РЕШЕНИЕ № 1093/2012/ЕС НА ЕВРОПЕЙСКИЯ ПАРЛАМЕНТ И НА СЪВЕТА
от 21 ноември 2012 година
относно Европейската година на гражданите (2013 г.)
ЕВРОПЕЙСКИЯТ ПАРЛАМЕНТ И СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взеха предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 21, параграф 2 от него,
като взеха предвид предложението на Европейската комисия,
след предаване на проекта на законодателен акт на националните парламенти,
като взеха предвид становището на Европейския икономически и социален комитет (1),
в съответствие с обикновената законодателна процедура (2),
като имат предвид, че:
(1)
Съюзът се основава на неделимите и универсални ценности на човешко достойнство, свобода, равенство и солидарност и на принципите на демокрацията и правовата държава. Тези принципи са основополагащи за държавите членки в общества, чиито основни характеристики са плурализмът, недискриминацията, толерантността, справедливостта, солидарността и равенството между жените и мъжете. Всеки гражданин на Съюза притежава правата, предвидени в Договора за Европейския съюз (ДЕС), Договора за функционирането на Европейския съюз (ДФЕС) и Хартата на основните права на Европейския съюз, и следва да се ползва от тях.
(2)
Договорът от Маастрихт въведе през 1993 г. концепцията за „гражданство на Съюза“. Договорът от Амстердам от 1999 г. и Договорът от Лисабон от 2009 г. допълнително укрепиха правата, свързани с гражданството на Съюза. 2013 г. ще отбележи 20-ата годишнина от учредяването на европейското гражданство. Член 1, точка 12 и член 2, точка 34 от Договора от Лисабон (настоящи член 9 от ДЕС и член 20 от ДФЕС) предвиждат, че всяко лице, което притежава гражданство на държава членка, е гражданин на Съюза и че гражданството на Съюза се добавя към, а не замества националното гражданство, както и че гражданите на Съюза се ползват с правата и имат задълженията, предвидени от Договорите. В член 2, точка 35 от Договора от Лисабон (настоящ член 21 от ДФЕС) е залегнало правото на гражданите на Съюза на свободно движение и пребиваване.
(3)
Стокхолмската програма - Отворена и сигурна Европа в услуга и за защита на гражданите (3) - поставя гражданина в центъра на европейските политики в областта на свободата, сигурността и правосъдието. Тя насочва действията си към „изграждане на Европа на гражданите“, включително чрез насърчаване на правата на гражданите, по-специално правото на свободно движение и правата, които позволяват на гражданите на Съюза да участват активно в демократичния живот на Съюза.
(4)
В своята Резолюция от 15 декември 2010 г. относно състоянието на основните права в Европейския съюз (2009 г.) - действително прилагане след влизането в сила на Договора от Лисабон (4) Европейският парламент призова Комисията да обяви 2013 г. за Европейска година на гражданите с цел да се активизира дебатът по европейското гражданство, включително неговата терминология, съдържание и обхват, и да бъдат информирани гражданите на ЕС за техните права, и по-специално за новите права в резултат на влизането в сила на Договора от Лисабон, както и за съществуващите средства за упражняване на тези права.
(5)
2013 г. следва да бъде определена за Европейска година на гражданите. Европейската година на гражданите ще предостави своевременна възможност за повишаване на осведомеността на широката общественост относно правата и отговорностите, свързани с гражданството на Съюза. Европейската година на гражданите следва също така да има за цел повишаване на осведомеността на гражданите относно техните права, произтичащи от гражданството на Съюза, когато упражняват правото си на свободно движение и установяване в друга държава членка, например като студенти, работници, лица, търсещи работа, доброволци, потребители, предприемачи, млади хора или пенсионери. В този контекст географският, демографският и социалният аспект следва да бъдат интегрирани в повишаването на осведомеността, която следва също така да се фокусира върху отстраняването на все още съществуващите пречки пред упражняването на правата, произтичащи от гражданството на Съюза. Следва да се отправи посланието, че самите граждани на Съюза също трябва да играят ключова роля в засилването на тези права чрез своето участие в гражданското общество и демократичния живот.
(6)
За да могат гражданите на Съюза да вземат информирани решения за това, дали да упражнят правото си на свободно движение, не е достатъчно да се повиши осведомеността им относно самото право на свободно движение. От съществено значение е гражданите на Съюза да са подходящо информирани и за другите права, които те притежават в трансгранична ситуация съгласно правото на Съюза. Тази информация също така ще им даде възможност да се ползват изцяло от тези права, ако решат да упражнят правото си на свободно движение.
(7)
След като беше въведено в Римския договор от 1958 г. като една от четирите основни свободи, правото на свободно движение и пребиваване доказа своята ценност като един от стълбовете за създаването на вътрешния пазар за благото на икономиките на държавите членки и на отделните граждани на Съюза.
(8)
Правото на свободно движение и пребиваване на територията на се цени високо от гражданите на Съюза като ключово индивидуално право, свързано с гражданството на Съюза. В това си качество то показва и утвърждава по-добро разбиране за стойността на европейската интеграция, както и за участието на гражданите в оформянето на Съюза.
(9)
Въпреки факта, че правото на свободно движение и пребиваване е твърдо укрепено в първичното право на Съюза и значително развито във вторичното право, между приложимите правни норми и реалността, с която се сблъскват гражданите, когато искат да упражнят тези права на практика, все още съществува разминаване. Освен че се чувстват несигурни относно предимствата на мобилността, гражданите на Съюза остават и с впечатлението, че има твърде много практически пречки пред живота и работата в друга държава членка.
(10)
В доклада си от 27 октомври 2010 г. за гражданството на ЕС за 2010 г. „Премахване на пречките за упражняване на правата на гражданите на ЕС“ Комисията се спря на основните пречки, които гражданите все още срещат в своето всекидневие, когато се стремят да упражняват правата си като граждани на Съюза, по-специално при трансгранични ситуации, и очерта 25 конкретни действия за премахване на тези пречки. Една от пречките, установени в този контекст, беше недостатъчната информация. В доклада си Комисията заключи, че гражданите са възпрепятствани да упражняват правата си, защото не ги познават добре, и обяви намерението си да увеличи разпространението на информация до гражданите на Съюза за техните права, и по-специално относно правото им на свободно движение.
(11)
ДЕС и ДФЕС предоставят на всеки гражданин на Съюза правото да се движи и пребивава свободно на територията на държавите членки, правото да избира и да бъде избиран в изборите за Европейския парламент и в общинските избори в държавата членка, в която пребивава, при същите условия, както и гражданите на тази държава; правото да се ползва на територията на трети държави, в които държавата членка, на която е гражданин, няма представителство, от закрилата на дипломатическите и консулските органи на всяка държава членка при същите условия, както и гражданите на тази държава членка; правото да отправя петиции до Европейския парламент; правото да сезира Европейския омбудсман; правото да се обръща към институциите на Съюза, както и други права в различни области, като свободното движение на стоки и услуги, защитата на потребителите и общественото здравеопазване, равните възможности и равното третиране, достъпа до заетост и до социална закрила.
(12)
Договорът от Лисабон въведе нови права, по-специално гражданската инициатива, предвидена в член 1, точка 12 и член 2, точка 37 (член 11 от ДЕС и член 24 от ДФЕС), която дава възможност най-малко един милион граждани от значителен брой държави членки да поискат от Комисията да представи предложение във всяка от областите на компетентност на Съюза, като по този начин позволява на гражданите да бъдат активно ангажирани в политическия живот на Съюза и да участват пряко във формирането на развитието на законодателството на Съюза (5).
