РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) № 1283/2014 НА КОМИСИЯТА
от 2 декември 2014 година
за налагане на окончателно антидъмпингово мито върху вноса на някои принадлежности за тръбопроводи от желязо или стомана с произход от Република Корея и Малайзия след преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие съгласно член 11, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. за защита срещу дъмпингов внос от страни, които не са членки на Европейската общност (1), и по-специално член 11, параграф 2 от него,
като има предвид, че:
1. ПРОЦЕДУРА
1.1. Действащи мерки
(1)
Действащите антидъмпингови мерки върху вноса на някои принадлежности за тръбопроводи („ПТ“ или „разглеждания продукт“) с произход от Република Корея и Малайзия („засегнатите държави“) бяха наложени първоначално с Регламент (ЕО) № 1514/2002 на Съвета (2) („първоначалните мерки“).
(2)
Действащите антидъмпингови мита за Малайзия са 75 %, с изключение на дружествата Anggerik Laksana Sdn Bhd и Pantech Steel Industries Sdn Bhd, които подлежат на антидъмпингово мито съответно в размер на 59,2 % и 49,9 %. За Република Корея митото е 44 % за всички дружества.
(3)
Първоначалните мерки бяха запазени с Регламент (ЕО) № 1001/2008 на Съвета (3), последно изменен с Регламент (ЕС) № 363/2010 на Съвета (4) („действащите мерки“).
1.2. Действащи мерки по отношение на други трети държави
(4)
По отношение на разглеждания продукт, извън обхвата на настоящата процедура, понастоящем има действащи антидъмпингови мерки върху износа от Китайската народна република и Тайланд (5). Мерките по отношение на разглеждания продукт с произход от Китай бяха разширени по обхват, за да се включи вносът на същия продукт, изпращан от Тайван (6), Индонезия (7), Шри Ланка (8) и Филипините (9). На 3 септември 2014 г., съгласно член 11, параграф 2 от основния регламент, Комисията започна преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на мерките върху вноса на ПТ от Китайската народна република и разширени по обхват, за да включват и Тайван, Индонезия, Шри Ланка и Филипините. Тя публикува известие за започване в Официален вестник на Европейския съюз (10). Срокът на действие антидъмпинговите мерки върху износа от Тайланд е изтекъл.
(5)
През януари 2013 г. бяха наложени мерки върху вноса на разглеждания продукт с произход от Русия и Турция (11).
1.3. Започване на преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие
(6)
На 8 февруари 2013 г. Европейската комисия („Комисията“) публикува известие за предстоящото изтичане на срока на действие на действащите антидъмпингови мерки (12) по отношение на ПТ с произход от Република Корея и Малайзия.
(7)
На 26 юни 2013 г. Комисията получи искане за започване на преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на посочените мерки съгласно член 11, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1225/2009 („основния регламент“).
(8)
Искането е подадено от Комитета за защита на отрасъла за стоманени съединителни елементи за челно заваряване на Европейския съюз („заявителя“) от името на производители, които представляват над 40 % от общото производство на Съюза на разглеждания продукт.
(9)
Основание за искането е вероятността изтичането на срока на действие на мерките да доведе до повторно възникване на дъмпинг и на вреда за промишлеността на Съюза.
(10)
На 15 октомври 2013 г. Комисията започна преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на мерките съгласно член 11, параграф 2 от основния регламент. Тя публикува известие за започване в Официален вестник на Европейския съюз (13).
1.4. Заинтересовани страни
(11)
В известието за започване Комисията прикани всички заинтересовани страни да се свържат с нея, за да вземат участие в разследването в рамките на преразглеждането. Комисията уведоми изрично заявителя, другите известни производители от Съюза, ползвателите и вносителите, производителите износители от Република Корея и Малайзия и корейските и малайзийските органи за започването на преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие, и ги прикани да съдействат.
(12)
Всички заинтересовани страни имаха възможността да представят коментари относно започването на преразглеждането и да поискат да бъдат изслушани от Комисията и/или от служителя по изслушванията при търговските процедури.
1.4.1. Извадка
(13)
В известието за започване Комисията посочи, че може да изготви извадка от производителите от Съюза, вносителите и корейските производители износители в съответствие с член 17 от основния регламент.
а) Изготвяне на извадка от производители от Съюза
(14)
В известието за започване Комисията обяви, че е направила временен подбор на извадка от производители от Съюза, и прикани заинтересованите страни да представят коментари. Извадката беше подбрана въз основа на производството и обема на продажбите на сходния продукт през разследвания период в рамките на преразглеждането („РПП“) в Съюза, като същевременно се гарантира географското покритие, и беше съставена от четирима производители от Съюза или групи производители от Съюза (пет отделни дружества), разположени в Германия, Франция, Италия, Румъния и Австрия. Не бяха получени коментари и временно подбраните дружества бяха запазени в окончателната извадка.
(15)
След започване на процедурата обаче Комисията трябваше да изключи от извадката двама производители от Съюза поради липса на сътрудничество. Останалите две дружества/група от дружества (три отделни дружества), представляват 49 % от производството на Съюза и 45 % от продажбите в ЕС, както и разполагат с производствени обекти в три различни държави. Поради това изменената извадка беше сметната за все още представителна за промишлеността на Съюза.
б) Изготвяне на извадка от вносители
(16)
За да реши дали е необходимо изготвянето на извадка и - ако е необходимо - да направи подбор на такава, Комисията поиска от несвързаните вносители да предоставят информацията, посочена в известието за започване. Въпреки това нито един вносител не оказа съдействие в хода на разследването.
в) Изготвяне на извадка от производители износители в Република Корея
(17)
За да реши дали е необходимо изготвянето на извадка и - ако е необходимо - да направи подбор на такава, Комисията поиска от всички производители износители в Корея да предоставят информацията, посочена в известието за започване. Освен това Комисията се обърна към мисията на Република Корея към Европейския съюз с молба да посочи и/или да се свърже с други евентуални производители износители, които е възможно да проявят интерес към участие в разследването.
(18)
Двама корейски производители износители предоставиха поисканата информация, но само един се съгласи да съдейства и да бъде включен в извадката. Поради това беше решено, че не е необходимо изготвяне на извадка от корейски производители износители.
г) Производители износители в Малайзия
(19)
С оглед на малкия брой известни производители износители от Малайзия в известието за започване Комисията не предвиди изготвянето на извадка.
(20)
Комисията прикани всички производители износители да заявят своя интерес в срок от 15 дни след публикуването на известието за започване. Освен това Комисията се обърна към мисията на Малайзия към Европейския съюз с молба да посочи и/или да се свърже с други евентуални производители износители, които е възможно да проявят интерес към участие в разследването.
1.4.2. Отговори на въпросника
(21)
Комисията изпрати въпросници на всички включени в извадката дружества в Съюза, на оказващото съдействие корейско дружество и на всички известни производители износители от Малайзия.
(22)
Един производител от Съюза не отговори на въпросника, а друг производител от Съюза представи само частичен отговор и не отговори на изпратеното до него писмо с искане за допълнителна информация. Впоследствие тези двама производители от Съюза бяха изключени от извадката (вж. съображение 15 по-горе). Един корейски производител износител предостави отговор на въпросника. Нито един от производителите износители в Малайзия не представи отговор на въпросника.
1.4.3. Проверки на място
(23)
Комисията издири и провери цялата информация, която сметна за необходима за определяне на вероятността от повторно възникване на дъмпинга и на произтичащата от него вреда и за оценка дали налагането на мерките би било в противоречие с интереса на Съюза. Бяха извършени проверки на място в съответствие с член 16 от основния регламент в помещенията на следните дружества:
Производители от Съюза:
-
Erne Fittings GmbH, Schlins, Австрия и свързаното дружество Siekman Fittings, Lohne, Германия;
-
Vallourec Fittings S.A., Франция.
Производители износители в Република Корея:
-
TK Corporation, Busan.
1.5. Разследван период в рамките на преразглеждането и разглеждан период
(24)
Разследването за вероятност от повторно възникване на дъмпинга обхвана периода от 1 октомври 2012 г. до 30 септември 2013 г. („разследван период в рамките на преразглеждането“ или „РПП“).
(25)
Проучването на тенденциите, които имат значение за оценката на вероятността от продължаване или повторно възникване на вредата, обхвана периода от 1 януари 2010 г. до края на РПП („разглеждания период“).
1.6. Оповестяване
(26)
На 12 септември 2014 г. Комисията оповести на всички заинтересовани страни съществените факти и съображения, въз основа на които възнамерява да запази действащите антидъмпингови мерки, и прикани всички заинтересовани страни да представят коментари. Коментарите от заинтересованите страни бяха разгледани от Комисията и взети под внимание, когато това бе уместно.
2. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
2.1. Разглеждан продукт
(27)
Продуктът, предмет на преразглеждането, са принадлежности за тръбопроводи (различни от отлетите принадлежности за тръбопроводи, фланците и резбованите принадлежности за тръбопроводи) от желязо или стомана (с изключение на неръждаемата стомана), чийто най-голям външен диаметър не превишава 609,6 mm, от вид, използван за челно заваряване или за други цели, с произход от Република Корея и Малайзия, класирани понастоящем в кодове по КН ex 7307 93 11, ex 7307 93 19 и ex 7307 99 80 („разглежданият продукт“ или „ПТ“).
2.2. Сходен продукт
(28)
Разследването в рамките на преразглеждането потвърди, както и при първоначалното разследване, че ПТ, произведени в засегнатите държави, продавани на вътрешния пазар и/или изнасяни в Съюза и/или на други пазари за износ, имат едни и същи основни физически, технически и химични характеристики и крайни приложения като продуктите, продавани в Съюза от промишлеността на Съюза.
(29)
Поради тази причина Комисията реши, че този продукт е сходен продукт по смисъла на член 1, параграф 4 от основния регламент.
3. ВEРОЯТНОСТ ОТ ПОВТОРНО ВЪЗНИКВАНЕ НА ДЪМПИНГ
(30)
В съответствие с член 11, параграф 2 от основния регламент Комисията разгледа дали изтичането на срока на действие на действащите мерки може да доведе до повторно възникване на дъмпинга от засегнатите държави.
