eksporto kainos pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 9 dalį. Šis tvirtinimas nepagrįstas. Iš tiesų, minėtas sprendimas susijęs su koregavimu, kuris atliktas pagal 2 straipsnio 10 dalies i punktą, atsižvelgiant į formalius komisinius, kuriuos gavo prekiautojas, kurio funkcijos yra tokios pačios kaip už komisinius veikiančio tarpininko. Todėl ta byla yra nesusijusi su šiuo atveju, kai Šveicarijos bendrovė RFAI vykdo visas funkcijas, kurias paprastai vykdo susijęs importuotojas. Vieno ekonominio subjekto egzistavimas neturi tokio paties poveikio koregavimams pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalį, kaip skundžiamiems koregavimams, kurie buvo atlikti pagal to reglamento 2 straipsnio 9 dalį. Be to, negalima savo nuožiūra prašyti atlikti koregavimo atsižvelgiant į pagrįstą PBA išlaidų ir pelno skirtumą. Toks koregavimas atliekamas pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 9 dalį, kai šalys yra susijusios.
(69)
Dėl koregavimo apimties: tvirtinimo dėl dalinio PBA ir pelno atskaitymo negalima priimti, nes eksportuojantis gamintojas nepateikė susijusių įrodymų. Koregavimai pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 9 dalį yra atliekami apskaičiuojant eksporto kainą įprasčiausiais susijusių bendrovių atvejais. Jei bendra PBA ir pelno suma būtų tik iš dalies koreguojama, tokį pakeitimą reikėtų pagrįsti eksportuojančio gamintojo pateiktais įrodymais dėl išlaidų, ypač dėl to, ar tai yra specialiosios išlaidos, patirtos nuo importavimo iki pirmojo perpardavimo dėl bet kokios veiklos, kuri nėra tiesiogiai susijusi su nagrinėjamojo produkto importu.
(70)
Rusijos grupė taip pat teigė, kad apskaičiuojant eksporto kainą pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 10 dalį neturėtų būti atskaitytas antidempingo muitas, nes muitas tinkamai atsispindi perpardavimo kainose ir vėlesnėse pardavimo Sąjungoje kainose.
(71)
Atlikus tyrimą visų pirma nustatyta, kad 99 % sandorių, apie kuriuos pranešta, atveju nagrinėjamojo produkto perpardavimo Sąjungoje kainose neatsispindi sumokėtas muitas. Todėl galima daryti išvadą, kad antidempingo muitas Rusijos grupės perpardavimo kainose tinkamai neatsispindi. Todėl šio Rusijos grupės tvirtinimo nebuvo galima priimti ir apskaičiuojant eksporto kainas antidempingo muitų suma pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 9 dalį iš eksporto kainų buvo atskaityta.
2.3. Palyginimas ir koregavimai
(72)
Normalioji vertė ir eksporto kaina lygintos remiantis gamintojo kaina EXW sąlygomis. Teisingam palyginimui užtikrinti pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalį buvo atsižvelgta į skirtumus, turėjusius įtakos kainų palyginamumui.
(73)
Koreguojant pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalį prireikus ir pateisinamais atvejais buvo atsižvelgta į transporto, draudimo, galutines ir tvarkymo išlaidas, kreditų išlaidas ir komisinius.
2.4. Dempingas per PTL
(74)
Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 11 ir 12 dalis kiekvieno bendradarbiaujančio Rusijos grupės eksportuojančio gamintojo vidutinė svertinė normalioji vertė lyginta su kiekvienos rūšies produkto vidutine svertine eksporto kaina remiantis gamintojo kaina EXW sąlygomis.
(75)
Susijęs eksportuojantis gamintojas pateikė keletą tvirtinimų dėl dempingo skirtumo skaičiavimo.
(76)
Pirma, kalbant apie grupės vienos gaminančios bendrovės iš grupės kitos gaminančios bendrovės įsigyto kvarcito kainos koregavimą, užginčytas 5 % pelno dydis, kuris buvo pridėtas prie patikrintos įsigijimo kainos. Pateiktas argumentas, kad abi bendrovės priklauso tam pačiam vienam ekonominiam subjektui.
(77)
Nors argumentas dėl vieno ekonominio subjekto yra nesusijęs su kvarcito kainos koregavimu, pripažįstama, kad sandoriai tarp susijusių šalių gali būti sudaromi negaunant pelno. Kai kvarcitas neparduodamas nesusijusioms šalims, taip pat negalima įrodyti, kad gautas pelnas. Dėl to prie pakoreguotos kvarcito kainos papildomas procentinis pelno dydis nebuvo pridėtas ir sprendimas dėl dempingo atitinkamai patikslintas.
(78)
Antras tvirtinimas buvo susijęs su tuo, kad Komisija taikė ginčo su Norvegija dėl lašišos PPO ginčų sprendimo institucijos rekomendacijas. Tuo atveju buvo rekomenduota, kad kai tam tikro produkto pardavimas vidaus rinkoje nėra tipiškas, tokių sandorių PBA ir pelnas vis dėlto būtų naudojami normaliajai vertei apskaičiuoti. Eksportuojantis gamintojas taip pat tvirtino, kad per priemonių galiojimo termino peržiūrą nebuvo galima naudoti naujo metodo, nes aplinkybės iš esmės nebuvo pasikeitusios.
(79)
Komisija paaiškino, kokio metodo laikytasi šios tarybos dėl lašišos surengtame eksportuojančio gamintojo, kurio nuomone šios tarybos rekomendacija buvo pažeistos pagrindinio reglamento 2 straipsnio 4 ir 6 dalys, klausyme. Tačiau Komisija, laikydamasi savo PPO įsipareigojimų, turi įgyvendinti tokius sprendimus. Šis metodas taikomas visais atvejais, o ne tik per tyrimus, kurie pradėti remiantis pagrindinio reglamento 5 straipsniu.
(80)
Remdamasi trečiuoju teiginiu Komisija atliko koregavimus tais atvejais, kai grupės vieno eksportuojančio gamintojo išlaidos buvo lygintos su tam tikru grupės kito gamintojo pardavimu.
(81)
Komisija patvirtina, kad apyvarta buvo pakoreguota atsižvelgiant į tuos pačius elementus, kaip koreguojant gamybos sąnaudas, t. y. į transporto, draudimo ir tvarkymo išlaidas pelningumui nustatyti ir į pakavimo išlaidas dempingo skirtumams nustatyti.
(82)
Ketvirta, eksportuojantis gamintojas mano, kad galiojantis antidempingo muitas buvo netinkamai atskaitytas iš eksporto kainos. Šiam teiginiui įrodyti teigiama, kad per peržiūros tiriamąjį laikotarpį pardavimo eksportui kainos buvo daugiau nei 100 % didesnės nei per pirminį tiriamąjį laikotarpį, ir tariamai tai įrodo, kad antidempingo muitas buvo įtrauktas į eksporto kainas. Be to, neturėjo būti atskaityti tam tikri importo muitai ir antidempingo muitai, nes jie tariamai buvo sumokėti iš anksto ir susieti su būsimu laikotarpiu. Pagaliau Komisija taip pat neturėjo atsižvelgti į biuro Japonijoje išlaidas ir Šveicarijos federalinius ir kantonų pajamų mokesčius.