(13)
След 1979 г., когато се проведоха първите преки избори, Европейският парламент играе ролята на непосредствена допирна точка между гражданите и Съюза. Европейският парламент и неговите членове играят решаваща роля за представянето на правата и ползите от гражданството на Съюза, като при формулирането на политики извеждат на първостепенно място въпросите, вълнуващи гражданите, и като насърчават активното участие на гражданите на Съюза. Повишаването на осведомеността относно правата на гражданите на Съюза, равенството между половете, участието на жените и мъжете в демократичния живот на Съюза, включително избирателните им права като гласоподаватели и кандидати в изборите, в държавата членка на местопребиваването им, както и относно обхвата на правомощията на Европейския парламент в законодателния процес е също така важно с оглед на изборите за Европейски парламент през 2014 г. Въздействието на подобни действия за повишаване на осведомеността следва да бъде мултиплицирано чрез тясно сътрудничество и използване на полезното взаимодействие със съответните действия, предприети от други институции на Съюза при подготовката на тези избори, по-специално от Европейския парламент, европейските политически партии и фондации и от държавите членки.
(14)
Гражданите на Съюза, които обмислят дали да се възползват от правото си на свободно движение и пребиваване, следва освен това да бъдат информирани относно правата си да придобият или да запазят социалноосигурителни права, включително по отношение на трансграничното здравеопазване, по силата на правилата на Съюза относно координацията на системите за социална сигурност. Тези правила гарантират, че те няма да загубят от социалноосигурителните си права, когато решат да се придвижват в рамките на Съюза. Освен това те трябва да бъдат информирани относно признаването на техните образователни, академични и професионални квалификации и относно социалните и гражданските умения, които са част от европейската рамка „Ключови умения за обучение през целия живот“ (6) и които могат да им позволят да участват пълноценно в гражданския живот и да упражняват правата си съгласно правото на Съюза.
(15)
Гражданите на Съюза следва да бъдат по-добре информирани и за правата си като пътници, използващи какъвто и да е вид транспорт на територията на Съюза, както и за трансграничните си потребителски права. Ако гражданите на Съюза имат увереността, че правата им като потребители са добре защитени, те ще имат възможността да дадат своя принос за развитието на пазара на стоки и услуги на Съюза, който по този начин ще достигне по-ефективно своя пълен потенциал в полза на гражданите. Също така гражданите трябва да бъдат по-добре информирани за правилата за общата безопасност на продуктите и надзора на пазара, за да са наясно как здравето и правата им са защитени в целия Съюз, по-специално в случай на заплахи или рискове, с които те не могат да се справят самостоятелно. Освен това е важно да се повиши осведомеността на гражданите на Съюза относно правата им на трансгранични здравни грижи и съпътстващите ги мерки, като електронното здравеопазване и телемедицината, за да могат те да се ползват пълноценно от сигурни и с добро качество здравни грижи през границите на държавите членки.
(16)
Настоящото решение има за цел да допринесе за осъществяването на целите на стратегията „Европа 2020“, доколкото улесняването на свободното движение на хората и нарастването на мобилността на работниците са важни средства за справяне с последиците от демографските промени за пазара на труда и за увеличаване на пригодността за заетост на хората и конкурентоспособността на европейската промишленост. Настоящото решение има също така дългосрочна цел за подкрепа на научните изследвания и иновациите в Съюза на фона на настоящите застрашително високи нива на безработица в определени държави членки.
(17)
Кампаниите за информиране, образование и повишаване на осведомеността, организирани в рамките на Европейската година на гражданите, следва също така да вземат предвид потребностите на по-специфични групи и уязвими лица. Информацията следва да бъде безплатна и достъпна и да се предоставя на всички официални езици на Съюза. Тя следва да бъде предоставяна на разбираем език, в сътрудничество с местните, регионалните и националните органи, медиите, гражданското общество и неправителствените организации. Всички тези различни заинтересовани лица биха могли да разгледат други инициативи, като конкурси за есе, разработване на планове за действие и насоки, онлайн форуми или кампании в училищата и университетите.
(18)
Активната роля на гражданите на Съюза и сдруженията, които ги представляват, е от ключово значение за функционирането на Съюза. Членове 10 и 11 от ДЕС подчертават важността на демокрацията на участието във всичките ѝ аспекти и ролята на гражданите и организациите, които ги представляват, за публично изразяване и обмен на техните мнения във всички области на дейност на Съюза. Институциите на Съюза следва да насърчават активното демократично участие в процеса на вземане на решения посредством открит, прозрачен и редовен диалог с гражданското общество с цел да се гарантират последователността и прозрачността на действията на Съюза. Активното участие на гражданите на Съюза следва също така да бъде улеснявано чрез достъп до документи и информация, добро управление и администрация.
(19)
Политиката в областта на образованието играе важна роля за информирането на гражданите, по-специално на младите хора, относно концепцията на гражданството на Съюза и правата, свързани с него. Тя също така спомага за насърчаването на многоезичието, мобилността на студентите, учителите, лицата, преминаващи професионално обучение, и техните преподаватели и за подобряването на социалните и гражданските умения в съответствие с рамката на Европейския парламент и Съвета „Ключови умения за учене през целия живот“, които могат да ги подготвят за пълноценно участие в гражданския живот и да им дадат възможността да упражняват цялостно своите права съгласно правото на Съюза. Следва да е възможно изпълнението на конкретни действия, повишаване на осведомеността за възможностите за доброволческа дейност, за обучение в чужбина, за стажове в друга държава членка или за участие в образователни обменни програми на Съюза.
(20)
Европейската година на гражданите ще бъде отбелязана с доклада на Комисията за гражданството на ЕС за 2013 г., който ще информира относно напредъка, постигнат след нейния доклад за гражданството на ЕС за 2010 г., и ще предложи по-нататъшни действия за премахване на оставащите пречки пред упражняването от гражданите на Съюза на техните права. Въз основа на този доклад Съветът може да приеме разпоредби за укрепване или разширяване на правата, свързани с гражданството на Съюза.
(21)
Гражданите на Съюза следва също така да бъдат осведомени за многоезичния уебпортал „Вашата Европа“, който представлява „единно гише“ за информация относно правата на гражданите и предприятията в Съюза.
(22)
Информационните центрове „Europe Direct“, като място за контакт между Съюза и неговите граждани, следва да бъдат близки партньори на Европейския парламент в кампаниите за повишаване на осведомеността чрез улесняване на местния и регионалния дебат относно Съюза, предаване и разпространение на информационни материали сред обществеността и предоставяне на възможност за обратна връзка с институциите на Съюза.
(23)
Всички инициативи, стартирани за целите и в рамките на Европейската година на гражданите, следва да бъдат насочени към взаимното разбирателство между гражданите на Съюза, институциите на Съюза и държавите членки. Това включва повишаване на осведомеността относно правата на гражданите сред служителите на публичните органи както на равнището на Съюза, така и на национално, регионално или местно равнище.
(24)
От основаването си през 1949 г. Съветът на Европа играе водеща роля в областта на образованието и културата чрез насърчаване и създаване на европейски културни мрежи и чрез междукултурния диалог и насърчаването на езиковото многообразие. Ето защо Съюзът следва да развива взаимодействието с работата на Съвета на Европа в тази област във връзка с Европейската година на гражданите.
(25)
Основната отговорност за повишаване на осведомеността на гражданите относно правата им като граждани на Съюза е на държавите членки. Това включва предоставянето на информация относно Съюза и целенасочено докладване относно дейностите на всички институции на Съюза. Действията на равнището на Съюза са допълнение и добавка към действията, предприети на национално, регионално или местно равнище, както се подчертава в политическата декларация „Да общуваме на тема Европа в партньорство“, подписана на 22 октомври 2008 г. от Европейския парламент, Съвета и Комисията (7). Институциите на Съюза и държавите членки следва да засилят сътрудничеството си с медиите и да се стремят да им предоставят висококачествена информация относно Съюза.