3.1. Република Корея
3.1.1. Предварителни бележки
(31)
Един от най-големите корейски производители на ПТ, TK Corporation, оказа съдействие при разследването. Това оказало съдействие дружество представлява 25 %-40 % от корейския износ на ПТ (точната цифра не се предоставя от съображения за поверителност). TK Corporation предостави на Комисията отговор на въпросника, включително данни за вътрешните и експортните продажби и за производствените разходи. Комисията счете, че анализът на корейския дъмпинг през РПП и части от анализа за повторното му възникване може да се основат на данните на това дружество предвид дела му в корейския износ на ПТ. Отговорът на TK Corporation беше проверен.
3.1.2. Дъмпинг на вноса през РПП
(32)
През РПП само незначителен обем ПТ (по-малко от 50 тона) са били внесени в Съюза от Корея. Някои от тези продажби са реализирани от единствения оказал съдействие производител износител, TK Corporation. Ясно е, че посочените количества не са представителни, тъй като представляват по-малко от 0,1 % от производството на TK Corporation. Освен това не е ясно дали антидъмпинговото мито върху вноса от TK Corporation е било платено, което поражда съмнения дали вносът действително е влязъл на митническата територия на Съюза. Също така тези продажби се отнасят за три конкретни проекта със съответните им спецификации за принадлежности (поради което са непредставителни продажби) и продажбите са извършени в „пакет“ с други принадлежности (главно от неръждаема стомана). Поради горепосочените причини не можеше да се направи съдържателен анализ на дъмпинга въз основа на вноса на ПТ от TK Corporation в Съюза през РПП.
(33)
След оповестяването TK Corporation изрази мнението, че Комисията е трябвало да изготви своя анализ на дъмпинга въз основа на експортните продажби на дружеството в Съюза, поради следните причини: i) експортните продажби на дружеството за Съюза през РПП са били значителни и поради това представителни, тъй като са включвали „не по-малко от 26 фактури с 282 отделни трансакции въпреки наличието на мита“; ii) при липса на яснота по отношение на плащането на антидъмпинговото мито някои от продажбите (предназначени за офшорен проект) няма да са предмет на антидъмпингово мито, докато за други продажби, осъществени през РПП, антидъмпинговите мита не винаги са били платени от износителите в резултат от неправилна класификация на тези продукти, поради което вносителите не са знаели, че има дължими антидъмпингови мита. Междувременно вносителите бяха уведомени за посочената грешка и оттогава са изплатили тези антидъмпингови мита с обратно действие; и iii) условията за експортни продажби за Съюза са били нормални, тъй като не са прилагани по-кратки срокове за доставка, нито начислените цени са били предмет на кръстосана компенсация.
(34)
Тези коментари бяха надлежно анализирани. Ниското равнище на експортните продажби на дружеството за Съюза - в абсолютно изражение, както и спрямо неговото общо производство на сходния продукт (под 0,1 %), не бе оспорено от TK Corporation. Комисията поддържа своята позиция, че този много малък обем, както в относително, така и в абсолютно изражение, не се счита за представителен.
(35)
Освен това въз основа на предоставените документи Комисията не можеше да установи коя част от твърдените продажби на ТК Corporation в Съюза в крайна сметка са били правилно класифицирани и внесени, а също твърдението, че цените не са били предмет на кръстосана компенсация, не можеше да бъде проверено и поради това не можеше да бъде прието, тъй като подкрепящите документи са предоставени едва след проверката на място. Във всеки случай и по двата въпроса, предвид заключението от анализа в съображение 34 по-горе, не е необходимо Комисията да направи окончателна преценка, тъй като дори общо отчетеният обем на продажбите на TK Corporation в Съюза не може да се счита за достатъчно представителен.
(36)
Поради това Комисията потвърждава, че продажбите на TK Corporation в Съюза през РПП не могат да се използват за съдържателен анализ на дъмпинга в рамките на настоящото преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие.
3.1.3. Доказателства за вероятност от повторно възникване на дъмпинга
(37)
Комисията анализира дали съществува вероятност от повторно възникване на дъмпинга, ако срокът на действие на мерките изтече. При този анализ бяха взети предвид следните елементи: експортната цена за други местоназначения, производственият капацитет и свободният капацитет в Корея, както и привлекателността на пазара на Съюза.
3.1.3.1. Износ от Корея за други местоназначения
(38)
Предвид малкия обем на вноса на ПТ от Корея за Съюза и липсата на надеждност на цените за тези продажби (вж. съображения 32-36), Комисията стигна до заключението, че следва да се използват данните за продажбите на ПТ от Корея за други държави с цел да се направи оценка на евентуалното бъдещо равнище на експортните цени за Съюза, ако се допусне срокът на действие на мерките да изтече.
(39)
Бе счетено за целесъобразно първо да се анализират корейските продажби за Съединените американски щати (САЩ), тъй като за разлика от всички други корейски експортни местоназначения, този пазар е сходен по големина с този на Съюза, има много местни производители, но и с голям дял на вноса и много ниски вносни тарифни ставки, което го прави един силно конкурентен пазар. Освен това САЩ е основно местоназначение на износа от Корея като цяло, включително за TK Corporation.
(40)
В допълнение, в хода на разследването бяха разгледани всички други експортни продажби на ПТ от Корея.
(41)
Изчисления за дъмпинга бяха направени за продажбите в САЩ, както и за продажбите във всички други местоназначения за износ (с изключение на Съюза поради причините, изложени в съображения 32-36 по-горе).
а) Нормална стойност
(42)
В съответствие с член 2, параграф 1 от основния регламент нормалната стойност за TK Corporation бе основана на платената или подлежаща на плащане цена от независими клиенти на вътрешния пазар на дружеството при обичайни търговски условия, когато това беше възможно.
(43)
За видовете на продукта, които не позволяват да се приложи тази методология, нормалната стойност бе конструирана в съответствие с член 2, параграф 3 от основния регламент.
(44)
Това беше направено въз основа на действителните производствени разходи на TK Corporation, предоставени в отговора на въпросника, а именно действителните производствени разходи, към които бяха прибавени разходите за продажба и общите и административните разходи (ПОАР) и печалба в съответствие с член 2, параграф 6 от основния регламент.
б) Експортна цена
(45)
Както е обяснено в съображения 32-36, продажбите на TK Corporation за Съюза не можеха да бъдат използвани за изчислението на дъмпинга и поради това експортните цени се основаваха на износа на дружеството за пазари на трети държави.
(46)
В съответствие с член 2, параграф 9 от основния регламент беше използвана експортната цена на TK Corporation за други държави, коригирана на равнище франко завода, като се вземат предвид, по целесъобразност, разходите, inter alia, за транспорт, мита и данъци.
в) Сравнение и корекции
(47)
Нормалната среднопретеглена стойност и среднопретеглената експортна цена на ПТ бяха сравнени, в съответствие с член 2, параграф 11 от основния регламент, на равнище франко завод.
(48)
За целите на справедливото сравнение между нормалната стойност и експортната цена, бяха отчетени разликите, констатирани във факторите, влияещи на цените и на съпоставимостта на цените, в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент. За целта бяха направени корекции, отчитащи сухопътното и морското навло, разходите за застраховки, обработка и товарене и допълнителните разходи.
(49)
За да се направи разграничение между различните видове на разглеждания продукт, в първоначалната методология на контролния номер на продукта (КНП) за определяне на видовете на продукта беше предвидена 11-цифрова система. Изчисленията на дъмпинга бяха направени с леко намалена КНП структура от 7 цифри. Полетата, свързани със стандарта за спецификация и чистотата на материала бяха заменени с опростен критерий, разграничаващ между продукти, произведени от въглеродна стомана и легирана стомана. Това беше направено, тъй като беше установено, че има малка разлика между използваните стандартни спецификации (като например ANSI или EN) и системите за класификация на материала следват използвания стандарт. Поради тази причина опростената система подобри съпоставимостта за изчисленията на дъмпинга (и на вредата) за хиляди КНТ, без да се изопачава резултатът от самото изчисление.
(50)
TK Corporation отправи искане Комисията да увеличи първоначалната КНП система до 16 цифри, което беше отхвърлено, тъй като използваната система вече можеше да категоризира разглеждания продукт по ефикасен начин. Освен това следва да се отбележи, че беше ясно, че изчислените дъмпингови маржове (и тези на вредата) не биха се променили съществено - ако са въз основа на 7, 11 или 16 цифри, тъй като средните продажни цени на TK Corporation на различните пазари са варирали в значителна степен.
(51)
Вторият въпрос във връзка с изчисляването касае метода за изчисляване на обема, който да бъде използван за изчислението на дъмпинга. TK Corporation направи твърдението, че тъй като за вписване на количеството в техните фактури за продажба, ценови листи за (евентуални) клиенти, както и в счетоводните им книжа са използвани „бройки“, в изчислението като мерна единица следва също да се използват бройки. Във въпросника се изискваше количеството да се посочи в тегло, но за някои от своите продажби TK Corporation отговориха в бройки. За тези продажби преобразуването от бройки в тегло беше направено от TK Corporation като част от процеса на изискване на допълнителни данни. Комисията реши, че използването на теглото е най-добрата методология, поради следното:
-
бройките като мерна единица могат да доведат до отклонения по отношение на средната единична цена, тъй като те не съответстват на дадено тегло на бройка, което е важен фактор при определянето на разходите (а оттук и на цената) на разглеждания продукт,
-
теглото е необходимо за изчисленията на вредата, тъй като това е методологията, използвана от производителите от Съюза, и би било нецелесъобразно да се използват различни методологии при изчисленията на дъмпинга и вредата (подбиването на цените); както и
-
в данните на митническите служби на Съюза и в корейските статистически данни за износа е регистрирано единствено теглото за разглеждания продукт.
(52)
Освен това следва да се отбележи, че като цяло изчислените дъмпингови маржове не се променят в голяма степен, ако са въз основа на бройки, предвид значителните различия в средните цени на TK Corporation на различните пазари.
(53)
След оповестяването TK Corporation отново изрази становището, че Комисията е трябвало да основе своите изчисления на дъмпинга въз основа на бройки, а не на тегло. Една от посочените причини е, че данните за продажбите и разходите на TK Corporation са дадени в бройки и по този начин преобразуването в тегло може да доведе до отклонения при изчисляването на дъмпинговия марж.
(54)
Що се отнася до съпоставимостта с промишлеността на Съюза, TK Corporation изтъкна, че Комисията не е изчислила маржа на вредата, а по отношение на дъмпинговия марж не е необходимо да се прави сравнение с данните за разходите и продажбите на промишлеността на Съюза. Освен това TK Corporation направи твърдението, че използваната в трансакциите мерна единица, включително и от промишлеността на Съюза, следва да е бройка, а не килограм или тон.