(83)
Eksportuojančio gamintojo pateikti įrodymai nėra įtikinami - jis neįrodė, kad šiuo atveju šio produkto antidempingo muitas tinkamai atsispindėjo eksporto kainoje. Nuo pirminio tyrimo labai padidėjo perpardavimo kainos ir gamybos sąnaudos. Todėl eksporto kainų padidėjimo negalima įtikinamai susieti su tariamu muito atsispindėjimu kainoje. Norėdama parodyti, kad pateikti įrodymai yra neįtikinami, Komisija palygino eksporto kainas su prekių sąnaudomis (įtraukdama antidempingo muitą) per peržiūros tiriamąjį laikotarpį ir nustatė, kad 99 % eksporto sandorių eksporto kaina nėra pakankamai didelė, kad aprėptų antidempingo muitą. Pagaliau net jei muitas nebūtų atskaitytas, to nepakaktų nustatytiems faktams dėl didelio dempingo panaikinti ir nepaveiktų išvados dėl dempingo tęsimosi tikimybės. Taigi tai neturėtų jokio poveikio šio priemonių termino galiojimo peržiūros tyrimo išvadai.
(84)
Komisija pastebėjo, kad iš anksto sumokėti importo muitų ir antidempingo muitų neįmanoma ir kad tokie muitai surenkami produktą importavus. Be to, grupė naudojo muitinės sandėlį, reiškia muitai turėjo būti mokami tik tada, kai buvo faktiškai importuojama ir parduodama. Be to, remiantis 2012 m. gruodžio 31 d. bandomojo balanso palyginimu su audito patikrintomis ataskaitomis aiškiai nustatyta, kad auditoriai tariamai iš anksto sumokėtus antidempingo muitus perkvalifikavo į faktiškai sumokėtus antidempingo muitus kaip sąnaudas pelno ir nuostolio ataskaitoje.
(85)
Biuro Japonijoje išlaidos nebuvo susijusios su nagrinėjamuoju produktu, todėl jos neturėjo poveikio Komisijos atliktam skaičiavimui. Todėl šis tvirtinimas atmestas. Pagaliau paminėtus Šveicarijos mokesčius būtų buvę galima atskaityti tik jei jie būtų susiję su pelno mokesčiu, o tai, remiantis atsakymu į informacijos atskleidimą, ir yra šiuo atveju. Todėl dempingo skaičiavimas buvo atitinkamai pakoreguotas.
(86)
Komisija pakoregavo grupės bendrovės Didžiosios Britanijos Mergelių Salose kitai grupės bendrovei suteiktos paskolos palūkanas, kai gavo pastabą, kad tokias paskolas galima teikti nesilaikant rinkos sąlygų ir iš esmės tokią paskolą teikti būtų logiška tik jei paskolos palūkanos būtų mažesnės už iš banko gautos paskolos palūkanas. Komisija patvirtina, kad RFAI pelno dydis buvo pridėtas prie grynosios sąskaitos faktūros vertės bendrovės apskaitos valiuta ir nebuvo pagrįstas CIF kaina, prie kurios buvo pridėtos tam tikros išlaidos.
(87)
Atsižvelgiant į išdėstytas aplinkybes ir patikslinus skaičiavimą po to, kai buvo priimti tvirtinimai dėl kvarcito pardavimo tarp grupės bendrovių, paskolos tarp grupės bendrovių ir Šveicarijos federalinių ir kantonų pajamų mokesčių, dempingo skirtumas, išreikštas kainos Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą procentine dalimi, buvo patikslintas ir nustatyta, kad dempingo skirtumas buvo 43 %.
(88)
Reikėtų priminti, kad per 4 konstatuojamojoje dalyje minėtą tarpinę peržiūrą padaryta išvada, kad Rusijos grupės importas 2009 m. spalio mėn.-2010 m. rugsėjo mėn. vykdytas dempingo kaina.
3. Importo raida, jeigu priemonės būtų panaikintos
(89)
Atlikus analizę dėl dempingo vykdymo per PTL, taip pat nagrinėta dempingo tęsimosi arba pasikartojimo tikimybė.
3.1. Rusijos gamybos pajėgumai
(90)
Rusija yra antra didžiausia FeSi gamintoja pasaulyje. Bendrovės Metal Expert market research duomenimis Rusijos gamybos pajėgumai - maždaug 900 000 t FeSi. Šiam skaičiui priskiriama produkto gamyba krosnyse, kuriose galima pagaminti ir kitų rūšių geležies lydinių. Iš tiesų dviejų gamintojų (t. y. JSC CHEMK ir Serov Ferroalloy Plant) turimais gamybos įrenginiais per trumpą laikotarpį vietoje FeSi galima pradėti gaminti kitų rūšių geležies lydinius. Tačiau kitų Rusijos gamintojų (t. y. Bratsk Ferroalloy Plant, NLMK ir JSC KF) įrenginiais galima gaminti tik FeSi.
(91)
Atskleidus informaciją vienintelis bendradarbiaujantis eksportuojantis gamintojas tvirtino, kad skaičiuojant Rusijos gamybos pajėgumus neatsižvelgta į jo informaciją. Tačiau, kaip minėta 52 konstatuojamojoje dalyje, pirminis naudotas informacijos šaltinis - Rusijos grupės pateikta informacija. Metal Expert bendrovės ataskaita naudota kitų Rusijos gamintojų gamybos pajėgumams nustatyti. Todėl šio reikalavimo priimti negalima.
(92)
Be to, šis eksportuojantis gamintojas teigė, kad JSC CHEMK gamyba buvo neteisingai įvertinta, nes, jo teigimu, nuo vieno geležies lydinio gamybos pereiti prie kito geležies lydinio gamybos praktiškai neįmanoma be didelių papildomų išlaidų ir gaišaties. Tačiau per patikrinimą vietoje JSC CHEMK patalpose rasta įrodymų, kad JSC CHEMK krosnyse vieno geležies lydinio gamybą kito geležies lydinio gamyba galima pakeisti be pirmiau nurodytos gaišaties. Todėl šio reikalavimo priimti negalima.
(93)
Apskaičiuota kad per PTL faktinis produkcijos kiekis - maždaug 633 000 t (daugiausia FeSi75), ir dar esama nepanaudotų pajėgumų iki 267 000 t pagaminti. Taikant konservatyvų metodą ir atsižvelgiant į naudotus gamybos pajėgumus kitiems geležies lydiniams gaminti, nepanaudoti FeSi gamybos pajėgumai sudaro ne mažiau kaip 120 000 t.
(94)
Rusijos grupė teigė, kad Rusijos nepanaudoti pajėgumai neteisingai apskaičiuoti, nes Komisija neatsižvelgė į tai, kad Rusijos grupė naudojo 95-100 % savo gamybos pajėgumų. Tačiau, kaip minėta pirmesnėje konstatuojamojoje dalyje, konservatyvus metodas tai pat taikytas atsižvelgiant į faktinius nepanaudotus pajėgumus. Todėl šio reikalavimo priimti negalima.
(95)
Metal Expert bendrovės ataskaitos duomenimis tokia didelė nepanaudotų pajėgumų apimtis susidarė dėl to, kad 2002-2009 m. paklausa vidaus rinkoje sumažėjo 50 % ir iki 2012 m. nesikeitė. Taigi, gamybos pajėgumai yra kur kas didesni už paklausą vidaus rinkoje. Todėl Rusijos gamintojai turi eksportuoti.