(26)
За оптимална ефективност и ефикасност на дейностите, предвидени за Европейската година на гражданите, е важно да се изпълни набор от подготвителни действия през 2012 г. в съответствие с член 49, параграф 6 от Регламент (ЕО, Евратом) № 1605/2002 на Съвета от 25 юни 2002 г. относно Финансовия регламент, приложим за общия бюджет на Европейските общности (Финансов регламент) (8).
(27)
Следва да се вземат подходящи мерки за предотвратяване на нередности и измами, както и необходимите мерки за възстановяване на изгубени, неправомерно изплатени или нецелесъобразно използвани средства в съответствие с Регламент (ЕО, Евратом) № 2988/95 на Съвета от 18 декември 1995 г. относно защитата на финансовите интереси на Европейските общности (9), Регламент (Евратом, ЕО) № 2185/96 на Съвета от 11 ноември 1996 г. относно контрола и проверките на място, извършвани от Комисията за защита на финансовите интереси на Европейските общности срещу измами и други нередности (10) и Регламент (ЕО) № 1073/1999 на Европейския парламент и на Съвета от 25 май 1999 г. относно разследванията, провеждани от Европейската служба за борба с измамите (OLAF) (11).
(28)
Финансиране от Съюза за дейности, различни от финансираните по бюджета на Европейската година на гражданите, може да бъде предоставено чрез съществуващи програми на Съюза или от структурните фондове, по-специално по програма „Европа за гражданите“ за 2007 - 2013 г. и специфичната програма за 2007 - 2013 г. „Основни права и гражданство“ като част от общата програма „Основни права и правосъдие“, програмата „Обучение през целия живот“, включително програмата „Еразъм“, инициативата „Младежта в движение“ и програмата „МЕДИА“.
(29)
За да се постигне полза за бъдещите европейски години, следва да бъде изготвена подробна оценка на мерките, предприети като част от Европейската година на гражданите. Този доклад следва да включва идеи и най-добри практики за бъдещи действия с цел най-ефективно насочване към гражданите и включването им въз основа - където е възможно, на сравнителни количествени данни, получени от Европейската година на гражданите.
(30)
Тъй като целите на Европейската година на гражданите, а именно повишаване на осведомеността и познаването на правата и отговорностите, свързани с гражданството на Съюза, за да се насърчат гражданите да използват пълноценно тяхното право на свободно движение и пребиваване в рамките на територията на държавите членки, както и в този контекст поощряването упражняването от гражданите на Съюза на другите права, свързани с гражданството на Съюза, не могат да бъдат постигнати в достатъчна степен от държавите членки поради необходимостта от многостранни партньорства, транснационален обмен на информация и повишаване на осведомеността и разпространение на добри практики в целия Съюз, и следователно поради мащаба на Европейската година на гражданите те могат да бъдат по-добре постигнати на равнището на Съюза, Съюзът може да приеме мерки в съответствие с принципа на субсидиарност, установен в член 5 от Договора за Европейския съюз. В съответствие с принципа на пропорционалност, посочен в същия член, настоящото решение не надхвърля необходимото за постигането на тези цели,
ПРИЕХА НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
Член 1
Предмет
2013 г. се определя за „Европейска година на гражданите“.
Член 2
Цели
1. Общата цел на Европейската година на гражданите е да повиши осведомеността и познанията за правата и отговорностите, свързани с гражданството на Съюза, за да даде възможност на гражданите да използват изцяло своето право на свободно движение и пребиваване в рамките на територията на държавите членки. В този контекст Европейската година на гражданите насърчава също така ползването от страна на гражданите на Съюза на други права, свързани с гражданството на Съюза.
2. Въз основа на параграф 1 специфичните цели на Европейската година на гражданите са:
а)
да повиши осведомеността на гражданите на Съюза за правото им на свободно движение и пребиваване в рамките на Съюза и в този контекст за всички други права, гарантирани на гражданите на Съюза, без дискриминация, включително правото да гласуват в местните и европейските избори във всяка държава членка, в която пребивават;
б)
да повиши осведомеността сред гражданите на Съюза, включително младите хора, за това, как реално могат да се възползват от правата на Съюза, както и за съществуващите политики и програми, подкрепящи упражняването на тези права;
в)
да насърчи дебат за въздействието и потенциала на правото на свободно движение и пребиваване като неотменен аспект на гражданството на Съюза с оглед на стимулирането и засилването на гражданското и демократичното участие на гражданите на Съюза, по-специално на гражданските форуми относно политиките на Съюза и изборите за Европейски парламент, като по този начин се укрепват общественото сближаване, културното разнообразие, солидарността, равенството между жените и мъжете, взаимното зачитане и чувството на обща европейска идентичност сред гражданите на Съюза на базата на основните ценности на Съюза, залегнали в ДЕС, ДФЕС и Хартата за основните права на Европейския съюз.
Член 3
Включени инициативи
1. Мерките, които трябва да бъдат предприети, за да се постигнат целите, установени в член 2, могат да включват следните инициативи, организирани на съюзно, национално, регионално или местно равнище:
а)
иницииране на кампании за информация, медийно отразяване, обучение и повишаване на осведомеността, насочени към широката общественост и по-конкретно дефинирани групи;
б)
обмен на информация и споделяне на опит и добри практики между съюзните, националните, регионалните и местните органи и други публични организации и организации на гражданското общество;
в)
организиране на конференции, изслушвания, включително по Интернет, и други прояви за насърчаване на дебата и повишаване на осведомеността за значението и ползите от правото на свободно движение и пребиваване, и в по-общ план относно концепцията за гражданството на Съюза и правата, свързани с него;
г)
използване на съществуващите многоезични инструменти за широко участие с оглед на това да бъде стимулирано активното участие на организациите на гражданското общество и на гражданите в Европейската година на гражданите, включително такива инструменти на пряката демокрация, като гражданската инициатива и обществените консултации;
д)
укрепване на ролята и популярността на съществуващите инструменти за информиране на гражданите, включително съвременните информационни и комуникационни технологии, като например многоезичните информационни центрове „Europe Direct“ и на уебпортала „Вашата Европа“ като ключови елементи на една комплексна информационна система за правата на гражданите на Съюза;
е)
засилване на ролята и популярността на инструментите за разрешаване на проблеми, като SOLVIT, с цел да се даде възможност на гражданите на Съюза да използват по-добре и да защитават своите права съгласно законодателството на Съюза;
ж)
предоставяне на информация на гражданите на Съюза относно комисията по петиции на Европейския парламент и Европейския омбудсман с цел да се позволи на гражданите на Съюза да използват по-добре и да защитават своите права съгласно законодателството на Съюза; и
з)
насърчаване на доклада за гражданството на ЕС, който ще се основава на задълбочен дебат и активен принос от страна на гражданите и заинтересованите лица и който ще идентифицира по-нататъшните пречки, възпрепятстващи гражданите на Съюза да упражняват пълноценно правата, свързани с гражданството, и ще насърчава подходящи стратегии за премахването на посочените пречки.
2. По-подробна информация за инициативите по параграф 1 е дадена в приложението.
3. Комисията и държавите членки могат да определят други дейности, които биха могли да допринесат за целите на Европейската година на гражданите, определени в член 2, и да позволят наименованието на Европейската година на гражданите да се използва за тяхното популяризиране, доколкото те допринасят за постигане на тези цели.
4. В контекста на инициативите, организирани в рамките на Европейската година на гражданите, се разглежда идентифицирането на пречките пред упражняването на правата от гражданите на Съюза и насърчаването на подходящи начини и стратегии за премахване на тези пречки, както и за насърчаване на междукултурното разбиране за дискриминацията и на борбата с нея. Поради това следва да се търсят взаимодействия между тези инициативи и съществуващите инструменти и програми в областта на основните права, правата на гражданите, заетостта и социалните въпроси, образованието и културата.