(55)
Накрая, TK Corporation не вижда значението на факта, че в данните на митническите служби на Съюза и в корейските статистически данни за износа е регистрирано теглото.
(56)
Гореизложените коментари бяха надлежно анализирани. На първо място е важно да се отбележи, че TK Corporation не предостави „алтернативно“ изчисление на дъмпинга на база бройка. Всъщност, въпреки че твърдят, че „изчислението на бройка“ ще доведе до по-точен резултат, те не успяват в действителност да докажат това. Комисията отново заявява, че изчислените дъмпингови маржове са значителни и, както е обяснено в съображение 52, не са установени съществени разлики между дъмпинговите маржове, изчислени въз основа на тегло и съответно въз основа на бройки. С други думи, неоспоримо е, че независимо от използвания метод се установяват големи дъмпингови маржове. Освен това, важно е да се припомни, че преобразуването от бройки в тегло в данните за продажбите и разходите на TK Corporation е направено от самата TK Corporation, използвайки тяхна собствена методология. Освен това техният каталог, който е на разположение на уебсайта на дружеството, дава информация за приблизителното тегло на всеки вид принадлежност.
(57)
Трансакциите на промишлеността на Съюза са изразени едновременно в тегло и бройки, както е видно във фактурите, проверени от Комисията. Освен фактурирането теглото е методиката, използвана за определянето на капацитета, обема на производството и производствените разходи - не само в Съюза, но и в целия свят, както и в Корея. Суровините, които представляват най-големият елемент в производствените разходи на разглеждания продукт, се закупуват в тонове. Други фактори, като например потреблението на енергия, разходите за труд и навло, също се изчисляват въз основа на теглото. Промишлеността на Съюза също така определя отстъпките за клиентите в края на годината въз основа на обема (в тонове), закупен от клиента, а не въз основа на броя на единиците. Освен това в настоящото преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие беше необходимо да се изчислят маржовете на подбиване на цените (което беше направено; вж. съображения 98-105), и поради това е погрешен аргументът, че не е необходимо да се направи сравнение между данните за промишлеността на Корея и на Съюза, както се предполага от твърдението, обобщено в съображение 54 по-горе.
(58)
Събраните и използвани статистически данни в световен мащаб в хода на разследването, включително статистическите данни за корейския износ и митническите статистически данни на Съюза, са изразени единствено в тегло. Те бяха използвани, inter alia, за анализиране на корейския износ на разглеждания продукт за Съюза и за трети държави. С цел да установи делът на TK Corporation в него и да се извърши кръстосана проверка на обема на техните продажби за Съюза, както е посочено в отговора им на въпросника, беше необходимо данните на TK Corporation да бъдат преобразувани в тегло, тъй като не беше възможно статистическите данни за корейския износ и митническите статистически данни на Съюза да бъдат преобразувани в бройки.
(59)
Накрая, важно е да се отбележи, че в предишни разследвания (като например разследването, довело до първоначалните мерки, и първото преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие), както и в по-скорошни разследвания относно същия продукт от Русия и Турция, също е използвана методологията въз основа на теглото.
(60)
С оглед на гореизложеното Комисията потвърждава, че твърдението, че изчисленията следва да се направят на база бройки, следва да бъде отхвърлено.
г) Дъмпинг през РПП
(61)
Изчислените по този начин дъмпингови маржове за TK Corporation са 46 % и 27 % в зависимост от местоназначението на износа.
3.1.3.2. Производствен капацитет на Корея
(62)
Що се отнася до общия производствен капацитет на Корея и нейния свободен капацитет, в хода на разследването Комисията не получи информация от нито един корейски производител, с изключение на TK Corporation. Комисията съответно трябваше да се позове на член 18 от основния регламент, за да направи констатации в това отношение, и информацията, с която разполага, е проверената информация, предоставена от TK Corporation, касаеща само това дружество, и информацията за цялата държава, включена в искането за преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие.
(63)
Свободният капацитет, деклариран от TK Corporation, бе надлежно проверен. Чрез екстраполиране на свободния капацитет, деклариран от TK Corporation през РПП въз основа на дела им в общия корейски обем на износа, Комисията изчисли, че общият свободен капацитет в Корея възлиза на най-малко 15 000 тона, което представлява около 25 % от общото потребление на Съюза. Относно това изчисление обаче е важно да се отбележи, че производствените обеми в сравнение с производствения капацитет са много специфични за дружеството, и освен това, въпреки че TK Corporation е един от по-големите производители на сходния продукт в Корея, дружеството е само едно от всички дружества и определено няма господстваща позиция. Поради това Комисията направи кръстосана проверка на тази констатация с информацията, съдържаща се в искането.
(64)
Информацията за свободния капацитет, предоставена в искането, се основава на прогнозни данни за капацитета и производството за всички корейски производители, посочени от заявителя. По отношение на производствения капацитет на трите най-големи производителя са използвани обществено достъпните данни. За другите (много по-малки) корейски производители тези данни не са обществено достояние и следователно заявителят е използвал други разумни методи за оценяване на техния производствен капацитет. Освен това с цел определяне на свободния капацитет заявителят е приел определено равнище на корейското вътрешно потребление и е взел предвид вноса в Корея, както и износа от Корея. Както при изчисляването на производствения и свободния капацитет бяха направени съответните отчисления, за да се вземе предвид производството на други видове продукти, които не попадат в обхвата на продукта. Тази съвкупност от информация очевидно бе счетена за по-пълна и убедителна от информацията, посочена в съображение 63 по-горе. Не бяха получени коментари, които да противоречат на тези данни. На тази основа, като се използват наличните факти, свободният капацитет в Корея се оценява на 119 300 тона, което се равнява, само по себе си, на два пъти размера на пазара на Съюза през РПП.
3.1.3.3. Привлекателност на пазара на Съюза
(65)
Припомня се, че ПТ се използват предимно в петролната и газовата промишленост, строителството, производството на енергия, корабостроенето и промишлените инсталации. Нито един от наличните факти не сочи съществен растеж или спад на тези отрасли в Корея, поради което се счита, че корейският вътрешен пазар на ПТ ще се задържи сравнително стабилен през следващите години и няма да даде възможност за съществено разрастване на корейските ПТ. Освен Корея, основните пазари за износ на тези отрасли са Съюза, САЩ, държавите от Близкия Изток и Югоизточна Азия. В хода на разследването не бе открита информация, която да предполага, че на някой от тези пазари търсенето ще намалее или ще се увеличи в значителна степен през следващите години.
(66)
Корея вече има високо равнище на износа за САЩ, държавите от Близкия Изток и Югоизточна Азия и поради това тези пазари не разполагат със значителен потенциал за растеж на корейската промишленост. Припомня се също, че във връзка с корейския износ за САЩ беше установен значителен дъмпинг от 46 %. Поради факта, че пазарът на Съюза е един от най-големите пазари в света, той е привлекателен пазар за растеж, ако мерките бъдат отменени, тъй като към момента корейските производители износители не са се възползвали изцяло от него предвид действащите мерки.
(67)
Що се отнася до размера и условията на пазара, американският пазар и пазарът на Съюза са сходни. И на двата пазара има голям брой местни производители, а вносът има значителен пазарен дял. Разследването показа, че средната продажна цена на пазара на Съюза (като се вземат предвид всички продажби на производителите от Съюза, както и всички продажби за внос в Съюза), е 2 600 EUR/t. Следователно средната цена на пазара на Съюза е сходна със средната цена на пазара на САЩ за корейските производители износители (2 700 EUR/t), с тази разлика, че в САЩ те не подлежат на антидъмпингови мерки. Поради тази причина настоящите ограничени корейски продажби за Съюза вероятно се дължат на съществуващите мерки по отношение на разглеждания продукт. Припомня се, че през РПП САЩ е бил най-големият пазар за износа на корейските износители. Това показва, че Съюзът ще бъде привлекателен пазар за корейските износители и че ако митата бъдат отменени, може да се очаква пазарът на Съюза да привлече сходни по големина обеми като тези на пазара на САЩ. През РПП корейските ПТ представляват 20-25 % от целия внос на ПТ в САЩ, а като пазарен дял от общия пазар на ПТ на САЩ - от 10 % до 15 % (точните данни не се предоставят от съображения за поверителност). С други думи, корейските производители вероятно ще използват наличния свободен капацитет, както е описано в съображение 64, за да навлязат отново на пазара на Съюза, ако мерките бъдат отменени.
(68)
Както е обяснено в съображение 39 по-горе, с изключение на САЩ, няма второ местоназначение за корейския износ, което може да бъде надлежно използвано в анализа на развитието на пазара на Съюза, ако срокът на действие на мерките изтече. Поради тази причина обединяването на всички експортни продажби в местоназначения, различни от Съюза или САЩ, в настоящия анализ не се счита, че ще доведе до надеждни средни цени с оглед на различните обстоятелства, характерни за тези (много по-малки) отделни пазари. Предвид ограничения характер на анализа, както е описано по-горе, и липсата на значителен потенциал за растеж на тези „други пазари“ в близко бъдеще обаче не се очаква тези пазари да поемат значителен допълнителен внос от Корея.
3.1.3.4. Заключение относно вероятността от повторно възникване на дъмпинга
(69)
Предвид гореизложеното съществува вероятност от повторно възникване на дъмпинга, ако се допусне срокът на действие на мерките да изтече. Разследването показа, че корейските продажби на ПТ в САЩ и в други трети държави се реализират на дъмпингови цени с дъмпингови маржове съответно от 46 % и 27 %.
(70)
Освен това свободният капацитет на Корея е значителен в сравнение с потреблението на Съюза през РПП. Ако този капацитет се използва за износ за Съюза и в ценова конкуренция с производителите от Съюза или с основния внос от трети държави, съществува голяма вероятност този износ да се осъществява на дъмпингови цени.
3.2. Малайзия
3.2.1. Предварителни бележки
(71)
При липсата на съдействие от страна на производители износители от Малайзия цялостният анализ трябваше да се основава на наличната информация на Комисията от други източници. В това отношение, както и в съответствие с разпоредбите на член 18 от основния регламент, Комисията проучи различните статистически източници. Статистическите данни за вноса, събрани съгласно член 14, параграф 6 от основния регламент („базата данни по член 14, параграф 6“), предоставиха най-добрата налична информация, за да се установят количествата и цените на вноса за пазара на ЕС. Други източници като Евростат не бяха използвани, тъй като разглежданият продукт не може да бъде разграничен от другите продукти, при които също се използва 8-цифрен код.