3.2. Sąjungos rinkos patrauklumas
(96)
Nepaisant šiuo metu taikomų priemonių ES rinka yra vis tiek patraukli Rusijos eksportui. Importo apimtis per PTL rodo, kad nustatyti antidempingo muitai turėjo tam tikro poveikio importui iš Rusijos, tačiau per PTL vis dėlto importuotas nemažas kiekis.
(97)
Viena šalis teigė, kad Europos Sąjungos FeSi rinka yra nepatraukli tokiam pasaulinio lygio tiekėjui kaip Rusijos grupė ir kad apskritai importo apimtis itin sumažėjo ir toliau mažėjo 2012 m. Ji teigė, kad ateityje ši tendencija nesikeis. Tačiau išnagrinėjus iš Eurostato gautus prekybos duomenis ir atsižvelgiant į pagrindinio reglamento 14 straipsnio 6 dalį nustatyta, kad importo iš Rusijos apimtis 2010-2012 m. palyginti nesikeitė.
(98)
Be to, palyginus nagrinėjamojo produkto eksporto į Europos Sąjungą kainas ir trečiųjų šalių rinkose taikytas FeSi kainas pastebėta, kad Rusijos grupės kainos ES, priklausomai nuo paskirties šalies, yra didesnės.
(99)
Todėl teiginį, kad Sąjungos rinka Rusijos gamintojams yra nepatraukli, tenka atmesti.
(100)
Viena šalis teigė, kad Rusijos rinka tampa vis patrauklesnė dėl kelių naujų projektų, kaip antai 2014 m. Žiemos olimpinės žaidynės, dėl kurių turėtų labai padidėti plieno paklausa ir kartu FeSi suvartojimas vidaus rinkoje. Tačiau pirmiausia reikėtų pažymėti, kad ši šalis nepateikė jokių susijusių duomenų ar skaičiavimų, įrodančių, kad šie projektai turėtų poveikio FeSi suvartojimui vidaus rinkoje. Bet kuriuo atveju, jei taip iš tiesų atsitiktų, poveikis jau turėjo būti matomas 2012-2013 m. Tačiau iš turimų duomenų matyti, kad suvartojimas vidaus rinkoje nesikeitė. Pagaliau šių projektų poveikis bet kuriuo atveju būtų ribotas ir laikinas. Todėl į šį argumentą neatsižvelgiama. Viena šalis teigė, kad Rusijos pertekliniai pajėgumai daugiausia absorbuojami eksportuojant į Azijos rinkas ir JAV. Iš tikrųjų, per PTL Rusijos gamintojai į įvairias pasaulio šalis eksportavo daugiau nei 73 % savo produkcijos. Tačiau, kaip minėta 93 konstatuojamojoje dalyje, Rusijoje dėl mažėjančio suvartojimo vidaus rinkoje vis dar esama daug perteklinių pajėgumų, o tai reiškia, kad būtina rasti alternatyvias rinkas nuostoliams dėl mažėjančių pardavimų vidaus rinkoje kompensuoti ir pertekliniams pajėgumams absorbuoti.
(101)
Kaip minėta 44 konstatuojamojoje dalyje, Azijos rinkose didės konkurencija, nes Malaizijoje statomos naujos gamyklos, kurios jau 2014 m. pagamins apie 420 000 t produkto. Dėl to Rusijos gamintojams bus sunkiau eksportuoti į Azijos rinkas.
(102)
Kaip paaiškinta 45 konstatuojamojoje dalyje, Malaizijos gamybos apimtis sumažinta iki 370 000 t.
(103)
Be to, vienoje pagrindinių Rusijos eksportuotojų eksporto rinkoje JAV jau vykdomas antidempingo tyrimas, kurio prašyme nurodomi tariami dideli dempingo skirtumai.
(104)
Taigi, tenka daryti išvadą, kad eksportuojantys Rusijos gamintojai labai priklauso nuo eksporto į trečiųjų šalių rinkas, kuriose didėja konkurencija. Dėl to Sąjungos rinka jiems taps dar patrauklesnė.
4. Išvada dėl dempingo tęsimosi tikimybės
(105)
Atsižvelgiant į pirmiau nustatytus faktus, galima daryti išvadą, kad produktas iš Rusijos vis dar importuojamas dempingo kaina ir esama didelės tikimybės, kad dempingas tęsis. Atsižvelgiant į dabartinius ir galimus būsimus nepanaudotus pajėgumus Rusijoje, į tai, kad Sąjungos rinka yra viena didžiausių rinkų pasaulyje, ir į tai, kad Pietryčių Azijos rinkoje numatoma didinti pajėgumus, galima daryti išvadą, kad antidempingo priemonėms baigus galioti Rusijos eksportuotojai veikiausiai toliau didins savo eksportą į Sąjungą dempingo kaina.
5. Išvada
(106)
Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, daroma išvada, kad esama didelės ir realios grėsmės, kad baigus galioti dabartinėms priemonėms bus toliau vykdomas KLR ir Rusijos kilmės FeSi dempingas.
D. SĄJUNGOS PRAMONĖS APIBRĖŽTIS
(107)
Per PTL panašų produktą gamino septyni žinomi Sąjungos gamintojai. Jie sudaro Sąjungos pramonę, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 4 straipsnio 1 dalyje, ir toliau vadinami Sąjungos pramone.
(108)
Kaip nurodyta 16 konstatuojamojoje dalyje, prašomą informaciją pateikė šeši Sąjungos gamintojai. Apskaičiuota, kad šios bendrovės pagamina apie 90 % visos Sąjungos produkcijos, ir laikoma, kad jų padėtis atitinka tipišką Sąjungos pramonės padėtį.
E. PADĖTIS SĄJUNGOS RINKOJE
1. Sąjungos suvartojimas
(109)
Sąjungos suvartojimas nustatytas remiantis Sąjungos pramonės nesusijusio ir susijusio pardavimo Sąjungos rinkoje apimtimi, su nebendradarbiaujančiu gamintoju susijusiais skaičiavimais (remiantis prašymu atlikti peržiūrą) ir iš Eurostato gautais importo duomenimis pagal KN kodus.
(110)
Nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungos suvartojimas padidėjo 40 %. Tačiau reikėtų atsižvelgti į tai, kad nagrinėjamojo laikotarpio pirmieji metai (2009 m.) buvo ypač blogi dėl neigiamo ekonomikos krizės poveikio. Nepaisant dalinio atsigavimo po 2009 m., Sąjungos suvartojimas vis tiek nebuvo tokio lygio, kuris nustatytas per pirminį tyrimą, kai kiekvienais metais buvo suvartojama daugiau nei 850 000 t produkto.
1 lentelė
Suvartojimas
2009 m.
2010 m.
2011 m.
PTL
Suvartojimas (t)
544 093
799 233
841 796
760 128
Indeksas (2009 m. = 100)
100
147
155
140
Šaltinis: klausimyno atsakymai, prašymas atlikti priemonių galiojimo termino peržiūrą, Eurostatas.
2. Importo iš nagrinėjamųjų šalių kiekis, kainos ir rinkos dalis
(111)
Importo iš KLR ir Rusijos apimtis ir rinkos dalys analizuotos remiantis Eurostato informacija ir duomenimis, gautais pagal pagrindinio reglamento 14 straipsnio 6 dalį. Kadangi importo iš KLR apimtis labai nedidelė, importas iš nagrinėjamųjų šalių nebuvo vertinamas bendrai.
a) Nagrinėjamojo importo apimtis ir rinkos dalis
(112)
Importo dempingo kaina į Sąjungą per nagrinėjamąjį laikotarpį apimtis ir rinkos dalys keitėsi taip:
2 lentelė
Nagrinėjamojo importo apimtis ir rinkos dalys
2009 m.