Член 4
Координация и изпълнение на равнището на Съюза
1. Комисията си сътрудничи тясно с държавите членки, Европейския парламент, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите, както и с местните и регионалните органи и с органите и сдруженията, представляващи местните и регионалните интереси.
2. Комисията свиква работни срещи на представители на европейски организации или организации на гражданското общество или органи, които работят в областта на гражданството и които защитават правата на гражданите или насърчават образованието и културата, и на други заинтересовани страни с цел да подпомагат Комисията при реализирането на Европейската година на гражданите на равнището на Съюза.
3. Комисията се стреми да използва възможните взаимодействия между различните тематични европейски години, като прави оценка на постиженията, наблюдава повтарящите се пропуски, предоставя по целесъобразност статистически данни, гарантирайки по този начин ефективното постигане на целите на европейските години.
4. Комисията прилага настоящото решение на равнището на Съюза.
Член 5
Финансови разпоредби
1. Мерките, които обхващат целия Съюз и са посочени в част А от приложението, са основание за сключване на договор за обществена поръчка или отпускане на безвъзмездни средства за сметка на общия бюджет на Съюза.
2. Мерките, които обхващат целия Съюз и са посочени в част Б от приложението, могат да се субсидират от общия бюджет на Съюза.
Член 6
Международно сътрудничество
За целите на Европейската година на гражданите Комисията може да си сътрудничи с подходящи международни организации, по-специално със Съвета на Европа.
Член 7
Защита на финансовите интереси на Съюза
1. Комисията гарантира, че когато се изпълняват действия, финансирани съгласно настоящото решение, финансовите интереси на Съюза са защитени чрез прилагането на мерки за предотвратяване на измами, корупция и всякакви други незаконни действия чрез ефикасен контрол и чрез възстановяване на неправомерно изплатените суми, а при откриване на нередности - посредством ефикасни, пропорционални и възпиращи санкции. Комисията може да извършва контрол и проверки на място съгласно настоящото решение в съответствие с Регламент (Евратом, ЕО) № 2185/96. Ако е необходимо, се извършват разследвания от Европейската служба за борба с измамите в съответствие с Регламент (ЕО) № 1073/1999.
2. За дейностите на Съюза, финансирани съгласно настоящото решение, понятието „нередност“, посочено в член 1, параграф 2 от Регламент (ЕО, Евратом) № 2988/95, означава всяко нарушение на разпоредба на правото на Съюза или всяко нарушение на договорно задължение в резултат на действие или бездействие на икономически оператор, което има или би имало за резултат нарушаването на общия бюджет на Съюза посредством извършването на неоправдан разход.
3. Комисията намалява, преустановява или си връща обратно финансовата помощ, отпусната за дадена дейност, ако открие нередности, и по-специално несъответствие с разпоредбите на настоящото решение или с отделното решение или договор за отпускане на въпросната финансова помощ, или ако се установи, че без да е искано одобрението на Комисията, дейността е претърпяла значително изменение, което е в противоречие с нейното естество или с условията за изпълнението ѝ.
4. Ако не са спазени срокове или напредъкът в изпълнението на дадена дейност оправдава само част от отпуснатата финансова помощ, Комисията изисква от бенефициера да представи обяснения в определен срок. Ако бенефициерът не предостави задоволителен отговор, Комисията може да преустанови оставащата финансова помощ и да поиска възстановяване на изплатените вече суми.
5. Всяка неправомерно изплатена сума се възстановява на Комисията. Върху невъзстановените в дължимия срок суми се начисляват лихви според условията, определени във Финансовия регламент.
Член 8
Мониторинг и оценка
До 31 декември 2014 г. Комисията представя доклад до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите относно изпълнението, резултатите и общата оценка на инициативите, предвидени в настоящото решение. Този доклад служи като основа за бъдещи политики, мерки и действия на Съюза в тази област. В съответствие с опита от Европейската година на гражданите докладът представя също идеи и най-добри практики относно това, как по-добре да бъдат информирани гражданите за техните права, дори и след края на Европейската година на гражданите.
Член 9
Влизане в сила
Настоящото решение влиза в сила на третия ден след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Член 10
Адресати
Адресати на настоящото решение са държавите членки.
Съставено в Страсбург на 21 ноември 2012 година.
EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS SPRENDIMAS Nr. 1093/2012/ES
2012 m. lapkričio 21 d.
dėl Europos piliečių metų (2013 m.)
EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 21 straipsnio 2 dalį,
atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą,
teisėkūros procedūra priimamo akto projektą perdavus nacionaliniams parlamentams,
atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),
laikydamiesi įprastos teisėkūros procedūros (2),
kadangi:
(1)
Sąjunga remiasi nedalomomis ir visuotinėmis vertybėmis: žmogaus orumu, laisve, lygybe ir solidarumu ir grindžiama demokratijos ir teisinės valstybės principais. Valstybėms narėms tai svarbiausi principai visuomenėse, pasižyminčiose pliuralizmu, nediskriminavimu, tolerancija, teisingumu, solidarumu bei moterų ir vyrų lygybe. Kiekvienam Sąjungos piliečiui suteiktos teisės, numatytos Europos Sąjungos sutartyje (toliau - ES sutartis), Sutartyje dėl Europos Sąjungos veikimo (toliau - SESV) ir Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijoje, ir jis turėtų jomis naudotis;
(2)
1993 m. Mastrichto sutartimi buvo sukurta Sąjungos pilietybės samprata. 1999 m. Amsterdamo sutartimi ir 2009 m. Lisabonos sutartimi buvo dar labiau sustiprintos su Sąjungos pilietybe siejamos teisės. 2013-aisiais bus minimos dvidešimtosios Sąjungos pilietybės sukūrimo metinės. Lisabonos sutarties 1 straipsnio 12 punkte ir 2 straipsnio 34 punkte (dabar ES sutarties 9 straipsnis ir SESV 20 straipsnis) nustatyta, kad kiekvienas asmuo, turintis valstybės narės pilietybę, yra Sąjungos pilietis, kad Sąjungos pilietybė papildo, o ne pakeičia valstybės narės pilietybę ir kad Sąjungos piliečiai turi Sutartyse numatytas teises ir pareigas. Lisabonos sutarties 2 straipsnio 35 punkte (dabar SESV 21 straipsnis) įtvirtinta Sąjungos piliečių teisė laisvai judėti ir apsigyventi kitoje valstybėje narėje;
(3)
Stokholmo programoje „Atvira ir saugi Europa piliečių labui ir saugumui“ (3) pagrindinis dėmesys įgyvendinant Europos laisvės, saugumo ir teisingumo politiką skiriamas piliečiams. Šios programos veiksmais siekiama kurti piliečių Europą - taip pat ir skatinant piliečių teises, ypač teisę laisvai judėti ir teises, kuriomis remiantis Sąjungos piliečiams sudaromos galimybės aktyviai dalyvauti Sąjungos demokratiniame gyvenime;