3.2.2. Дъмпинг на вноса през РПП
(72)
Базата данни по член 14, параграф 6 показва, че не е осъществен внос на пазара на ЕС от Малайзия. Поради това беше направено заключението, че през РПП не е имало продължаване на дъмпинга на малайзийския износ.
3.2.3. Доказателства за вероятност от повторно възникване на дъмпинга
(73)
Комисията анализира дали съществува вероятност от повторно възникване на дъмпинга, ако срокът на действие на мерките изтече. При този анализ бяха взети предвид следните елементи: експортната цена за други местоназначения, производственият капацитет и свободният капацитет в Малайзия, както и привлекателността на пазара на Съюза.
3.2.3.1. Износ от Малайзия за други местоназначения
(74)
Предвид липсата на внос на ПТ от Малайзия за пазара на Съюза Комисията прибягна до данни от друга държава. САЩ бяха счетени за подходяща държава, тъй като пазарът ѝ е сходен по големина с този на Съюза, има много местни производители, но и голям дял на вноса, което прави пазара много конкурентен. Освен това САЩ определено е най-голямото местоназначение за износа от Малайзия, където през РПП е реализиран 87 % от малайзийския износ. Този подход е идентичен на подхода, използван при предишното разследване за Малайзия, както и при оценката на „вероятността от повторно възникване на вредата“.
а) Нормална стойност
(75)
При липсата на съдействие от страна на малайзийски производители износители, нормалната стойност бе основана, в съответствие с член 18 от основния регламент, на данните, предоставени в искането за преразглеждане, а именно изчислените разходи за производство, към които бяха добавени 6 % за ПОАР и печалбата, изразена като процент от цената франко завода. Счита се, че процентът е по консервативна оценка. Това се потвърждава от факта, че за единственото сътрудничещо дружество в тази процедура (TK Corporation, Корея) действителната стойност е много над 6 %.
б) Експортна цена
(76)
В съответствие с член 18 от основния регламент и при липсата на съдействие от страна на производители износители от Малайзия, експортната цена беше изчислена, като се използваха малайзийските експортни цени на разглеждания продукт за САЩ, получени от статистиката за вноса в САЩ.
в) Сравнение
(77)
Нормалната среднопретеглена стойност и среднопретеглената експортна цена на ПТ бяха сравнени, съгласно член 2, параграф 11 от основния регламент, на равнище франко завода.
(78)
За целите на справедливото сравнение между нормалната стойност и експортната цена, бяха отчетени разликите, констатирани във факторите, влияещи на цените и на съпоставимостта на цените, в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент. В това отношение процентът за ПОАР и печалбата, посочен в съображение 75 по-горе, е на база франко завода и не включва сухопътното и морското навло, разходите за застраховки, обработка и товарене и допълнителните разходи.
г) Дъмпингов марж през РПП
(79)
По методологията, описана по-горе, използвана и при първото преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие, с което се разшири обхватът на мерките („действащите мерки“), беше установен дъмпингов марж в размер на 57,7 %.
3.2.3.2. Производствен капацитет на Малайзия
(80)
При липсата на сътрудничество от Малайзия не беше предоставена информация относно производството и свободния капацитет. Според предоставената в искането информация в Малайзия има общ инсталиран капацитет от около 55 000 тона и свободен капацитет от близо 27 000 тона. В анализа, довел до този обем, не е включено производството (капацитета) на други продукти, поради което се счита за разумна стойност. Малайзийският свободен капацитет от 27 000 тона се равнява на около 40 % от общото потребление на Съюза през РПП.
3.2.3.3. Привлекателност на пазара на Съюза
(81)
Що се отнася до развитието на основните промишлени пазари на ползвателите в световен мащаб, както е обяснено в съображение 65 по-горе, пазарът на Съюза е един от най-големите пазари за ПТ и в досието няма информация, която да предполага, че на някой от тези пазари търсенето ще намалее или ще се увеличи в значителна степен през следващите години.
(82)
Разследването разкри, че продажните цени на производителите от Съюза на пазара на Съюза са по-високи от малайзийските експортни цени на други експортни пазари, особено на пазара на САЩ. В действителност средната цена на пазара на Съюза е 2 600 EUR/t, докато според статистически данни на САЩ средната вносна цена на малайзийския внос в САЩ е 1 600 EUR/t. Поради това пазарът на Съюза ще бъде привлекателен пазар за износители от Малайзия, ако мерките бъдат отменени. Това е от особено значение с оглед на малайзийския свободен капацитет, но също така се припомня, че понастоящем 87 % от износа от Малайзия е насочен към САЩ, където малайзийските производители износители продават на значително по-ниски цени.
3.2.3.4. Заключение относно вероятността от повторно възникване на дъмпинга
(83)
Предвид гореизложеното съществува вероятност от повторно възникване на дъмпинга, ако се допусне изтичане на срока на действие на мерките. Бе установено, че малайзийските продажби на ПТ в САЩ се реализират на дъмпингови цени с дъмпингов марж от 57,7 %.
(84)
Освен това свободният капацитет на Малайзия е значителен в сравнение с потреблението на Съюза през РПП. С оглед на равнището на цените в Съюза този капацитет вероятно ще бъде използван, поне частично, за износ за Съюза, ако мерките бъдат отменени. Може да се очаква също, че в този случай голяма част от износа за САЩ ще бъде пренасочена към пазара на Съюза предвид преобладаващите цени на пазара на Съюза в сравнение с тези в САЩ.
3.3. Заключение относно вероятността за повторно възникване на дъмпинга
(85)
Предвид изложеното по-горе, т.е. високите дъмпингови маржове, наличния голям свободен капацитет в засегнатите държави, заедно с техния голям капацитет за износ и привлекателността на пазара на Съюза по отношение на цените и големината, може да се направи заключението, че ако се позволи срокът на действие на мерките да изтече, дъмпинговият внос от Република Корея и Малайзия за Съюза ще бъде възобновен.
4. ВЕРОЯТНОСТ ОТ ПОВТОРНО ВЪЗНИКВАНЕ НА ВРЕДА
4.1. Определение за промишленост и производство на Съюза
(86)
Промишлеността на Съюза не е претърпяла значими структурни промени в сравнение с нейното състояние, както е описано в Регламент (ЕО) № 1001/2008 на Съвета, посочен в съображение 3 по-горе. Двадесет и двама производители от Съюза са произвеждали сходния продукт през РПП. Те представляват „промишлеността на Съюза“ по смисъла на член 4, параграф 1 от основния регламент.
(87)
Общото производство на Съюза през РПП е установено на около 57 736 тона. Комисията определи тази стойност въз основа на цялата налична информация за промишлеността на Съюза, като например проверените данни за включените в извадката дружества и данните, предоставени от заявителя.
(88)
Включените в извадката дружества/група от дружества в рамките на разследването, представляват 49 % от производството на Съюза и 45 % от продажбите на Съюза (вж. съображение 15 по-горе). Поради това данните от извадката са представителни за състоянието на промишлеността на Съюза.
4.2. Потребление на Съюза
(89)
Комисията установи потреблението на Съюза, като взе предвид i) обема на продажбите на промишлеността на Съюза на пазара на Съюза въз основа на данните, предоставени от заявителя, и ii) вноса от трети държави въз основа на базата данни по член 14, параграф 6.
(90)
Потреблението на Съюза се променя по следния начин:
Таблица 1
Потребление на Съюза (метрични тонове)
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПП
Общо потребление на Съюза
55 497
62 426
58 941
59 992
Индекс (2010 г.= 100)
100
112
106
108
Източник: Данни, предоставени от заявителя, и базата данни по член 14, параграф 6
(91)
През 2011 г. потреблението се е увеличило с 12 % в сравнение с равнището през 2010 г. То е спаднало отново през 2012 г., но е останал над равнището от 2010 г. (увеличение от 6 %). Между 2010 г. и РПП потреблението в Съюза бележи ръст от 8 %.
4.3. Внос от засегнатите държави
4.3.1. Обем и пазарен дял на вноса от засегнатите държави
Република Корея
(92)
Комисията определи обема на вноса въз основа на информацията от базата данни по член 14, параграф 6. Пазарният дял на вноса бе установено, въз основа на данни от базата данни съгласно член 14, параграф 6 и данните, предоставени от заявителя.
(93)
Вносът в Съюза от Република Корея се е променял, както следва:
Таблица 2
Обем на вноса (метрични тонове) и пазарен дял
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПП
Обем на вноса от Република Корея (в тонове)
301
208
204
18
Индекс
100
69
68
6
Пазарен дял
0,5 %
0,3 %
0,3 %
0,03 %
Индекс
100
62
64
6
Източник: Данни, предоставени от заявителя, и базата данни по член 14, параграф 6
(94)
През разглеждания период обемът на вноса от Република Корея, беше много ниска в сравнение с общата консумация в ЕС. През РПП обемът намаля допълнително до 18 тона. Нивата на вноса са останали на това ниско равнище след налагането на първоначалните мерки през 2002 г. и поради това може да се приеме, че са резултат от антидъмпинговите мерки, които са в сила.
Малайзия
(95)
Комисията определи обема на вноса въз основа на информацията от базата данни по член 14, параграф 6. Пазарният дял на вноса бе установен, въз основа на данни от базата данни по член 14, параграф 6 и данните, предоставени от заявителя.
(96)
Вносът в Съюза от Малайзия се е променял, както следва:
Таблица 3
Обем на вноса (метрични тонове) и пазарен дял
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПП
Обем на вноса от Малайзия (в тонове)
19,4
0,03
0,27
0,13
Индекс
100
0
1
1
Пазарен дял
0,03 %
0
0,0005 %
0,0002 %
Индекс
100
0
1
1
Източник: Данни, предоставени от заявителя, и базата данни по член 14, параграф 6
(97)
През разглеждания период обемът на вноса от Малайзия е бил много нисък в сравнение с общата консумация в Съюза. Най-висок (но все още твърде нисък) обем е бил внесен през 2010 г. (19,4 тона), но от 2010 г. насам обемът на вноса на практика е бил преустановен. Нивата на вноса са отбелязали колебание след налагането на първоначалните мерки през 2002 г., но те никога не са достигнали нивата от периода преди налагането на мерките. Следователно може да се предположи, че много ниското ниво на вноса след налагането на първоначалните мерки през 2002 г. е резултат от антидъмпинговите мерки, които са в сила.