2010 m.
2011 m.
PTL
KLR
Importo apimtis (t)
8 105
13 828
5 125
2 516
Indeksas (2009 m. = 100)
100
171
63
31
Rinkos dalis (%)
1,5
1,7
0,6
0,3
Indeksas (2009 m. = 100)
100
116
41
22
Rusija
Importo apimtis (t)
74 678
53 671
29 338
40 725
Indeksas (2009 m. = 100)
100
72
39
55
Rinkos dalis (%)
13,7
6,7
3,5
5,4
Indeksas (2009 m. = 100)
100
49
25
39
Iš viso iš nagrinėjamųjų šalių
Importo apimtis (t)
82 783
67 499
34 463
43 241
Indeksas (2009 m. = 100)
100
82
42
52
Rinkos dalis (%)
15,2
8,4
4,1
5,7
Indeksas (2009 m. = 100)
100
56
27
37
Šaltinis: Eurostatas.
(113)
Per nagrinėjamąjį laikotarpį importo iš nagrinėjamųjų šalių apimtis sumažėjo net 48 %. Jo rinkos dalis taip pat sumažėjo nuo 15,2 % 2009 m. iki 5,7 % per PTL. Dėl tokios tendencijos Kinijos eksporto Sąjungos rinkoje praktiškai nebeliko. Tačiau eksportuojančių Rusijos gamintojų rinkos dalis vis dar buvo didelė - Rusija buvo ketvirta didžiausia eksportuotoja į Sąjungą.
b) Importo kaina ir priverstinis kainų mažinimas
(114)
Lentelėje pateikta vidutinė dempingo kaina vykdomo importo kaina. Per nagrinėjamąjį laikotarpį vidutinė importo iš KLR kaina sumažėjo 38 %. Vidutinė importo iš Rusijos kaina per šį laikotarpį padidėjo 31 %, tačiau vis tiek buvo mažesnė už Sąjungos pramonės pardavimo kainas.
3 lentelė
Vidutinė importo dempingo kaina
2009 m.
2010 m.
2011 m.
PTL
KLR
Vidutinė kaina (EUR/t)
991
1 088
873
611
Indeksas (2009 m. = 100)
100
110
88
62
Rusija
Vidutinė kaina (EUR/t)
716
776
889
999
Indeksas (2009 m. = 100)
100
108
124
140
Iš viso iš nagrinėjamųjų šalių
Vidutinė kaina (EUR/t)
742
840
887
976
Indeksas (2009 m. = 100)
100
113
119
131
Šaltinis: Eurostatas.
(115)
Siekiant nustatyti priverstinį kainų mažinimą per PTL, pagal gamintojo kainą EXW sąlygomis pakoreguotos vidutinės svertinės bendradarbiaujančių Sąjungos gamintojų kiekvienos rūšies produkto kainos, taikytos nesusijusiems pirkėjams Sąjungos rinkoje, palygintos su atitinkamomis vidutinėmis svertinėmis bendradarbiaujančių Rusijos gamintojų kiekvienos rūšies produkto importo dempingo kainomis, taikytomis pirmam nepriklausomam pirkėjui Sąjungos rinkoje, nustatytomis remiantis CIF kaina ir tinkamai pakoreguotomis atsižvelgiant į muitus.
(116)
Kadangi atliekant peržiūros tyrimą nebendradarbiavo nė vienas eksportuojantis Kinijos gamintojas, dėl Kinijos eksporto vykdomas priverstinis kainų mažinimas nustatytas lyginant Sąjungos gamintojų vidutines svertines kainas nesusijusiems pirkėjams Sąjungos rinkoje gamintojo kaina EXW pagrindu su Kinijos vidutinėmis eksporto CIF kainomis, nustatytomis pagal Eurostato duomenis ir tinkamai pakoreguotomis atsižvelgiant į muitus.
(117)
Remiantis palyginimo rezultatais, išreikštais bendradarbiaujančių Sąjungos gamintojų apyvartos per PTL procentine dalimi, nustatytas 6-39 % vidutinis svertinis priverstinio kainų mažinimo skirtumas Sąjungos rinkoje dėl Rusijos eksporto ir 46 % - dėl KLR eksporto.
3. Importas iš kitų trečiųjų šalių, kurioms priemonės netaikomos
(118)
Importo iš trečiųjų šalių į Sąjungos rinką apimtis per nagrinėjamąjį laikotarpį padidėjo 33 % - šis padidėjimas atitiko suvartojimo didėjimo tendenciją. Trečiųjų šalių importui tenkanti rinkos dalis per nagrinėjamąjį laikotarpį buvo palyginti tokia pati, t. y. apie 70 % Sąjungos suvartojimo, ir per PTL šiek tiek sumažėjo. Tačiau labiau pasikeitė importo geografinė struktūra - pastebimai padidėjo importo iš Brazilijos ir Norvegijos apimtis ir rinkos dalys, nes šios šalys, panašu, daugiausia pasinaudojo suvartojimo didėjimu.
(119)
Vidutinės importo iš trečiųjų šalių kainos per nagrinėjamąjį laikotarpį padidėjo 22 % ir yra gerokai didesnės už importo iš KLR ir Rusijos kainas.
4. Sąjungos pramonės ekonominė padėtis
(120)
Remdamasi pagrindinio reglamento 3 straipsnio 5 dalimi Komisija nagrinėjo visus ekonominius veiksnius ir rodiklius, turinčius poveikio Sąjungos pramonės padėčiai.
(121)
Žalai išanalizuoti Sąjungos pramonės ekonominė padėtis vertinama remiantis tokiais rodikliais, kaip antai: gamyba, gamybos pajėgumai, pajėgumų naudojimas, pardavimo apimtis, rinkos dalis ir augimas, užimtumas, našumas, faktinio dempingo skirtumo dydis ir atsigavimas po buvusio dempingo, vidutinės vieneto kainos, vieneto sąnaudos, pelningumas, grynųjų pinigų srautas, investicijos, investicijų grąža ir gebėjimas padidinti kapitalą, atsargos ir darbo sąnaudos.
a) Gamyba, gamybos pajėgumai ir pajėgumų naudojimas
(122)
Sąjungos pramonės gamyba nagrinėjamuoju laikotarpiu labai padidėjo. Didžiausias padidėjimas užfiksuotas 2009-2011 m. - tuo laikotarpiu gamyba padidėjo 178 %. Po to per PTL ji nesikeitė. Primenama, kad nagrinėjamojo laikotarpio pirmieji metai buvo išskirtiniai dėl ekonomikos krizės - gamybos lygis tais metais buvo neįprastai žemas. Iš tikrųjų, nepaisant akivaizdaus atsigavimo po 2009 m., reikėtų priminti, kad Sąjungos pramonės gamyba vis dėlto nepasiekė pirminio tyrimo (2003 m.) pradinio lygmens - tuomet buvo pranešta, kad gamybos apimtis buvo 270 000 t.
5 lentelė
Sąjungos pramonės gamyba (iš viso)
2009 m.
2010 m.
2011 m.
PTL
Gamyba (t)
81 147
192 495
225 376
224 540
Indeksas (2009 m. = 100)
100
237
278
277
Šaltinis: klausimyno atsakymai ir prašymas atlikti peržiūrą.