(4)
savo 2010 m. gruodžio 15 d. rezoliucijoje „Pagrindinių teisių padėtis Europos Sąjungoje (2009 m.) - veiksmingas įgyvendinimas įsigaliojus Lisabonos sutarčiai“ (4) Europos Parlamentas paragino Komisiją 2013-uosius paskelbti Europos piliečių metais, kad būtų suteiktas impulsas diskusijoms dėl Sąjungos pilietybės, įskaitant jos sąvokas, turinį ir apimtį, o Sąjungos piliečiai būtų informuoti apie savo teises, ypač apie naujas teises, įgytas įsigaliojus Lisabonos sutarčiai, bei apie esamus būdus tomis teisėmis naudotis;
(5)
2013-ieji turėtų būti paskelbti Europos piliečių metais. Paskelbus Europos piliečių metus būtų laiku sudaryta galimybė išsamiau informuoti plačiąją visuomenę apie teises ir pareigas, susijusias su Sąjungos pilietybe. Per Europos piliečių metus taip pat turėtų būti siekiama išsamiau informuoti piliečius, pavyzdžiui, studentus, darbuotojus, darbo ieškančius asmenis, savanorius, vartotojus, verslininkus, jaunimą ar pensininkus, apie Sąjungos pilietybės jiems suteikiamas teises, kai jie naudojasi savo teise laisvai judėti ir apsigyventi kitoje valstybėje narėje. Šiame kontekste informuotumo skatinimas turėtų būti integruotas geografiškai, demografiškai ir socialiai, be to, dėmesys turėtų būti skiriamas siekiui pašalinti likusias naudojimosi Sąjungos pilietybės suteikiamomis teisėmis kliūtis. Turėtų būti perteikta pagrindinė mintis, kad lemiamą vaidmenį stiprinant šias teises atlieka patys Sąjungos piliečiai, dalyvaudami pilietinės visuomenės veikloje ir demokratiniame gyvenime;
(6)
norint, kad Sąjungos piliečiai galėtų priimti informacija pagrįstus sprendimus dėl to, ar pasinaudoti savo teise laisvai judėti, nepakanka vien didinti jų informuotumą apie pačią teisę. Labai svarbu, kad Sąjungos piliečiai būtų tinkamai informuoti ir apie kitas teises, kuriomis pagal Sąjungos teisę jie gali naudotis tarpvalstybinėse situacijose. Jei jie nuspręstų pasinaudoti savo teise laisvai judėti, turėdami tą informaciją jie galėtų visapusiškai naudotis ir tomis kitomis teisėmis;
(7)
teisė laisvai judėti ir apsigyventi, kuri buvo nustatyta 1958 m. Romos sutartyje kaip viena iš keturių pagrindinių laisvių, tapo viena svarbiausių vidaus rinkos kūrimo varomųjų jėgų ir suteikė naudos tiek valstybių narių ekonomikoms, tiek pavieniams Sąjungos piliečiams;
(8)
Sąjungos piliečiai labai brangina teisę laisvai judėti ir apsigyventi valstybių narių teritorijoje kaip vieną pagrindinių asmens teisių, siejamų su Sąjungos pilietybe. Tai rodo, kad yra geriau suvokiama Europos integracijos reikšmė ir kad piliečiai dalyvauja formuojant Sąjungą, ir ši veikla skatinama;
(9)
teisė laisvai judėti ir apsigyventi yra įtvirtinta pirminėje Sąjungos teisėje ir išplėtota antrinėje Sąjungos teisėje, tačiau vis dar egzistuoja atotrūkis tarp taikomų teisės aktų ir realybės, su kuria susiduria piliečiai, norintys pasinaudoti tomis teisėmis praktikoje. Sąjungos piliečiai vis dar nėra įsitikinę judumo nauda, be to, norėdami gyventi ir dirbti kitoje valstybėje narėje, jie patiria pernelyg daug praktinių kliūčių;
(10)
savo 2010 m. spalio 27 d. 2010 m. ES pilietybės ataskaitoje „Kliūčių ES piliečių teisėms šalinimas“ Komisija nustatė pagrindines kliūtis, su kuriomis kasdieniame gyvenime susiduria piliečiai, norintys pasinaudoti savo, kaip Sąjungos piliečių, teisėmis, ypač tarpvalstybinėse situacijose, ir nustatė 25 konkrečius tų kliūčių šalinimo veiksmus. Viena iš nustatytųjų kliūčių - informacijos stoka. Komisija savo ataskaitoje padarė išvadą, kad Sąjungos piliečiams užkertamas kelias naudotis teisėmis, nes jiems trūksta informacijos apie jas, ir paskelbė ketinanti Sąjungos piliečiams sparčiau skleisti informaciją apie jų teises apskritai ir ypač apie teisę laisvai judėti;
(11)
remiantis ES sutartimi ir SESV kiekvienam Sąjungos piliečiui suteikiama teisė laisvai judėti ir apsigyventi valstybių narių teritorijoje, teisė balsuoti ir kelti savo kandidatūrą per Europos Parlamento ir savivaldos rinkimus valstybėje narėje, kurioje jis gyvena, tomis pačiomis sąlygomis, kaip ir tos valstybės narės piliečiams, teisė į bet kurios valstybės narės diplomatinių ir konsulinių įstaigų teikiamą apsaugą trečiojoje šalyje, kur jo šaliai, kurio pilietis jis yra, neatstovaujama, tomis pačiomis sąlygomis, kaip ir tos valstybės narės piliečiams, teisė pateikti peticiją Europos Parlamentui, teisė kreiptis į Europos ombudsmeną ir teisė kreiptis į Sąjungos institucijas, taip pat daugybė kitų teisių įvairiose srityse, pavyzdžiui, laisvo prekių ir paslaugų judėjimo, vartotojų apsaugos ir visuomenės sveikatos, lygių galimybių ir vienodo požiūrio, galimybių įsidarbinti ir socialinės apsaugos;
(12)
Lisabonos sutartimi buvo nustatytos naujos teisės, pirmiausia, piliečių iniciatyvos teisė, numatyta jos 1 straipsnio 12 punkte ir 2 straipsnio 37 punkte (ES sutarties 11 straipsnis ir SESV 24 straipsnis), pagal kurią ne mažiau kaip vienas milijonas piliečių iš daugumos valstybių narių gali prašyti Komisijos pateikti pasiūlymą, susijusį su bet kuria Sąjungos atsakomybės sritimi, taigi piliečiams sudaroma daugiau galimybių aktyviai įsitraukti į Sąjungos politinį gyvenimą ir tiesiogiai dalyvauti bei daryti įtaką vystant Sąjungos teisę (5);
(13)
nuo 1979 m., kai buvo surengti pirmieji tiesioginiai rinkimai, Europos Parlamentas tiesiogiai siejo piliečius ir Sąjungą. Europos Parlamentas ir jo nariai atlieka itin svarbų vaidmenį informuodami apie Sąjungos pilietybės suteikiamas teises ir privilegijas, teikdami pirmenybę Sąjungos piliečiams rūpimiems klausimams formuojant politiką ir skatindami Sąjungos piliečius aktyviai dalyvauti. Skatinti informuotumą apie Sąjungos piliečių teises, lyčių lygybę, moterų ir vyrų dalyvavimą demokratiniame Sąjungos gyvenime, įskaitant jų rinkimų teises (teises balsuoti ir kelti savo kandidatūrą) valstybėje narėje, kurioje jie gyvena, taip pat apie Europos Parlamento galių apimtį teisėkūros proceso metu yra svarbu ir atsižvelgiant į tai, jog 2014 m. vyks Europos Parlamento rinkimai. Tokių informuotumo skatinimo veiksmų poveikis turėtų būti stiprinamas kruopščiai koordinuojant susijusius veiksmus, kuriuos įgyvendina Sąjungos institucijos, ypač - Europos Parlamentas, Europos politinės partijos ir fondai bei šiems rinkimams besiruošiančios valstybės narės, ir išnaudojant šių veiksmų tarpusavio sąveiką;
(14)
be to, Sąjungos piliečiai, svarstantys, ar pasinaudoti savo teise laisvai judėti ir apsigyventi, turėtų būti informuoti apie savo teises įgyti ar išsaugoti socialinę apsaugą, įskaitant su sveikatos priežiūra kitose valstybėse susijusias teises, užtikrinamas Sąjungos nuostatomis dėl socialinės apsaugos sistemų koordinavimo. Tomis nuostatomis užtikrinama, kad jie nepraras savo teisių į socialinę apsaugą, jei nuspręs persikelti į kitą Sąjungos šalį. Jie taip pat turėtų būti informuoti apie jų išsilavinimo, akademinės ir profesinės kvalifikacijos pripažinimą ir apie socialinius ir pilietinius gebėjimus, kurie yra Europos bendrųjų visą gyvenimą trunkančio mokymosi gebėjimų sistemos dalis (6) ir kurie gali padėti jiems visapusiškai dalyvauti pilietiniame gyvenime ir naudotis visomis Sąjungos teisės jiems suteikiamomis teisėmis;