4.3.2. Цени на вноса от засегнатите държави и подбиване на цените
Република Корея
(98)
През РПП много малкият обем на вноса в Съюза на дружеството, оказало съдействие в разследването (TK Corporation), е бил значително под цените на промишлеността на Съюза на CIF равнище. Както е посочено в съображение 32 по-горе обаче, съществуват съмнения дали тези продукти действително са влезли на митническата територия на Съюза.
(99)
Въпреки това общият корейски внос е много малък (вж. съображение 32), тъй като представлява само 0,03 % от пазарния дял на Съюза (вж. таблица 2 по-горе). С оглед на много ограничения внос от Република Корея за Съюза и предвид голямото разнообразие от различните видове на продукта, цените на този внос не можеха да бъдат използвани, за да се определи подбиването на цените.
(100)
Поради тази причина Комисията използва експортните цени от Корея за САЩ и за други държави като заместители, за да определи какво би било подбиването на цените, ако корейските дружества продават на тези цени за Съюза.
(101)
Тъй като износът в световен мащаб на TK Corporation представлява около 25 % - 40 % от целия износ на ПТ от Република Корея, тези продажби бяха счетени за представителни за корейските експортни продажби. Така тези цени бяха използвани, за да се направи сравнението. Комисията коригира експортните цени, като към тях добави митата и таксата за товарене и обработване.
(102)
По този начин бе установено, че маржът на подбиване на цените е 17 % за продажбите в САЩ и 10 % за продажбите в световен мащаб.
Малайзия
(103)
Нито едно дружество в Малайзия не оказа съдействие в разследването. Въз основа на статистическа информация от базата данни по член 14, параграф 6, вносът в Съюза през РПП е бил незначителен (вж. таблица 3 по-горе). С оглед на много ограничения внос от Малайзия и предвид голямото разнообразие от различните видове на продукта, цените на този внос не можеха да бъдат използвани, за да се определи подбиването на цените.
(104)
Поради това Комисията определи подбиването на цените, използвайки същата методология, както при предишното преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие, а именно чрез сравняване на експортните цени от Малайзия за САЩ с продажните цени на пазара на Съюза. Комисията коригира експортната цена, като към нея добави митата и таксата за товарене и обработване.
(105)
По този начин бе установен марж на подбиване на цените в размер на 34 % за продажбите в САЩ. Комисията също така сравни продажните цени от Малайзия за други държави и маржът на подбиване за тези продажби е 28 %.
4.3.3. Внос от трети държави
(106)
Таблицата по-долу показва развитието на вноса в Съюза от други трети държави през разглеждания период по отношение на обема и пазарния дял, както и средната цена на този внос.
Таблица 4
Внос от трети държави
Държава
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПП
Китайска народна република
Обем в тонове
5 618
5 867
6 844
6 589
Индекс
100
104
122
117
Пазарен дял
10 %
9 %
12 %
11 %
Средна цена
1 125
1 261
1 544
1 426
Индекс
100
112
137
127
Други трети държави
Обем в тонове
11 668
12 938
11 630
12 036
Индекс
100
111
100
103
Пазарен дял
21 %
21 %
20 %
20 %
Средна цена
2 175
2 352
2 437
2 482
Индекс
100
108
112
114
Общо за всички трети държави, с изключение на засегнатите държави
Обем в тонове
17 286
18 805
18 474
18 625
Индекс
100
109
107
108
Пазарен дял
31 %
30,1 %
31,3 %
31 %
Средна цена
1 834
2 011
2 106
2 108
Индекс
100
110
115
115
Източник: базата данни по член 14, параграф 6
(107)
Пазарният дял на вноса с произход от трети държави (различни от засегнатите държави) е достигнал 31 % от общото потребление на Съюза през РПП. Най-голям пазарен дял държи вносът от Китайската народна република - 11 % от общото потребление на Съюза. През РПП другият съществен внос идва от Тайланд (4 % от пазара на Съюза), Виетнам (3 % от пазара на Съюза) и Саудитска Арабия (от липса на внос през 2010 г. до 4 % пазарен дял през РПП).
(108)
Цените, на които този внос влиза в Съюза, са относително ниски в сравнение със средните цени на промишлеността на Съюза, и по-специално вноса от Китайската народна република. Дори с антидъмпинговото мито от 58,6 % върху вноса от Китайската народна република, средната цена на китайския внос е по-ниска от цената на вътрешния пазар на Съюза (вж. таблица 4 по-горе).
4.4. Икономическо състояние на промишлеността на Съюза
4.4.1. Общи бележки
(109)
В съответствие с член 3, параграф 5 от основния регламент при проверката на въздействието на дъмпинговия внос върху промишлеността на Съюза бе направена оценка на всички икономически показатели, имащи отражение върху състоянието на промишлеността на Съюза през разглеждания период.
(110)
За анализа на вредата Комисията направи разграничение между макроикономическите и микроикономическите показатели за вредата. Комисията анализира макроикономическите показатели въз основа на данните, съдържащи се в искането за преразглеждане, и на статистически данни. Данните се отнасят до всички известни производители от Съюза. Комисията анализира микроикономическите показатели въз основа на данните, съдържащи се в отговорите на въпросника на включените в извадката производители от Съюза. Данните се отнасят до включените в извадката производители от Съюза. И двата набора от данни бяха счетени за представителни за икономическото състояние на промишлеността на Съюза.
(111)
Макроикономическите показатели са: производство, производствен капацитет, използване на капацитета, обем на продажбите, пазарен дял, растеж, заетост, производителност и възстановяване от предишен дъмпинг.
(112)
Микроикономическите показатели са: средните цени за единица продукция, единични разходи, разходи за труд, запаси, рентабилност, паричен поток, инвестиции, възвръщаемост на инвестициите и способност за привличане на капитал. Данните, отнасящи се до микроикономическите показатели се основават на проверени данни от двете включени в извадката дружества или само от групата от дружества. Тези данни следователно се предоставят само под формата на индекси или диапазони с цел запазване на поверителния им характер.
4.4.2. Макроикономически показатели
4.4.2.1. Производство, производствен капацитет, използване на капацитета
(113)
През разглеждания период общото производство на Съюза, производственият капацитет и използването на капацитета се променят, както следва:
Таблица 5
Производство, производствен капацитет и използване на капацитета
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПП
Производствен обем (в тонове)
48 017
52 754
55 787
57 736
Индекс
100
110
116
120
Производствен капацитет (в тонове)
179 912
180 364
180 364
180 364
Индекс
100
100,3
100,3
100,3
Използване на капацитета
26,7 %
29,2 %
30,9 %
32 %
Индекс
100
110
116
120
Източник: искането
(114)
През разглеждания период обемът на производството се увеличава с 20 %. Тъй като потреблението на Съюза нараства само с 8 % през същия период, останалата част от производството е изнесена.
(115)
Използването на капацитета през РПП изглежда ниско (32 % през РПП). В съответствие със стандартната практика на тази конкретна промишленост и с метода, използван в предишни процедури, отчетените данни за капацитета, посочени в таблицата по-горе, се основават на теоретичния максимален капацитет на база 3 смени на ден, 6 дни в седмицата, 48 седмици на година. В действителност обаче промишлеността осъществява дейност само на база 2 смени на ден, 5 дни в седмицата, 48 седмици на година. Поради тази причина отчетените данни за капацитета не отразяват непременно точно действителния капацитет през РПП.
(116)
През разглеждания период използването на капацитета се подобрява леко. Увеличението с 20 процента на използването на капацитета се дължи на увеличения обем на производството през разглеждания период.
4.4.2.2. Обем на продажбите и пазарен дял
(117)
През разглеждания период обемът на продажбите и пазарният дял на промишлеността на Съюза се променят, както следва:
Таблица 6
Обем на продажбите и пазарен дял
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПП
Обем на продажбите на пазара на Съюза (в тонове)
38 185
43 414
40 262
41 350
Индекс
100
114
105
109
Пазарен дял
68,8 %
69,5 %
68,3 %
68,9 %
Индекс
100
101
99
100
Източник: искането
(118)
През 2011 г. обемът на продажбите на пазара на Съюза се увеличава с 14 % в сравнение с обема, реализиран през 2010 г. Впоследствие обемът на продажбите намалява до 41 350 тона, което представлява увеличение с 9 % през разглеждания период.
(119)
Пазарният дял на промишлеността на Съюза остава общо взето стабилен през целия разглеждан период.
4.4.2.3. Растеж
(120)
В унисон с умереното нарастване на потреблението на Съюза през разглеждания период (+ 8 %), продажбите на производителите от Съюза нарастват с 9 %.
4.4.2.4. Заетост и производителност
(121)
През разглеждания период заетостта и производителността се променят, както следва:
Таблица 7
Заетост и производителност
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПП
Брой наети лица
1 064
1 022
979
957
Индекс
100
96
92
90
Производителност (единица/наето лице)
45
52
57
60
Индекс
100
114
126
134
Източник: искането
(122)
През разглеждания период броят на наетите лица намалява постепенно с 10 %. В резултат от това, заедно с увеличението на производството, производителността на работната сила на производителите от Съюза, измерена като продукция (в тонове) на наето лице за една година, нараства с 34 % между 2010 г. и РПП.
4.4.3. Микроикономически показатели
4.4.3.1. Цени и фактори, влияещи върху цените
(123)
През разглеждания период среднопретеглените продажни цени на включените в извадката производители от Съюза за несвързани клиенти в Съюза се променят, както следва:
Таблица 8
Продажни цени в Съюза
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПП
Средна единична продажна цена в Съюза за целия пазар (EUR/t)
2 500-3 000
2 500-3 000
2 400-2 900
2 300-2 800
Индекс
100
100
98
94
Производствени разходи за единица продукция (EUR/t)
3 500-4 000
3 300-3 800
3 400-3 900
3 300-3 800
Индекс
100
94
97
94
Източник: проверените данни на включените в извадката дружества
(124)
През разглеждания период продажните цени в Съюза са намалели с 6 %. Макар че цените се задържат относително стабилни между 2010 г. и 2012 г., най-големият спад е отбелязан между 2011 г. и РПП.