(123)
Per nagrinėjamąjį laikotarpį gamybos pajėgumai palyginti nesikeitė, tik šiek tiek padidėjo per PTL. Kadangi 2009-2011 m. gamybos apimtis gerokai padidėjo, pajėgumų naudojimas bendrai padidėjo 179 %. Ši tendencija per PTL, kai sumažėjo pajėgumų naudojimas, pasikeitė. Tačiau šio neigiamo pokyčio priežastis - ne faktinės gamybos apimties sumažėjimas, o pačių pajėgumų padidėjimas.
6 lentelė
Gamybos pajėgumai ir pajėgumų naudojimas
2009 m.
2010 m.
2011 m.
PTL
Gamybos pajėgumai (t)
301 456
301 456
299 914
324 884
Indeksas (2009 m. = 100)
100
100
99
108
Pajėgumų naudojimas (%)
27
64
75
69
Indeksas (2009 m. = 100)
100
237
279
257
Šaltinis: klausimyno atsakymai ir prašymas atlikti peržiūrą.
b) Pardavimo apimtis, rinkos dalis ir augimas
(124)
Sąjungos pramonės pardavimo Sąjungos rinkoje nesusijusiems pirkėjams apimtis (nustatyta remiantis pardavimu susijusiems ir nesusijusiems pirkėjams Sąjungoje) 2009-2011 m. keitėsi taip pat kaip suvartojimas. Vėliau pardavimo apimtis per PTL staiga padidėjo, nes Sąjungos pramonė produktą pradėjo pardavinėti ne susijusiems, o nesusijusiems pirkėjams Sąjungoje, kaip buvo tais metais pastebėta. Taip atsitiko dėl vieno Sąjungos gamintojo įmonės struktūros pasikeitimo.
7 lentelė
Sąjungos pramonės pardavimas nesusijusiems pirkėjams
2009 m.
2010 m.
2011 m.
PTL
Apimtis (t)
60 257
113 048
122 860
191 525
Indeksas (2009 m. = 100)
100
188
204
318
Šaltinis: klausimyno atsakymai ir prašymas atlikti peržiūrą.
(125)
Pardavimo Sąjungos rinkoje apimtis keitėsi panašiai kaip suvartojimas, tačiau Sąjungos pramonės rinkos dalis po pirminio padidėjimo 2010 m. palyginti nesikeitė per nagrinėjamąjį laikotarpį, tik šiek tiek didėjo.
8 lentelė
Sąjungos pramonės rinkos dalis
2009 m.
2010 m.
2011 m.
PTL
Sąjungos pramonės rinkos dalis (%)
14
21
22
25
Indeksas (2009 m. = 100)
100
155
165
187
Šaltinis: klausimyno atsakymai ir Eurostatas.
(126)
Kaip minėta 111 konstatuojamojoje dalyje, Sąjungos suvartojimas 2009 m. - PTL padidėjo 40 %. Sąjungos pramonei per tą patį laikotarpį pavyko pasinaudoti šiuo padidėjimu ir padidinti savo pardavimo apimtį ir rinkos dalį.
c) Užimtumas ir našumas
(127)
Su nagrinėjamuoju produktu susijęs Sąjungos pramonės užimtumas per nagrinėjamąjį laikotarpį padidėjo beveik 50 %. Be šio darbuotojų skaičiaus padidėjimo kur kas daugiau padidėjo našumas (apskaičiuotas kaip vienam darbuotojui tenkantis pagamintas kiekis (tonomis) per metus), kuris per tą patį laikotarpį sudarė 86 %.
9 lentelė
Užimtumas ir našumas
2009 m.
2010 m.
2011 m.
PTL
Darbuotojų skaičius
701
869
1064
1042
Indeksas (2009 m. = 100)
100
124
152
149
Našumas (vnt./vienam darbuotojui)
116
222
212
216
Indeksas (2009 m. = 100)
100
191
183
186
Šaltinis: klausimyno atsakymai ir prašymas atlikti peržiūrą.
d) Faktinio dempingo skirtumo dydis ir atsigavimas po buvusio dempingo
(128)
Kaip nurodyta 37 ir 87 konstatuojamosiose dalyse, importo iš nagrinėjamųjų šalių dempingo skirtumas buvo didelis. Išanalizavus žalos rodiklius įrodyta, kad pramonė atsigauna po buvusios dempingo praktikos. Tačiau Sąjungos pramonė atsigavo tik neseniai, ir pastebėta, kad per PTL Sąjungos rinkoje pablogėjo tam tikri žalos rodikliai, pvz., pelningumas, grynųjų pinigų srautas ir investicijų grąža. Be to, reikėtų pažymėti, kad šis teigiamas pokytis įvyko taikant dabartines antidempingo priemones. Jei priemonės būtų panaikintos, faktinių dempingo skirtumų poveikis Sąjungos pramonei būtų didžiulis.
e) Vidutinės vieneto pardavimo kainos Sąjungos rinkoje ir vieneto gamybos sąnaudos
(129)
2009-2011 m. bendradarbiaujančių Sąjungos gamintojų vidutinės pardavimo nesusijusiems pirkėjams Sąjungoje kainos padidėjo 25 %, o per PTL vėl sumažėjo. Apskritai toks kainų pokytis rodo, kad per tą patį laikotarpį keitėsi žaliavų ir energijos kainos. Tokia pati tendencija pastebėta ir dėl importo iš trečiųjų šalių, kurioms tenka didžioji Sąjungos rinkos dalis, pardavimo kainų, t. y. 2009-2011 m. jos padidėjo ir per PTL sumažėjo.
10 lentelė
Pardavimo kainos ir sąnaudos
2009 m.
2010 m.
2011 m.
PTL
Vidutinė vieneto pardavimo Sąjungoje nesusijusiems pirkėjams kaina (EUR/t)
1 136
1 282
1 421
1 151
Indeksas (2009 m. = 100)
100
113
125
101
Vieneto gamybos sąnaudos (EUR/t)
1 094
1 031
1 228
1 063
Indeksas (2009 m. = 100)
100
94
112
97
Šaltinis: klausimyno atsakymai.
f) Pelningumas, grynųjų pinigų srautas, investicijos, investicijų grąža ir pajėgumas padidinti kapitalą
(130)
Per nagrinėjamąjį laikotarpį Sąjungos gamintojų grynųjų pinigų srautas, investicijos, investicijų grąža ir pajėgumas padidinti kapitalą keitėsi taip:
11 lentelė
Pelningumas, grynųjų pinigų srautas, investicijos ir investicijų grąža
2009 m.
2010 m.
2011 m.
PTL
Pardavimo Sąjungoje nesusijusiems pirkėjams pelningumas (pardavimo apyvartos %)
2,3
27,0
18,3
7,4
Grynųjų pinigų srautas (EUR)
4 554 714
44 888 689
39 959 668
19 353 017
Investicijos (EUR)
26 599 036
20 962 570
25 274 658
27 076 802
Indeksas (2009 m. = 100)
100
79
95
102
Investicijų grąža (%)
- 62,6
159,2
58,3
24,8
Šaltinis: klausimyno atsakymai.