(15)
Sąjungos piliečiai taip pat turėtų būti geriau informuojami apie savo, kaip keleivių, keliaujančių bet kokiu transportu Sąjungoje, teises ir apie savo, kaip vartotojų, teises kitose valstybėse narėse. Jei Sąjungos piliečiai bus įsitikinę, kad jų, kaip vartotojų, teisės tinkamai apsaugotos, jie galės prisidėti prie Sąjungos prekių ir paslaugų rinkos vystymo ir taip piliečių naudai bus veiksmingiau išnaudotas jos visapusiškas potencialas. Panašiai piliečiai turėtų būti geriau informuojami apie bendros gaminių saugos ir rinkos priežiūros taisykles, kad žinotų, kaip jų sveikata ir jų teisės saugomos Sąjungos lygmeniu, visų pirma grėsmės ar rizikos, kurių pavieniai asmenys pašalinti nepajėgūs, atveju. Be to, svarbu didinti Sąjungos piliečių informuotumą apie jų teises į tarpvalstybines sveikatos priežiūros paslaugas ir apie papildomąsias priemones, pvz., e. sveikatos ir telemedicinos priemones, kad jie galėtų visapusiškai pasinaudoti saugia ir kokybiška sveikatos priežiūra kitose valstybėse narėse;
(16)
šiuo sprendimu siekiama taip prisidėti prie strategijos „Europa 2020“ tikslų įgyvendinimo, kad laisvo asmenų judėjimo ir darbuotojų judumo skatinimas būtų svarbi priemonė, kurią taikant būtų sprendžiamos demografinių pokyčių poveikio darbo rinkai pasekmės ir didinamos žmonių įsidarbinimo galimybės ir Europos įmonių konkurencingumas. Šiuo sprendimu taip pat siekiama ilgalaikio tikslo - remti mokslinius tyrimus ir inovacijas Sąjungoje, atsižvelgiant į kai kuriose valstybėse narėse šiuo metu pastebimus nerimą keliančius aukštus nedarbo rodiklius;
(17)
pagal Europos piliečių metų programą rengiant pažintines, švietimo ir informuotumo didinimo kampanijas taip pat turėtų būti atsižvelgta į konkrečių tikslinių grupių ir pažeidžiamų grupių poreikius. Informacija turėtų būti nemokama ir prieinama visomis oficialiosiomis Sąjungos kalbomis. Ji turėtų būti pateikta suprantamai ir bendradarbiaujant su vietos, regioninėmis ir nacionalinėmis valdžios institucijomis, taip pat su žiniasklaida, pilietinės visuomenės atstovais ir nevyriausybinėmis organizacijomis. Visi šie įvairūs suinteresuotieji subjektai galėtų svarstyti tokias iniciatyvas, kaip rašinių konkursai, taip pat veiksmų planų ir gairių rengimas, interneto forumai ir kampanijos mokyklose bei universitetuose;
(18)
aktyvus Sąjungos piliečių ir jiems atstovaujančių asociacijų vaidmuo ypač svarbus Sąjungos veikimui. ES sutarties 10 ir 11 straipsniuose pabrėžiama dalyvaujamosios demokratijos svarba visais jos aspektais, taip pat vaidmuo, kurį atlieka piliečiai ir jiems atstovaujančios asociacijos, skelbdami savo nuomones dėl Sąjungos veiksmų visose srityse ir viešai jomis keisdamiesi. Sąjungos institucijos turėtų skatinti aktyvų demokratinį dalyvavimą sprendimų priėmimo procese palaikydamos atvirą, skaidrų ir reguliarų dialogą su pilietine visuomene, kad būtų užtikrintas Sąjungos veiksmų nuoseklumas ir skaidrumas. Aktyvus Sąjungos piliečių dalyvavimas taip pat turėtų būti skatinamas užtikrinant prieigą prie dokumentų ir informacijos, gerą valdymą ir gerą administravimą;
(19)
svarbų vaidmenį informuojant piliečius, ypač jaunimą, apie Sąjungos pilietybės sampratą ir su ja susijusias teises atlieka švietimo politika. Ji taip pat gali padėti skatinti daugiakalbystę, studentų, mokytojų, profesinį mokymą pasirinkusių asmenų ir jų dėstytojų judumą bei puoselėti socialinę ir pilietinę kompetenciją, kaip nustatyta pagal Europos bendrųjų visą gyvenimą trunkančio mokymosi gebėjimų sistemą, - taip jie gali pasirengti visapusiškai dalyvauti pilietiniame gyvenime ir įvairiapusiškai naudotis savo teisėmis, numatytomis pagal Sąjungos teisę. Turėtų būti įmanoma įgyvendinti konkrečius veiksmus, skirtus didinti informuotumą apie galimybes užsiimti savanoriška veikla, studijuoti užsienyje, atlikti stažuotę kitoje valstybėje narėje ar dalyvauti Sąjungos švietimo srities mainų programose;
(20)
dėmesys Europos piliečių metams bus skiriamas Komisijos 2013 m. ES pilietybės ataskaitoje, kurioje bus detaliai apibrėžta pažanga, padaryta nuo jos 2010 m. ES pilietybės ataskaitos parengimo, ir pasiūlyti tolesni veiksmai nuolatinėms kliūtims, dėl kurių Sąjungos piliečiai negali naudotis savo teisėmis, šalinti. Taryba, remdamasi ta ataskaita, gali patvirtinti nuostatas, skirtas su Sąjungos pilietybe susijusioms teisėms stiprinti ar papildyti;
(21)
Sąjungos piliečiai taip pat turėtų būti informuoti apie daugiakalbę interneto svetainę „Jūsų Europa“ - vieno langelio principu veikiantį informacijos punktą, kuriame galima sužinoti apie piliečių ir verslo įmonių teises Sąjungoje;
(22)
informacijos centrai „Europe Direct“, kaip vietos grandis, jungianti Sąjungą ir jos piliečius, turėtų būti artimi Europos Parlamento partneriai rengiant informuotumo didinimo kampanijas, skatinant vietos ir regionines diskusijas Sąjungos klausimais, perduodant ir platinant visuomenei informacinę medžiagą ir suteikiant galimybę siųsti atsiliepimus Sąjungos institucijoms;
(23)
visos iniciatyvos, kurių imtasi Europos piliečių metų programos tikslu ar jos kontekste, turėtų būti nukreiptos skatinti Sąjungos piliečių, Sąjungos institucijų ir valstybių narių savitarpio supratimą. Tai aprėpia išsamesnį Sąjungos, nacionalinio, regioninio arba vietos lygmens valdžios institucijų darbuotojų informavimą apie piliečių teises;
(24)
vadovaujamą vaidmenį švietimo ir kultūros srityje nuo pat jos įkūrimo 1949 m. atliko Europos Taryba, populiarindama ir kurdama Europos kultūros tinklus, taip pat palaikydama kultūrų dialogą ir skatindama kalbų įvairovę. Todėl Sąjunga, atsižvelgdama į Europos piliečių metų paskelbimą, turėtų vystyti sąveiką su Europos Tarybos darbu šioje srityje;
(25)
pirminė atsakomybė didinant piliečių informuotumą apie jų, kaip Sąjungos piliečių, teises tenka valstybėms narėms. Tai apima informacijos apie Sąjungą teikimą ir tikslinį ataskaitų apie visus Sąjungos institucijų veiksmus teikimą. Sąjungos lygmens veikla papildo nacionalinio, regioninio ar vietos lygmens veiksmus, kaip pabrėžta 2008 m. spalio 22 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos pasirašytoje politinėje deklaracijoje „Europos komunikacinė partnerystė“ (7). Sąjungos institucijos ir valstybės narės turėtų stiprinti bendradarbiavimą su žiniasklaida ir įsipareigoti teikti jai aukštos kokybės informaciją apie Sąjungą;
(26)
siekiant optimalaus veiksmų, numatytų per Europos piliečių metus, veiksmingumo ir naudingumo, svarbu, kad 2012 m. būtų įgyvendinti tam tikri parengiamieji veiksmai, vadovaujantis 2002 m. birželio 25 d. Tarybos reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento (8) (Finansinis reglamentas) 49 straipsnio 6 dalimi;