(125)
Тъй като постоянните разходи са важна част от производството, нарастването на производството с 20 % през РПП е довело до намаляване на производствените разходи за единица продукция. Средната продажна цена за единица продукция съответно е намаляла.
4.4.3.2. Разходи за труд
(126)
През разглеждания период средните разходи за труд на включените в извадката производители от Съюза се променят, както следва:
Таблица 9
Средни разходи за труд на наето лице
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПП
Средна надница за труд на наето лице (EUR)
45 000-50 000
50 000-55 000
51 000-56 000
52 000-57 000
Индекс
100
107
108
110
Източник: проверените данни на включените в извадката дружества
(127)
Средните разходи за труд на наето лице са се увеличили през разглеждания период. В периода между 2010 г. и РПП средните разходи за труд на наето лице са се увеличили с 10 %.
4.4.3.3. Запаси
(128)
През разглеждания период равнищата на запасите на включените в извадката производители от Съюза се променят, както следва:
Таблица 10
Запаси
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПП
Складови наличности в края на периода (в тонове)
5 500-6 000
5 000-5 500
5 600-6 100
6 000-6 500
Индекс
100
93
104
111
Складови наличности в края на периода като процент от производството
25 % - 30 %
20 % - 25 %
21 % - 26 %
22 % - 27 %
Индекс
100
79
83
87
Източник: проверените данни на включените в извадката дружества
(129)
Складовите наличности в края на периода намаляват със 7 % през 2011 г., след което през РПП нарастват с 11 % спрямо 2010 г. В сравнение с производството, между 2010 г. и РПП складовите наличности в края на периода намаляват с 13 %.
4.4.3.4. Рентабилност, паричен поток, инвестиции, възвръщаемост на инвестициите и способност за привличане на капитал
(130)
През разглеждания период рентабилността, паричният поток, инвестициите и възвръщаемостта на инвестициите на производителите от Съюза, включени в извадката, се променят, както следва:
Таблица 11
Рентабилност, паричен поток, инвестиции и възвръщаемост на инвестициите
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПП
Рентабилност на продажбите в Съюза за несвързани клиенти (процент от оборота на продажбите)
- 20 %/- 15 %
- 15 %/- 10 %
- 10 %/- 5 %
- 14 %/- 9 %
Индекс
100
118
151
133
Паричен поток (в евро) (индекс)
100
- 10 515
- 6 086
- 8 933
Инвестиции (в евро) (индекс)
100
115
112
105
Възвръщаемост на инвестициите
- 25 %/- 20 %
- 45 %/- 40 %
- 40 %/- 35 %
- 45 %/- 40 %
Индекс
100
81
64
80
Източник: проверените данни на включените в извадката дружества
(131)
Комисията определи рентабилността на включените в извадката производители от Съюза, чрез изразяване на печалбата преди облагане с данъци от продажбите на сходния продукт на несвързани клиенти в Съюза като процент от оборота от тези продажби.
(132)
През разглеждания период промишлеността на Съюза понася значителни загуби. През 2010 г. промишлеността регистрира загуба от - 20 %/- 15 %. Между 2010 г. и РПП загубите намаляват с 33 %, но крайната стойност все още остава отрицателна през РПП: - 14 %/- 9 %. Нетният паричен поток е способността на производителите от Съюза да самофинансират дейността си. Паричният поток е бил положителен през 2010 г. Той внезапно спада през 2011 г., достигайки отрицателни стойности, на които се задържа през РПП.
(133)
При инвестициите се наблюдава тенденция на увеличаване. Спрямо 2010 г. през 2011 г. те се увеличават с 15 %, а през 2012 г. - с 12 %, като през РПП се задържат с 5 % над нивото от 2010 г.
(134)
Възвръщаемостта на инвестициите представлява печалбата в процент от нетната балансова стойност на инвестициите. Тя е от порядъка на - 25 %/- 20 % през 2010 г., след това намалява до около - 45 %/- 40 %, на които нива се задържа през РПП.
4.4.3.5. Размер на дъмпинговия марж и възстановяване от предишен дъмпинг
(135)
Тъй като вносът от засегнатите държави намалява значително и през разглеждания период е незначителен (вж. таблици 2 и 3 по-горе), размерът на дъмпинговите маржове не може да бъде оценен. С оглед обаче на оценката в съображения 136-144 по-долу, беше установено, че промишлеността на Съюза все още е в нестабилно и уязвимо състояние.
4.5. Заключение относно състоянието на промишлеността на Съюза
(136)
В Регламент (ЕО) № 1001/2008 Съветът стигна до заключението, че антидъмпинговите мерки върху вноса на разглеждания продукт от Република Корея и Малайзия, въведени през 2002 г., са довели само до частично възстановяване на промишлеността на Съюза. Тенденцията (с положителен характер) през разглеждания период в предишното преразглеждане (януари 2002 г. - юни 2007 г.) на показателите за вредата се дължи до голяма степен на повишеното търсене през 2007 г. и 2008 г.
(137)
След 2008 г. състоянието на промишлеността на Съюза обаче се е влошило съществено (в сравнение с 2007 г. и 2008 г.). Това развитие се дължи до голяма степен на спада на търсенето след 2008 г.
(138)
Някои показатели сочат положително развитие от 2010 г. насам. Например между 2010 г. и РПП потреблението в Съюза се увеличава с 20 %. Това увеличение се дължи отчасти на повишеното потребление на Съюза, което нараства с 8 % през същия период. В резултат от увеличението на производството има по-добро използване на капацитета, който се увеличава с повече от 20 %. Обемът на продажбите на промишлеността на Съюза нараства с 9 %, което съответства на увеличението на потреблението на Съюза, а пазарният дял на дружествата от Съюза остава непроменен. Като следствие от намаляването на броя на наетите лица с 10 % производителността също се увеличава (с 34 %).
(139)
Използването на капацитета обаче е ниско. Това се обяснява отчасти с факта, че е планирано съществуващата инфраструктура да се експлоатира на 3 смени на ден и 6 дни на седмица и максималният капацитет е изчислен съответно. През разглеждания период обаче промишлеността на Съюза е работила на две смени дневно, 5 дни седмично.
(140)
Тъй като постоянните разходи са важна част от производството, промишлеността на Съюза понася значителни загуби през разглеждания период. Въпреки подобрението с 30 % на финансовите резултати между 2010 г. и РПП загубите все още са били значителни през РПП (загуби в диапазона между - 14 % и - 9 %).
(141)
Тези големи загуби, заедно със значителния отрицателен паричен поток, са важни показатели, които показват уязвимото състояние на промишлеността на Съюза.
(142)
Следва да се отбележи, че в Регламент (ЕС) № 78/2013 на Съвета, с който бяха наложени антидъмпингови мерки срещу вноса на разглеждания продукт от Русия и Турция, бе установено, че промишлеността на Съюза е в застрашено и тежко икономическо състояние. Разглежданият период в тази процедура е от януари 2008 г. до септември 2011 г. и отчасти се припокрива с разглеждания период в рамките на настоящото разследване (14).
(143)
Мерките, приети в горепосочения регламент изглежда са имали положително въздействие, тъй като при някои показатели за вредата (например производство, използване на капацитета, производителност, рентабилност и потребление) се наблюдава положителна тенденция. Както обаче показва настоящото разследване, промишлеността на Съюза не се е възстановила напълно от предишния дъмпинг.
(144)
Поради това Комисията стига до заключението, че състоянието на промишлеността на Съюза е все още уязвимо и в някои отношения - далеч от това, което би могло да се очаква, ако тя се беше възстановила в пълна степен от вредата, установена при предишните разследвания.
5. ВЕРОЯТНОСТ ОТ ПОВТОРНО ВЪЗНИКВАНЕ НА ВРЕДА
5.1. Въздействие на прогнозния обем на вноса и на ценовия ефект, в случай че мерките бъдат отменени
(145)
В съображение 85 Комисията стигна до заключението, че отмяната на мерките би довело по всяка вероятност до повторно възникване на дъмпингов внос от засегнатите държави.
(146)
Разследването показа, че промишлеността на Съюза е в уязвимо състояние. Макар че през РПП състоянието слабо се е подобрило, през разглеждания период промишлеността на Съюза никога не е реализирала печалба.
(147)
Следователно всяко повторно възникване на дъмпингов внос от засегнатите държави би влошило допълнително нестабилното състояние на промишлеността на Съюза. Съществува риск този внос да заеме пазарния дял на промишлеността на Съюза на пазара на Съюза. Това ще доведе до още по-слабо използване на капацитета на промишлеността на Съюза, което е един от основните елементи, на които се дължат отрицателните резултати на промишлеността на Съюза през разглеждания период.
(148)
Повторното възникване на дъмпинговия внос би упражнило още по-силен ценови натиск върху промишлеността на Съюза и по този начин би допринесло за по-нататъшното влошаване на финансовите резултати на промишлеността на Съюза.
(149)
Поради това Комисията стига до заключението, че отмяната на мерките спрямо Република Корея и Малайзия по всяка вероятност би довело до повторно възникване на дъмпингов внос от тези държави, което да доведе до натиск върху цените на промишлеността на Съюза, обема на продажбите и пазарния дял, както и до влошаване на икономическото ѝ състояние. Отмяната на мерките срещу Република Корея и Малайзия би довело до повторно възникване на вредата вследствие на вероятното задълбочаване на вече лошото икономическо състояние, в което се намира понастоящем промишлеността на Съюза.
6. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
(150)
В съответствие с член 21 от основния регламент Комисията разгледа дали запазването на съществуващите антидъмпингови мерки спрямо Република Корея и Малайзия ще е в противоречие на интереса на Съюза като цяло. Интересът на Съюза бе определен на базата на оценка на всички различни засегнати интереси, включително тези на промишлеността на Съюза, на вносителите, на търговците на едро и на ползвателите.
(151)
На всички заинтересовани страни бе предоставена възможност да изразят становището си съгласно член 21, параграф 2 от основния регламент.
(152)
При първоначалното разследване бе счетено, че налагането на мерки не е в противоречие с интереса на Съюза. Тъй като настоящото разследване е преразглеждане и мерките са в сила от 2002 г., анализът им позволява оценяването на несъразмерно отрицателно въздействие върху заинтересованите страни чрез настоящите антидъмпингови мерки.