(131)
Bendradarbiaujančių Sąjungos gamintojų pelningumas nustatytas ikimokestinį grynąjį pelną, gautą parduodant panašų produktą nesusijusiems pirkėjams Sąjungoje, išreiškus susijusios apyvartos procentine dalimi. 2009 m. pelno dydis buvo labai nedidelis, o kai kurių Sąjungos gamintojų - net neigiamas; tačiau 2010 m. jis pradėjo didėti - kaip suvartojimas ir pardavimas. Tačiau reikėtų pažymėti, kad pelno dydis per PTL mažėjo nepaisant to, kad bendradarbiaujančios Sąjungos pramonės (taip pat atsižvelgiant į organizacinės struktūros pasikeitimus) pardavimo apimtis nesikeitė. Tai kelia susirūpinimą dėl ES pramonės pelno dydžio pokyčių ateityje.
(132)
Grynųjų pinigų srautas, t. y. pramonės gebėjimas pačiai finansuoti savo veiklą, kuris buvo apskaičiuotas remiantis operacijomis, buvo teigiamas per visą nagrinėjamąjį laikotarpį. Tačiau šis rodiklis pagerėjo tik 2010 m., vėliau per kitus dvejus metus jis labai pablogėjo. Be to, atlikus tyrimą nustatyta, kad labiau pablogėjo mažesniųjų Sąjungos gamintojų grynųjų pinigų srautas. Tai kelia susirūpinimą dėl ES pramonės gebėjimo toliau pačiai finansuoti savo veiklą esamomis ekonominėmis aplinkybėmis.
(133)
Pelningumo ir grynųjų pinigų srauto pokyčiai per nagrinėjamąjį laikotarpį turėjo poveikio bendradarbiaujančių Sąjungos gamintojų gebėjimui investuoti į savo veiklą. Dėl to investicijų lygis per nagrinėjamąjį laikotarpį yra pakankamai aukštas ir pastovus. Investicijų grąža, išreikšta investicijų grynosios buhalterinės vertės procentiniu pelnu, tapo teigiama tik po 2009 m. Tačiau, kaip ir pelningumo ir grynųjų pinigų srauto rodikliai, šis rodiklis taip pat buvo geriausias 2010 m., o 2011-2012 m. nuolatos blogėjo.
(134)
Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, galima daryti išvadą, kad nors bendradarbiaujančių Sąjungos gamintojų finansinė padėtis beveik per visą nagrinėjamąjį laikotarpį buvo gera, to laikotarpio pabaigoje ir ypač per PTL ji pradėjo blogėti. Kaip parodyta 11 lentelėje, ES pardavimo pelningumas labai sumažėjo, o Sąjungos pramonės grynųjų pinigų srautas buvo mažesnis už investicijų vertę, reiškia pramonė per PTL turėjo ieškoti išorinio finansavimo.
(135)
Tuo pačiu metu pranešta apie sunkumus padidinti kapitalą. Šis veiksnys gali būti pagrindinis Sąjungos pramonės pažeidžiamumo elementas, jei priemonės baigtų galioti. Dabartinėmis ekonominėmis sąlygomis panašu, kad Sąjungos pramonei būtų sunku rasti finansinių priemonių kovoti su pasikartojančiu importu dempingo kaina iš nagrinėjamųjų šalių, ir jai vėl per labai trumpą laikotarpį būtų padaryta didelė žala. Tai ypač aktualu Sąjungos pramonę sudarančioms MVĮ.
g) Atsargos
(136)
Nors bendradarbiaujančių Sąjungos gamintojų laikotarpio pabaigos atsargos 2009 m. - PTL padidėjo 32 %, jos sumažėjo, palyginti su gamybos apimtimi, ir gamintojai jų nelaiko neįprastai didelėmis.
12 lentelė
Laikotarpio pabaigos atsargos
2009 m.
2010 m.
2011 m.
PTL
Laikotarpio pabaigos atsargos (t)
23 946
21 214
26 117
31 504
Indeksas (2009 m. = 100)
100
89
109
132
Šaltinis: klausimyno atsakymai.
h) Darbo sąnaudos
(137)
Nors per nagrinėjamąjį laikotarpį bendradarbiaujančių Sąjungos gamintojų darbuotojų skaičius padidėjo beveik 50 %, jų vidutinis darbo užmokestis per šį laikotarpį nesikeitė.
13 lentelė
Darbo sąnaudos
2009 m.
2010 m.
2011 m.
PTL
Vidutinės darbo sąnaudos vienam darbuotojui
(EUR)
29 705
30 296
28 991
29 837
Indeksas (2009 m. = 100)
100
102
98
100
Šaltinis: klausimyno atsakymai.
IŠVADA DĖL SĄJUNGOS PRAMONĖS PADĖTIES
(138)
Atlikus tyrimą nustatyta, kad 2008 m. nustačius pirmines priemones importo mažomis dempingo kainomis iš nagrinėjamųjų šalių į Sąjungos rinką apimtis sumažėjo. Tai leido Sąjungos pramonei padidinti savo gamybos lygį, pardavimo apimtį, rinkos dalį bei pelningumą ir pagerinti savo bendrą finansinę padėtį.
(139)
Todėl daroma išvada, kad Sąjungos pramonei per PTL materialinė žala nedaryta. Tačiau atsižvelgiant į suvartojimo mažėjimą ir tam tikrų finansinių rodiklių, kaip antai pelningumo, grynųjų pinigų srauto ir investicijų grąžos, blogėjimą per PTL, Sąjungos pramonės padėtis yra vis dar pažeidžiama.
F. ŽALOS PASIKARTOJIMO TIKIMYBĖ
1. Pirminės pastabos
(140)
Siekiant įvertinti žalos pasikartojimo tikimybę, jei priemonės baigtų galioti, pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalį analizuotas galimas importo iš Kinijos ir Rusijos poveikis Sąjungos rinkai ir Sąjungos pramonei.
(141)
Analizuota suvartojimo Sąjungos rinkoje tendencija, nepanaudoti pajėgumai, prekybos srautai ir Sąjungos rinkos patrauklumas, taip pat nagrinėjamųjų šalių kainodaros politika.
2. Suvartojimas Sąjungoje
(142)
Nagrinėjamojo produkto suvartojimas Sąjungoje per PTL, palyginti su ankstesniais metais, sumažėjo 10 %. Kartu tai didesnis nei 25 % sumažėjimas, palyginti su 2007 m. lygiu prieš krizę. Nagrinėjamojo produkto suvartojimas mažėjo dėl mažėjančios plieno gamybos Sąjungoje, be to, galima tikėtis, kad per kitus metus suvartojimas toliau mažės. Sąjungos pramonei tai bus problemiška, nes ji veiks labai konkurencingoje aplinkoje. Todėl manoma, kad negalima leisti, kad iš KLR ir Rusijos būtų importuojama mažomis dempingo kainomis. Dėl tokio importo bus daromas spaudimas rinkoje mažinti kainas, bus iškreipta konkurencija ir dėl to Sąjungos gamintojams bus daroma didelė materialinė žala.
3. Nepanaudoti pajėgumai, prekybos srautai, Sąjungos rinkos patrauklumas ir nagrinėjamųjų šalių kainodaros politika
a) KLR
(143)
Reikia pažymėti, kad prognozuojama, kad bendri KLR nagrinėjamojo produkto gamybos pajėgumai - 10-11 mln. t, o tai yra daugiau nei bendras FeSi suvartojimas visame pasaulyje. Kartu bendras pajėgumų naudojimas siekia apytikriai 50 %.