(27)
reikėtų imtis atitinkamų priemonių siekiant užkirsti kelią pažeidimams ir sukčiavimui ir būtinų veiksmų siekiant atgauti prarastas, nepagrįstai išmokėtas ar netinkamai panaudotas lėšas, vadovaujantis 1995 m. gruodžio 18 d. Tarybos reglamentu (EB, Euratomas) Nr. 2988/95 dėl Europos Bendrijų finansinių interesų apsaugos (9), 1996 m. lapkričio 11 d. Tarybos reglamentu (Euratomas, EB) Nr. 2185/96 dėl Komisijos atliekamų patikrinimų ir inspektavimų vietoje siekiant apsaugoti Europos Bendrijų finansinius interesus nuo sukčiavimo ir kitų pažeidimų (10) ir 1999 m. gegužės 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1073/1999 dėl Europos kovos su sukčiavimu tarnybos (OLAF) atliekamų tyrimų (11);
(28)
bet kokią veiklą, išskyrus tą, kuri finansuojama iš Europos piliečių metų programos biudžeto, Sąjunga gali finansuoti pagal dabartines Sąjungos programas ar iš struktūrinių fondų, visų pirma pagal 2007-2013 m. programą „Europa piliečiams“ ir specialią 2007-2013 m. programą „Pagrindinės teisės ir pilietybė“, sudarančią dalį bendrosios programos „Pagrindinės teisės ir teisingumas“, pagal Mokymosi visą gyvenimą programą, įskaitant Erasmus programą, iniciatyvą „Judus jaunimas“ ir programą MEDIA;
(29)
turėtų būti parengtas išsamus priemonių, taikytų Europos piliečių metų tikslu, vertinimas, kuris pasitarnautų Europos metams ateityje. Į tokią ataskaitą turėtų būti įtrauktos idėjos ir geriausia praktika, kuriomis būtų galima pasinaudoti imantis veiksmų ateityje ir kurios būtų susijusios su veiksmingiausiais būdais sudominti ir įtraukti piliečius, jei įmanoma, remiantis palygintinais kiekybiniais duomenimis, gautais per Europos piliečių metus;
(30)
kadangi Europos piliečių metų tikslų, t. y. didinti informuotumą ir žinias apie teises ir pareigas, susijusias su Sąjungos pilietybe, kad piliečiams būtų sudaryta galimybė visapusiškai pasinaudoti teise laisvai judėti ir apsigyventi valstybių narių teritorijoje, ir, atsižvelgiant į tai, taip pat skatinti Sąjungos piliečius naudotis kitomis su Sąjungos pilietybe susijusiomis teisėms, valstybės narės negali deramai pasiekti dėl daugiašalių partnerysčių, tarptautinių informacijos mainų, informuotumo Sąjungos mastu didinimo ir gerosios praktikos pavyzdžių sklaidos poreikio ir kadangi dėl Europos piliečių metų masto tų tikslų būtų geriau siekti Sąjungos lygiu, laikydamasi Europos Sąjungos sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo Sąjunga gali patvirtinti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą, šiuo sprendimu neviršijama to, kas būtina nurodytiems tikslams pasiekti,
PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
1 straipsnis
Dalykas
2013 m. skelbiami Europos piliečių metais.
2 straipsnis
Tikslai
1. Bendrasis Europos piliečių metų tikslas - didinti informuotumą ir žinias apie su Sąjungos pilietybe susijusias teises ir pareigas, kad piliečiams būtų sudaryta galimybė visapusiškai pasinaudoti teise laisvai judėti ir apsigyventi bet kurios valstybės narės teritorijoje. Todėl Europos piliečių metais Sąjungos piliečiai taip pat skatinami naudotis kitomis su Sąjungos pilietybe susijusiomis teisėms.
2. Remiantis 1 dalimi, konkretūs Europos piliečių metų tikslai yra:
a)
didinti Sąjungos piliečių informuotumą apie jų teisę laisvai judėti ir apsigyventi kitoje Sąjungos šalyje ir, atsižvelgiant į tai, apie visas kitas užtikrinamas Sąjungos piliečių teises jų nediskriminuojant, įskaitant teisę balsuoti per vietos ir Europos Parlamento rinkimus bet kurioje valstybėje narėje, kurioje jie gyvena;
b)
didinti Sąjungos piliečių, įskaitant jaunimą, informuotumą apie tai, kaip jie galėtų apčiuopiamai pasinaudoti Sąjungos teisėmis, taip pat apie esamas politiką ir programas, skirtas naudojimuisi tomis teisėmis paremti;
c)
skatinti diskusijas apie teisės laisvai judėti ir apsigyventi, kaip neatskiriamo Sąjungos pilietybės aspekto, poveikį ir potencialą siekiant skatinti ir sutvirtinti aktyvų pilietinį ir demokratinį Sąjungos piliečių dalyvavimą, ypač pilietiniuose forumuose Sąjungos politikos ir Europos Parlamento rinkimų klausimais, ir taip stiprinti visuomenės sanglaudą, kultūros įvairovę, solidarumą, moterų ir vyrų lygybę, abišalę pagarbą ir bendros Europos tapatybės pojūtį tarp Sąjungos piliečių remiantis esminėmis Sąjungos vertybėmis, įtrauktomis į ES sutartį ir SESV bei į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartiją.
3 straipsnis
Susijusios iniciatyvos
1. Priemonės, kurių reikia imtis siekiant 2 straipsnyje išdėstytų tikslų, gali apimti toliau nurodytas Sąjungos, nacionalinio, regioninio ar vietos lygmens iniciatyvas:
a)
inicijuoti informavimą, įvykių nušvietimą žiniasklaidoje, švietimo ir informuotumo didinimo kampanijas, skirtas tiek plačiajai visuomenei, tiek konkrečioms tikslinėms grupėms;
b)
Sąjungos, nacionalinėms, regioninėms ir vietos valdžios institucijoms bei kitoms viešosioms ir pilietinės visuomenės organizacijoms keistis informacija ir dalytis patirtimi bei gerąja praktika;
c)
rengti konferencijas, klausymus - taip pat ir internetu - ir kitus renginius, kuriais skatinamos diskusijos ir didinamas informuotumas apie teisės laisvai judėti ir apsigyventi reikšmę ir naudą ir apie Sąjungos pilietybės sampratą bei su ja susijusias teises apskritai;
d)
naudotis dabartinėmis daugiakalbėmis dalyvavimo priemonėmis, kuriomis skatinamas aktyvus pilietinės visuomenės organizacijų ir piliečių dalyvavimas su Europos piliečių metais susijusioje veikloje, įskaitant tokias tiesioginės demokratijos priemones, kaip piliečių iniciatyva ir viešos konsultacijos;
e)
stiprinti ir populiarinti šiuo metu taikomas piliečiams informuoti skirtas priemones, įskaitant šiuolaikines informacinių ir ryšių technologijų priemones, pavyzdžiui, daugiakalbius informacijos centrus „Europe Direct“ ir interneto svetainę „Jūsų Europa“, kurie yra svarbūs vieno langelio principu veikiančios informacijos sistemos, susijusios su Sąjungos piliečių teisėmis, elementai;
f)
stiprinti ir populiarinti problemų sprendimo priemones, pavyzdžiui, tinklą SOLVIT, siekiant, kad Sąjungos piliečiai galėtų geriau naudotis savo teisėmis ir jas ginti pagal Sąjungos teisę;
g)
teikti informaciją Sąjungos piliečiams apie Europos Parlamento Peticijų komitetą ir Europos ombudsmeną, kad Sąjungos piliečiai galėtų geriau pasinaudoti Sąjungos teisės numatytomis galimybėmis ir ginti savo teises vadovaudamiesi Sąjungos teise ir
h)
remti ES pilietybės ataskaitą, kuri turi būti grindžiama išsamiomis diskusijomis ir aktyviu piliečių ir suinteresuotųjų subjektų dalyvavimu ir kurioje turi būti įvardytos tolimesnės kliūtys, trukdančios Sąjungos piliečiams visapusiškai naudotis Sąjungos piliečio teisėmis, ir skatinama imtis tinkamų strategijų toms kliūtims šalinti.