(153)
Въз основа на това беше разгледано дали въпреки заключенията за повторното възникване на дъмпинга и за вероятността от повторно възникване на вредата не са налице основателни причини, които в конкретния случай биха довели до заключението, че запазването на мерките няма да е в интерес на Съюза.
6.1. Интерес на промишлеността на Съюза
(154)
Макар че действащите антидъмпингови мерки предотвратяват навлизането на дъмпингов внос на пазара на Съюза, промишлеността на Съюза се намира в нестабилно състояние, както се потвърждава от отрицателните тенденции при някои ключови показатели за вредата.
(155)
Ако се допусне срокът на действие на мерките да изтече, има вероятност вероятното навлизане на значителни обеми дъмпингов внос от засегнатите държави да доведе до повторно възникване на вредата. Това навлизане вероятно би причинило, наред с другото, загуба на пазарен дял, спад на продажните цени, намаляване на използването на капацитета и като цяло би довело до сериозно влошаване на финансовото състояние на промишлеността на Съюза.
(156)
Поради това Комисията стига до заключението, че запазването на антидъмпинговите мерки спрямо Република Корея и Малайзия не би било в противоречие с интереса на промишлеността на Съюза.
6.2. Интерес на несвързаните вносители и ползвателите
(157)
При първоначалното разследване беше установено, че въздействието от налагането на мерките няма вероятност да окаже сериозно отрицателно въздействие върху състоянието на вносителите и на ползвателите в Съюза. Нито един от вносителите или ползвателите не оказа съдействие на настоящото разследване. Предвид липсата на доказателства, че действащите мерки са оказали съществено влияние върху тези групи, може да се заключи, че продължаването на действието на мерките няма да окаже отрицателно влияние в значителна степен върху вносителите и ползвателите в Съюза.
6.3. Заключение относно интереса на Съюза
(158)
Въз основа на гореизложеното Комисията стигна до заключението, че не са налице основателни причини, поради които налагането на мерки върху вноса на ПТ с произход от Република Корея и Малайзия да не е в интерес на Съюза.
7. АНТИДЪМПИНГОВИ МЕРКИ
(159)
От изложените по-горе съображения следва, че съгласно член 11, параграф 2 от основния регламент антидъмпинговите мерки, приложими към вноса на някои принадлежности за тръбопроводи с произход от Република Корея и Малайзия, следва да бъдат запазени.
(160)
Независимо от това, както се вижда от настоящото разследване, общото състояние на промишлеността на Съюза постепенно се подобрява и налагането през 2013 г. на окончателни антидъмпингови мерки срещу вноса от Русия и Турция на същия продукт (вж. съображение 5) изглежда има допълнителен положителен ефект върху състоянието на промишлеността на Съюза, както е обяснено в съображение 143. Впоследствие въз основа на цялостния анализ на вредата и на вероятното развитие на пазара в контекста на мерките в сила бе преценено, че по-кратък период от пет години може да е достатъчен на промишлеността на Съюза да завърши своето икономическо и финансово възстановяване.
(161)
Освен това състоянието на промишлеността на Съюза и анализът на вредата не може да се оценяват само предвид (евентуалния) внос на разглеждания продукт от Република Корея и Малайзия; състоянието на промишлеността на Съюза се влияе от другия внос и от мерките срещу него, и по-специално горепосочените мерки срещу Русия и Турция.
(162)
Поради това се счита, че с оглед на специфичните обстоятелства в настоящия случай, по изключение мерките следва да не бъдат удължени за целия петгодишен период, предвиден по силата на основния регламент, а следва да изтекат едновременно с окончателните мерки върху вноса от Турция и Русия, в частност. Това привеждане в съответствие на продължителността на мерките дава възможност и за всеобхватен и съгласуван преглед на въздействието върху промишлеността на Съюза на евентуалните дъмпингови практики, ако такова преразглеждане е необходимо в бъдеще.
(163)
Срокът на действащите понастоящем мерки върху вноса на ПТ от Русия и Турция ще изтече на 29 януари 2018 г. Следователно окончателните антидъмпингови мерки срещу вноса на ПТ с произход от Корея и Малайзия следва да бъдат съответно приведени в съответствие и поради това следва да изтекат на същата дата.
(164)
Комитетът за защита на отрасъла за стоманени съединителни елементи за челно заваряване на Европейския съюз изразява съгласие, че предложеният срок на действие ще даде възможност за съвместна процедура по преразглеждане в бъдеще, ако такава бъде поискана, и по този начин - за един задълбочен анализ на дъмпинга и на вредата, обхващащ вноса от няколко държави. Той твърди обаче, че след РПП общият внос на разглеждания продукт от всички държави масово е нараснал, докато средната цена на вноса рязко е спаднала. Това развитие след РПП предполагаемо е довело до влошаване на състоянието на промишлеността на Съюза и условията за налагане на окончателни антидъмпингови мерки за период, по-малък от пет години, вече не са налице.
(165)
Комисията отбелязва, че предполагаемото развитие след РПП (т.е. увеличаването на вноса при намалени цени) се основава на обществено достъпни данни на Евростат, които включват видове на продукта, които не са обхванати от настоящото разследване. Статистическите данни за вноса след РПП -на разположение на Комисията и които се отнасят само за разглеждания продукт, показват обаче, че след РПП вносът е намалял с 10-15 %, макар и средната цена на този внос също да е намаляла (15-20 %). Комисията счита, че развитието след РПП на вноса на разглеждания продукт, при липса на всякакви други подкрепящи доказателства относно състоянието на промишлеността на Съюза, не прави недействителни изводите на Комисията по отношение на подходящия период за налагане на окончателни антидъмпингови мерки (вж. съображения 160-163). Поради това горното твърдение беше отхвърлено.
(166)
Съобразно с това и с оглед на заключенията, направени по отношение на вероятността от повторно възникване на дъмпинга и на вредата от него, действащите антидъмпингови мерки, приложими към вноса на принадлежности за тръбопроводи с произход от Република Корея и Малайзия, запазени с Регламент (ЕО) № 1001/2008 на Съвета, последно изменен с Регламент (ЕС) № 363/2010 на Съвета, следва да бъдат запазени до 29 януари 2018 г.
(167)
Комитетът, учреден съгласно член 15, параграф 1 от основния регламент, не представи становище,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. Налага се окончателно антидъмпингово мито върху вноса на принадлежности за тръбопроводи (различни от отлетите принадлежности за тръбопроводи, фланците и резбованите принадлежности за тръбопроводи) от желязо или стомана (с изключение на неръждаемата стомана), чийто най-голям външен диаметър не превишава 609,6 mm, от вид, използван за челно заваряване или за други цели, класирани понастоящем в кодове по КН ex 7307 93 11, ex 7307 93 19 и ex 7307 99 80 (кодове по ТАРИК 7307931191, 7307931193, 7307931194, 7307931195, 7307931199, 7307931991, 7307931993, 7307931994, 7307931995, 7307931999, 7307998092, 7307998093, 7307998094, 7307998095 и 7307998098), с произход от Република Корея и Малайзия.
2. Ставката на окончателното антидъмпингово мито, приложима към нетната цена франко границата на Съюза преди обмитяване на продуктите, описани в параграф 1 и произведени от изброените по-долу дружества, е следната:
Държава
Дружество
Митническа ставка (%)
Код по ТАРИК
Малайзия
Anggerik Laksana Sdn Bhd, Selangor Darul Ehsan
59,2
A324
Pantech Steel Industries Sdn Bhd
49,9
A961
Всички други дружества
75,0
A999
Република Корея
Всички дружества
44,0
-
3. Освен ако е предвидено друго, се прилагат действащите разпоредби в областта на митата.
Член 2
Настоящият регламент влиза в сила в деня след деня на публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Срокът му на действие изтича на 29 януари 2018 г.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Брюксел на 2 декември 2014 година.
KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) Nr. 1283/2014
2014 m. gruodžio 2 d.
kuriuo, atlikus priemonių galiojimo termino peržiūrą pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 1225/2009 11 straipsnio 2 dalį, tam tikroms importuojamoms Korėjos Respublikos ir Malaizijos kilmės vamzdžių ir vamzdelių jungiamosioms detalėms iš geležies ar plieno nustatomas galutinis antidempingo muitas
EUROPOS KOMISIJA,
atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
atsižvelgdama į 2009 m. lapkričio 30 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1225/2009 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių (1), ypač į jo 11 straipsnio 2 dalį,
kadangi:
1. PROCEDŪRA
1.1. Galiojančios priemonės
(1)
Galiojančios antidempingo priemonės nustatytos tam tikroms importuojamoms Korėjos Respublikos ir Malaizijos (toliau - nagrinėjamosios šalys) kilmės vamzdžių ir vamzdelių jungiamosioms detalėms (toliau - VVJD arba nagrinėjamasis produktas) Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1514/2002 (2) (toliau - pradinės priemonės).
(2)
Malaizijai taikomi 75 % antidempingo muitai, išskyrus bendroves „Anggerik Laksana Sdn Bhd“ ir „Pantech Steel Industries Sdn. Bhd.“, kurioms atitinkamai taikomas 59,2 % ir 49,9 % antidempingo muitas. Visoms Korėjos Respublikos bendrovėms taikomas 44 % antidempingo muitas.
(3)
Pradinių priemonių taikymas pratęstas Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1001/2008 (3) su paskutiniais pakeitimais, padarytais Tarybos reglamentu (ES) Nr. 363/2010 (4) (toliau - galiojančios priemonės).
1.2. Galiojančios priemonės, taikomos kitoms trečiosioms šalims
(4)
Šio tyrimo aprėpčiai nepriskiriamos iš Kinijos Liaudies Respublikos ir Tailando eksportuojamam nagrinėjamam produktui taikomos galiojančios antidempingo priemonės (5). Kinijos kilmės nagrinėjamajam produktui taikomų priemonių taikymas išplėstas importuojamam tam pačiam produktui, siunčiamam iš Taivano (6), Indonezijos (7), Šri Lankos (8) ir Filipinų (9). 2014 m. rugsėjo 3 d. Komisija pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalį inicijavo iš Kinijos Liaudies Respublikos importuojamoms VVJD taikomų priemonių galiojimo termino peržiūrą ir išplėtė priemonių taikymą Taivanui, Indonezijai, Šri Lankai ir Filipinams. Komisija Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje paskelbė pranešimą apie inicijavimą (10). Eksportui iš Tailando taikomos antidempingo priemonės nustojo galioti.