(144)
Kinijos FeSi eksportas į kitas pasaulio šalis per nagrinėjamąjį laikotarpį buvo pakankamai pastovus - apie 0,8 mln. t. Šią eksporto apimtį iš esmės lemia eksporto apribojimai, kaip aprašyta 41 konstatuojamojoje dalyje. Tačiau Sąjunga šių mechanizmų negali kontroliuoti ir Kinijos Vyriausybė bet kuriuo metu gali panaikinti eksporto apribojimus - taip kiltų didelis pavojus, kad į Sąjungos rinką gali patekti didelis iš Kinijos eksportuojamas nagrinėjamojo produkto kiekis.
(145)
NET jei eksporto apribojimai nebūtų keičiami, reikėtų pažymėti, kad Kinijos į kitas pasaulio šalis eksportuojamas bendras kiekis yra didesnis nei visas Sąjungoje suvartojamas kiekis.
(146)
Galima pagrįstai tikėtis, kad, priemonėms baigus galioti, dėl ES rinkos patrauklumo (kaip aprašyta 40-49 konstatuojamosiose dalyse) bent dalis Kinijos eksportuojamo produkto kiekio būtų vėl nukreipta į Sąjungos rinką, ypač atsižvelgiant į tai, kad netrukus Kinijos eksportuotojai susidurs su papildoma konkurencija savo tradicinėse Azijos rinkose dėl papildomų gamybos pajėgumų atsiradimo Malaizijoje, kaip paaiškinta 44 konstatuojamojoje dalyje.
(147)
Baigus galioti antidempingo muitams ir atsiradus didesnei konkurencijai Azijoje, Sąjungos rinka tikrai taps patrauklia tiksline rinka Kinijos eksportuotojams. Tokiomis aplinkybėmis primenama, kad prieš nustatant priemones Kinija buvo pagrindinė eksportuotoja į Sąjungos rinką.
(148)
Pagaliau atsižvelgiant į dabartinį Kinijos eksporto kainų lygį, nustatyto dempingo skirtumo dydį ir į tai, kad esama akivaizdaus priverstinio kainų mažinimo, patvirtinama, kad netaikant antidempingo priemonių pasikartotų nesąžininga konkurencija dėl Kinijos eksporto ir Sąjungos pramonei būtų daroma materialinė žala.
b) Rusija
(149)
Atliekant peržiūros tyrimą nustatyta, kad Rusijoje per PTL pagaminta 633 000 t nagrinėjamojo produkto, o apskaičiuoti gamybos pajėgumai sudaro apie 900 000 t. Reiškia nepanaudoti pajėgumai sudaro apie 267 000 t, kurių pakanka trečdaliui Sąjungos paklausos patenkinti.
(150)
Dėl Rusijos nagrinėjamojo produkto eksporto reikėtų pažymėti, kad Rusija šiuo metu eksportuoja 73 % savo produkcijos. Be Sąjungos, ji eksportuoja į kitas tradicines eksporto rinkas - JAV, Japoniją ir Pietų Korėją. Atsižvelgiant į tai, kad Azijos rinkose didėja konkurencija (kaip aprašyta 44 konstatuojamojoje dalyje), yra akivaizdžių požymių, kad didžioji dalis šių prekybos srautų bus vėl nukreipta į Sąjungą, jei antidempingo priemonės bus panaikintos. Ši tendencija gali dar sustiprėti, jei po šiuo metu JAV vykdomo antidempingo tyrimo dėl importo iš Rusijos (pradėtas po to, kai 2013 m. liepos mėn. inicijuotas tyrimas) būtų nustatytos priemonės.
(151)
Dėl to vienas eksportuojantis Rusijos gamintojas teigė, kad nepanašu, kad JAV nustatytų muitus Rusijos kilmės ferosiliciui. Šiam teiginiu pagrįsti buvo pateiktos kelios neoficialios vykdomo tyrimo išvados. Tačiau gamintojas nepateikė jokių jo teiginius įrodančių dokumentų, be to, atsižvelgiant į tai, kad JAV inicijavo antidempingo tyrimą, kuris yra tebevykdomas, negalima atmesti to, kad priemonės bus nustatytos.
(152)
Pasibaigus antidempingo muitų galiojimui ir padidėjus konkurencijai jų pagrindinėse eksporto rinkose, Rusijos eksportuotojams Sąjungos rinka bus patraukli tikslinė rinka. Tokiomis aplinkybėmis primenama, kad prieš nustatant priemones Rusija buvo pagrindinė eksportuotoja į Sąjungos rinką ir vis dar į ją eksportuoja, nepaisant to, kad priemonės taikomos jau penkerius metus.
(153)
Pagaliau reikėtų pabrėžti, kad Rusija kelia pavojų ne tik dėl eksporto apimties, bet ir dėl jos kainodaros politikos eksporto rinkose. Atlikus pirminį tyrimą ir šią priemonių galiojimo termino peržiūrą nustatyta, kad Rusijos dempingo praktika yra struktūrinė: jos eksporto kaina visada mažesnė už kainą Rusijos vidaus rinkoje. Be to, dabartiniu tyrimu patvirtinama, kad dėl importo iš Rusijos kainų vis dar priverstinai mažinamos Sąjungos gamintojų pardavimo kainos.
4. Išvada
(154)
Atsižvelgiant į tyrimo metu nustatytus faktus, t. y. į tai, kad nagrinėjamosiose šalyse yra nepanaudotų pajėgumų, toliau vykdomas dempingas, o Kinijos ir Rusijos eksportuotojai gali parduoti tik nedidelį kiekį kitoms pagrindinėms trečiųjų šalių rinkoms ir dėl to Sąjungos rinka yra dar patrauklesnė, manoma, kad panaikinus priemones Sąjungos pramonės padėtis jos pagrindinėje rinkoje susilpnėtų, o patirta žala pasikartotų, jei iš Kinijos ir Rusijos būtų importuojama dempingo kaina.
(155)
Nėra priežasčių manyti, kad dėl taikomų priemonių pagerėjusi Sąjungos pramonės veikla panaikinus priemones išliktų tokia pat gera ar dar labiau sustiprėtų. Priešingai, sąlygos yra palankios tam, kad importas iš nagrinėjamųjų šalių būtų nukreiptas į Sąjungos rinką ir būtų vykdomas dempingo kaina ir didelėmis apimtimis, o tai veikiausiai pakenktų nagrinėjamuoju laikotarpiu įvykusiems teigiamiems pokyčiams Sąjungos rinkoje. Dėl tikėtino importo dempingo kaina Sąjungos pramonė būtų priversta sumažinti pardavimo kainas ir netektų rinkos dalies, taip būtų padarytas neigiamas poveikis Sąjungos pramonės finansinei padėčiai, kuri tebėra pažeidžiama.
(156)
Šiuo klausimu gauta eksportuojančio Rusijos gamintojo pastaba, kad žalos pasikartojimo negalima pagrįsti paprasčiausia žalos pasikartojimo galimybe - ją reikia pagrįsti žalos tikimybe. Tačiau atlikus tyrimą nustatyta nemažai faktinių elementų, įskaitant tai, kad Rusijos gamintojai dempingo praktikos nenutraukė ir kad Rusijoje esama nepanaudotų pajėgumų. Be to, nustatyta, kad Sąjungos suvartojimas per PTL buvo mažesnis nei prieš pirminį tyrimą. Pagaliau manoma, kad pasauliniu mastu padidės produkto produkcijos kiekis, ypač Azijos rinkoje. Išnagrinėjus šiuos elementus galima pagrįstai manyti, kad remiantis turimais faktais Sąjungos pramonei vėl būtų daroma žala dėl importo dempingo kaina, jei priemonės baigtų galioti.