2. 1 dalyje nurodytos iniciatyvos išsamiau aprašytos priede.
3. Komisija ir valstybės narės gali nustatyti kitą veiklą, kuri galėtų padėti siekti 2 straipsnyje nustatytų Europos piliečių metų tikslų ir leistų naudoti Europos piliečių metų pavadinimą propaguojant šią veiklą tiek, kiek tai naudinga tiems tikslams pasiekti.
4. Imantis iniciatyvų, organizuojamų pagal Europos piliečių metų programą, turi būti atsižvelgta į būtinybę įvardyti kliūtis, trukdančias Sąjungos piliečiams naudotis savo teisėmis, ir skatinti tinkamus būdus ir strategijas toms kliūtims šalinti, taip pat skatinti tarpkultūrinį diskriminacijos suvokimą ir kovą su ja. Todėl turi būti siekiama užtikrinti tų iniciatyvų ir esamų priemonių ir programų sąveiką pagrindinių teisių, piliečių teisių, užimtumo ir socialinių reikalų, švietimo ir kultūros srityse.
4 straipsnis
Koordinavimas ir įgyvendinimas Sąjungos lygmeniu
1. Komisija glaudžiai bendradarbiauja su valstybėmis narėmis, Europos Parlamentu, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetu ir Regionų komitetu, taip pat su vietos ir regioninėmis valdžios institucijomis bei su organizacijomis ir asociacijomis, atstovaujančiomis vietos ir regioniniams interesams.
2. Komisija rengia pilietybės ir piliečių teisių apsaugos ar švietimo ir kultūros skatinimo srityse veikiančių Europos arba pilietinės visuomenės organizacijų ar įstaigų ir kitų suinteresuotųjų subjektų atstovų posėdžius, kad jai būtų teikiama parama įgyvendinant Europos piliečių metų programą Sąjungos lygmeniu.
3. Komisija, vertindama laimėjimus, tikrindama nuolatines spragas ir prireikus teikdama statistikos duomenis, tuo būdu užtikrindama veiksmingą Europos metų tikslų įgyvendinimą, stengiasi išnaudoti galimą skirtingų teminių Europos metų sąveiką.
4. Komisija įgyvendina šį sprendimą Sąjungos lygmeniu.
5 straipsnis
Finansinės nuostatos
1. Norint įgyvendinti Sąjungos lygmens priemones, nurodytas priedo A dalyje, pasirašoma viešųjų pirkimų sutartis arba joms iš bendrojo Sąjungos biudžeto skiriamos dotacijos.
2. Sąjungos lygmens priemonių, nurodytų priedo B dalyje, įgyvendinimui gali būti skiriamos subsidijos iš bendrojo Sąjungos biudžeto.
6 straipsnis
Tarptautinis bendradarbiavimas
Siekdama įgyvendinti Europos piliečių metų tikslus, Komisija gali bendradarbiauti su atitinkamomis tarptautinėmis organizacijomis, ypač su Europos Taryba.
7 straipsnis
Sąjungos finansinių interesų apsauga
1. Komisija užtikrina, kad, įgyvendinant pagal šį sprendimą finansuojamus veiksmus, Sąjungos finansiniai interesai būtų apsaugoti taikant sukčiavimo, korupcijos ir bet kokios kitos neteisėtos veiklos prevencijos priemones, vykdant veiksmingus patikrinimus ir išieškant nepagrįstai išmokėtas sumas, o nustačius pažeidimus - taikant veiksmingas, proporcingas ir atgrasančias sankcijas. Komisija, remdamasi šiuo sprendimu, gali atlikti in situ patikrinimus pagal Reglamentą (Euratomas, EB) Nr. 2185/96. Prireikus Europos kovos su sukčiavimu tarnyba atlieka tyrimus pagal Reglamentą (EB) Nr. 1073/1999.
2. Pagal šį sprendimą finansuojamiems Sąjungos veiksmams taikomas Reglamento (EB, Euratomas) Nr. 2988/95 1 straipsnio 2 dalyje nurodytas „pažeidimo“ terminas, reiškiantis bet kurį Sąjungos teisės aktų nuostatų pažeidimą arba bet kokį sutartinio įsipareigojimo neįvykdymą, susijusį su ekonominės veiklos vykdytojo veiksmais arba neveikimu, dėl kurio nepagrįstomis išlaidomis yra arba gali būti padaryta žala Sąjungos bendrajam biudžetui.
3. Nustačiusi pažeidimus, visų pirma šio sprendimo nuostatų ar konkretaus sprendimo arba sutarties, kuriais skiriama atitinkama finansinė parama, pažeidimus, arba paaiškėjus, kad be jos sutikimo buvo padaryti svarbūs veiksmų pakeitimai, neatitinkantys tų veiksmų pobūdžio ar jų įgyvendinimo sąlygų, Komisija sumažina, sustabdo arba susigrąžina tam veiksmui įgyvendinti skirtą finansinę pagalbą.
4. Jei nesilaikoma terminų arba jei tik dalį skirtos finansinės paramos sumos galima pateisinti įgyvendinant veiklą pasiekta pažanga, Komisija reikalauja, kad paramos gavėjas per nustatytą laiką pateiktų savo pastabas. Jei naudos gavėjas nepateikia patenkinamo paaiškinimo, Komisija gali atšaukti likusią finansinę paramą ir pareikalauti grąžinti jau išmokėtas sumas.
5. Visos nepagrįstai išmokėtos sumos grąžinamos Komisijai. Laiku negrąžinus išmokų, skaičiuojami delspinigiai pagal Finansinio reglamento sąlygas.
8 straipsnis
Stebėsena ir vertinimas
Ne vėliau kaip 2014 m. gruodžio 31 d. Komisija pateikia šiame sprendime numatytų iniciatyvų įgyvendinimo, rezultatų ir bendro vertinimo ataskaitą Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui bei Regionų komitetui. Ta ataskaita grindžiama Sąjungos ateities politika, priemonės ir veiksmai šioje srityje. Atsižvelgiant į patirtį, įgytą per Europos piliečių metus, toje ataskaitoje taip pat pateikiamos idėjos ir geriausia praktika, susijusios su tuo, kaip geriau informuoti piliečius apie jų teises net ir pasibaigus Europos piliečių metams.
9 straipsnis
Įsigaliojimas
Šis sprendimas įsigalioja trečią dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
10 straipsnis
Adresatai
Šis sprendimas skirtas valstybėms narėms.
Priimta Strasbūre 2012 m. lapkričio 21 d.