G. SĄJUNGOS INTERESAI
1. Įvadas
(157)
Vadovaujantis pagrindinio reglamento 21 straipsniu nagrinėta, ar toliau taikant galiojančias priemones nebūtų prieštaraujama visos Sąjungos interesams. Nustatant Sąjungos interesus įvertinti visi susiję, t. y. Sąjungos pramonės, importuotojų ir naudotojų, interesai. Suinteresuotosioms šalims buvo suteikta galimybė pareikšti savo nuomonę pagal pagrindinio reglamento 21 straipsnio 2 dalį.
(158)
Kadangi šis tyrimas yra galiojančių priemonių peržiūra, jį atliekant buvo galima įvertinti bet kokį netinkamą neigiamą poveikį, kurį šios galiojančios antidempingo priemonės daro suinteresuotosioms šalims.
2. Sąjungos pramonės interesai
(159)
154 konstatuojamojoje dalyje padaryta išvada, kad nustojus galioti antidempingo priemonėms Sąjungos pramonės padėtis veikiausiai labai pablogėtų. Todėl tolesnis priemonių taikymas būtų naudingas Sąjungos pramonei, nes Sąjungos gamintojai galėtų išsaugoti savo pardavimo apimtį, rinkos dalį, pelningumą ir apskritai teigiamą ekonominę padėtį. Priešingu atveju nutraukus priemonių taikymą Sąjungos pramonės gyvybingumui kiltų rimta grėsmė, nes yra priežasčių manyti, kad Kinijos ir Rusijos importas būtų nukreiptas į Sąjungos rinką ir vykdomas dempingo kaina ir didelėmis apimtimis, ir dėl to pasikartotų žala.
3. Naudotojų interesai
(160)
Atliekant šią peržiūrą su Komisija bendradarbiavo dešimt Sąjungos naudotojų (liejyklos ir plieno gamintojai). Keturi naudotojai pateikė bendrų pastabų ir tik šeši - išsamius klausimyno atsakymus. Remiantis šiais duomenimis nustatyta, kad su nagrinėjamuoju produktu susijusios sąnaudos sudaro vidutiniškai apie 1 % naudotojų visų gamybos sąnaudų ir nesiekia 2 % nė vieno bendradarbiaujančio naudotojo gamybos sąnaudų. Taigi, nors kai kurie naudotojai 2011 m. ir per PTL veikė nuostolingai, šių nuostolių negalima susieti su importuojamam FeSi taikomais antidempingo muitais.
(161)
Reikėtų atsižvelgti į tai, kad per pirminį tyrimą nustatyta, kad Kinijai ir Rusijai teko apie 40 % Sąjungos rinkos dalies, o šioms dviem šalims nustatyti 15,6-31,2 % muitai. Todėl manoma, kad baigus galioti muitams būtų galima sutaupyti vidutiniškai ne daugiau kaip 0,1 % sąnaudų (apskaičiuota remiantis tuo, kad šalims, kurioms taikomos priemonės, tenka 40 % rinkos dalies, o vidutinis ad valorem muitas yra 20 %). Dėl to nepanašu, kad baigus galioti muitui naudotojai, kurie paskutinius dvejus nagrinėjamojo laikotarpio metus veikė nuostolingai, vėl pradėtų veikti pelningai. Be to, dėl produkto pobūdžio ir rinkoje esančio ne vieno tiekimo šaltinio naudotojai gali lengvai keisti tiekėjus.
4. Importuotojų interesai
(162)
Visiems žinomiems importuotojams pranešta apie šios peržiūros inicijavimą. Nė vienas nagrinėjamojo produkto importuotojas nepateikė prie pranešimo apie inicijavimą pridėto atrankos klausimyno atsakymų. Atlikus tyrimą nustatyta, kad importuotojai gali lengvai produktą pirkti iš įvairių šiuo metu rinkoje esančių šaltinių, visų pirma Sąjungos pramonės ir pagrindinių trečiųjų šalių eksportuotojų, kurie produktą parduoda ne dempingo kaina. Be to, importuotojams neparodžius susidomėjimo, prieita prie išvados, kad tolesnis priemonių taikymas neprieštarautų jų interesams.
5. Išvada
(163)
Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta pirmiau, daroma išvada, kad nėra įtikinamų su Sąjungos interesais susijusių priežasčių, kodėl nereikėtų toliau taikyti galiojančių antidempingo priemonių.
H. ANTIDEMPINGO PRIEMONĖS
(164)
Visoms šalims buvo pranešta apie esminius faktus ir aplinkybes, kuriais remiantis buvo ketinama rekomenduoti toliau taikyti galiojančias priemones. Joms taip pat nustatytas laikotarpis pastaboms dėl atskleistos informacijos pateikti. Į pateiktą pagrįstą informaciją ir pastabas buvo deramai atsižvelgta.
(165)
Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, kaip numatyta pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalyje, Tarybos reglamentu (EB) Nr. 172/2008 importuojamam KLR ir Rusijos kilmės ferosiliciui nustatytos antidempingo priemonės turėtų būti toliau taikomos.
(166)
Siekiant sumažinti priemonių vengimo riziką, kylančią dėl didelio muito normų skirtumo, manoma, kad šiuo atveju būtinos specialios priemonės, kuriomis būtų užtikrintas tinkamas antidempingo muitų taikymas. Šios specialios priemonės, taikomos tik toms bendrovėms, kurioms nustatyta individuali muito norma, yra šios: valstybių narių muitinėms pateikiama galiojanti komercinė sąskaita faktūra, atitinkanti šio reglamento priede išdėstytus reikalavimus. Importuojant be šios sąskaitos faktūros, taikomas visiems kitiems gamintojams nustatytas antidempingo muitas.
(167)
Pagal pagrindinio reglamento 15 straipsnio 1 dalį įsteigtas komitetas nuomonės nepateikė,
PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:
1 straipsnis
1. Importuojamam Kinijos Liaudies Respublikos ir Rusijos kilmės ferosiliciui, kurio KN kodai šiuo metu yra 7202 21 00, 7202 29 10 ir 7202 29 90, nustatomas galutinis antidempingo muitas.
2. Galutinio antidempingo muito norma, taikoma 1 dalyje aprašytų ir toliau išvardytų bendrovių pagamintų produktų neto kainai Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą:
Šalis
Bendrovė
Antidempingo muito norma (%)
Papildomas TARIC kodas
Kinijos Liaudies Respublika
Erdos Xijin Kuangye Co. Ltd., Qipanjing Industry Park
15,6
A829
Lanzhou Good Land Ferroalloy Factory Co., Ltd., Xicha Villa
29,0
A830
Visos kitos bendrovės
31,2
A999
Rusija
Bratsk Ferroalloy Plant Bratskas
17,8
A835
Visos kitos bendrovės
22,7
A999
3. Individualios muito normos, nustatytos 2 dalyje nurodytoms bendrovėms, taikomos tik tuo atveju, jei valstybių narių muitinėms pateikiama galiojanti komercinė sąskaita faktūra, atitinkanti priede išdėstytus reikalavimus. Jeigu tokia sąskaita faktūra nepateikiama, taikoma visoms kitoms bendrovėms nustatyta muito norma.
4. Jeigu nenurodyta kitaip, taikomos galiojančios muitus reglamentuojančios nuostatos.
2 straipsnis
Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
Priimta Briuselyje 2014 m. balandžio 9 d.