(5)
2013 m. sausio mėn. priemonės nustatytos importuojamam Rusijos ir Turkijos kilmės nagrinėjamajam produktui (11).
1.3. Priemonių galiojimo termino peržiūros inicijavimas
(6)
2013 m. vasario 8 d. Europos Komisija (toliau - Komisija) paskelbė pranešimą (12) apie artėjančią galiojančių antidempingo priemonių, susijusių su Korėjos Respublikos ir Malaizijos kilmės VVJD, galiojimo pabaigą.
(7)
2013 m. birželio 26 d. Komisija gavo prašymą inicijuoti šių priemonių galiojimo termino peržiūrą pagal Reglamento (EB) Nr. 1225/2009 (toliau - pagrindinis reglamentas) 11 straipsnio 2 dalį.
(8)
Europos Sąjungos sandūriniu būdu privirinamų jungiamųjų detalių iš plieno pramonės interesus ginantis komitetas (toliau - pareiškėjas) gamintojų, kurie pagamina daugiau nei 40 % viso Sąjungoje pagaminamo nagrinėjamojo produkto, vardu pateikė prašymą.
(9)
Prašymas buvo grindžiamas tuo, kad pasibaigus priemonių galiojimui dempingas ir Sąjungos pramonei daroma žala veikiausiai pasikartotų.
(10)
2013 m. spalio 15 d. Komisija inicijavo priemonių galiojimo termino peržiūrą pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalį. Komisija Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje paskelbė pranešimą apie inicijavimą (13).
1.4. Suinteresuotosios šalys
(11)
Pranešime apie inicijavimą Komisija paragino suinteresuotąsias šalis pranešti jai apie ketinimą dalyvauti atliekant peržiūros tyrimą. Komisija konkrečiai pranešė pareiškėjui, kitiems žinomiems Sąjungos gamintojams, naudotojams, importuotojams, eksportuojantiems Korėjos Respublikos ir Malaizijos gamintojams bei Korėjos ir Malaizijos valdžios institucijoms apie priemonių galiojimo termino peržiūros inicijavimą ir pakvietė juos bendradarbiauti.
(12)
Visos suinteresuotosios šalys turėjo galimybę pateikti pastabų dėl peržiūros inicijavimo ir paprašyti, kad Komisija ir (arba) prekybos bylas nagrinėjantis pareigūnas jas išklausytų.
1.4.1. Atranka
(13)
Pranešime apie inicijavimą Komisija nurodė, kad ji gali vykdyti Sąjungos gamintojų, importuotojų ir eksportuojančių Korėjos gamintojų atranką pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnį.
a) Sąjungos gamintojų atranka
(14)
Pranešime apie inicijavimą Komisija nurodė preliminariai atlikusi Sąjungos gamintojų atranką ir paragino suinteresuotąsias šalis pateikti pastabų. Bendrovės atrinktos remiantis panašaus produkto gamybos ir pardavimo Sąjungoje apimtimi peržiūros tiriamuoju laikotarpiu (toliau - PTL) ir atsižvelgiant į geografinį pasiskirstymą; atrinkti keturi Sąjungos gamintojai arba Sąjungos gamintojų grupės (penkios individualios bendrovės) Vokietijoje, Prancūzijoje, Italijoje, Rumunijoje ir Austrijoje. Pastabų negauta ir preliminariai atrinktos bendrovės pasirinktos galutinai.
(15)
Tačiau dėl nepakankamo bendradarbiavimo po tyrimo inicijavimo Komisija iš atrinktų bendrovių sąrašo turėjo išbraukti du atrinktus Sąjungos gamintojus. Likusioms dviem bendrovėms ir bendrovių grupei (trims individualioms bendrovėms) tenka 49 % Sąjungos gamybos ir 45 % Sąjungos pardavimo, jų gamyklos veikia trijose skirtingose šalyse. Todėl atrinktos pakoreguoto sąrašo bendrovės vis tiek yra tipiškos Sąjungos pramonės bendrovės.
b) Importuotojų atranka
(16)
Kad galėtų nuspręsti, ar atranka yra būtina (o jei būtina, kad galėtų atrinkti bendroves), Komisija paprašė nesusijusių importuotojų pateikti pranešime apie inicijavimą nurodytą informaciją. Tačiau atliekant šį tyrimą nebendradarbiavo nė vienas importuotojas.
c) Eksportuojančių Korėjos Respublikos gamintojų atranka
(17)
Kad galėtų nuspręsti, ar atranka yra būtina (o jei būtina, kad galėtų atrinkti bendroves), Komisija paprašė visų eksportuojančių Korėjos gamintojų pateikti pranešime apie inicijavimą nurodytą informaciją. Be to, Komisija paprašė Korėjos Respublikos atstovybės Europos Sąjungoje nurodyti kitus eksportuojančius gamintojus, jei tokių yra, kurie galbūt norėtų dalyvauti atliekant tyrimą, ir (arba) su jais susisiekti.
(18)
Du eksportuojantys Korėjos gamintojai pateikė prašomą informaciją, tačiau tik vienas sutiko bendradarbiauti ir būti atrinktas. Todėl buvo nuspręsta, kad eksportuojančių Korėjos gamintojų atranka nebuvo būtina.
d) Eksportuojantys Malaizijos gamintojai
(19)
Atsižvelgiant į nedidelį žinomų eksportuojančių Malaizijos gamintojų skaičių Komisijos pranešime apie inicijavimą atrankos nebuvo numatyta.
(20)
Komisija visų eksportuojančių gamintojų paprašė pranešti apie save per 15 dienų po pranešimo apie inicijavimą paskelbimo. Be to, Komisija paprašė Malaizijos atstovybės Europos Sąjungoje nurodyti kitus eksportuojančius gamintojus, jei tokių yra, kurie galbūt norėtų dalyvauti atliekant tyrimą, ir (arba) su jais susisiekti.
1.4.2. Klausimyno atsakymai
(21)
Komisija klausimynus nusiuntė visoms atrinktoms Sąjungos bendrovėms, bendradarbiaujančiai Korėjos bendrovei ir visiems žinomiems eksportuojantiems Malaizijos gamintojams.
(22)
Vienas Sąjungos gamintojas neatsakė į klausimyną, o kitas Sąjungos gamintojas į klausimyną atsakė tik iš dalies ir po to, kai jam buvo išsiųstas raštas dėl informacijos neišsamumo, į jį neatsakė. Šie du Sąjungos gamintojai vėliau buvo išbraukti iš atrinktų bendrovių sąrašo (žr. 15 konstatuojamąją dalį). Vienas eksportuojantis Korėjos gamintojas pateikė klausimyno atsakymus. Nė vienas eksportuojantis Malaizijos gamintojas klausimyno atsakymų nepateikė.
1.4.3. Tikrinamieji vizitai
(23)
Komisija rinko ir tikrino visą informaciją, kurią manė esant reikalingą dempingo ir jo daromos žalos pasikartojimo tikimybei nustatyti ir įvertinti, ar priemonių nustatymas prieštarautų Sąjungos interesams. Tikrinamieji vizitai pagal pagrindinio reglamento 16 straipsnį buvo vykdyti šių bendrovių patalpose:
Sąjungos gamintojų:
-
„Erne Fittings GmbH“, Šlinsas, Austrija ir susijusios bendrovės „Siekman Fittings“, Lonė, Vokietija,
-
„Vallourec Fittings S.A.“, Prancūzija;
eksportuojančių Korėjos Respublikos gamintojų:
-
„TK Corporation“, Busanas.
1.5. Peržiūros tiriamasis laikotarpis ir nagrinėjamasis laikotarpis
(24)
Atliekant dempingo pasikartojimo tikimybės tyrimą buvo nagrinėjamas 2012 m. spalio 1 d.-2013 m. rugsėjo 30 d. laikotarpis (toliau - peržiūros tiriamasis laikotarpis arba PTL).
(25)
Atliekant žalos tęsimosi arba pasikartojimo tikimybei įvertinti svarbių tendencijų tyrimą buvo nagrinėjamas laikotarpis nuo 2010 m. sausio 1 d. iki peržiūros tiriamojo laikotarpio pabaigos (toliau - nagrinėjamasis laikotarpis).
1.6. Atskleidimas
(26)
2014 m. rugsėjo 12 d. Komisija visoms suinteresuotosioms šalims atskleidė esminius faktus ir aplinkybes, kuriais remiantis buvo ketinama toliau taikyti galiojančias antidempingo priemones ir paragino visas suinteresuotąsias šalis pateikti pastabas. Komisija išnagrinėjo suinteresuotųjų šalių pateiktas pastabas ir, kai tinkama, į jas atsižvelgė.
2. NAGRINĖJAMASIS PRODUKTAS IR PANAŠUS PRODUKTAS
2.1. Nagrinėjamasis produktas
(27)
Nagrinėjamasis produktas yra Korėjos Respublikos ir Malaizijos kilmės vamzdžių ir vamzdelių jungiamosios detalės (išskyrus lietines jungiamąsias detales, junges ir jungiamąsias detales su įsriegtais sriegiais) iš geležies arba plieno (neįskaitant nerūdijančio plieno), kurių didžiausias išorinis skersmuo neviršija 609,6 mm, kurios naudojamos privirinimui sandūriniu būdu arba kitiems tikslams ir kurių KN kodai šiuo metu yra ex 7307 93 11, ex 7307 93 19 ir ex 7307 99 80 (toliau - nagrinėjamasis produktas arba VVJD).
2.2. Panašus produktas
(28)
Atlikus peržiūros tyrimą patvirtinta, kad, kaip ir pradiniame tyrime, nagrinėjamosiose šalyse gaminamos VVJD, parduodamos vidaus rinkoje ir (arba) eksportuojamos į Sąjungą ir (arba) kitas eksporto rinkas, pasižymi tokiomis pačiomis pagrindinėmis fizinėmis, techninėmis ir cheminėmis savybėmis ir galutine paskirtimi kaip Sąjungos pramonės Sąjungoje parduodami produktai.
(29)
Todėl Komisija nusprendė, kad šis produktas laikomas panašiu produktu, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 1 straipsnio 4 dalyje.
3. DEMPINGO PASIKARTOJIMO TIKIMYBĖ
(30)
Komisija pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalį nagrinėjo, ar yra tikimybė, kad pasibaigus galiojančių priemonių galiojimo terminui dempingas iš nagrinėjamųjų šalių pasikartotų.
3.1. Korėjos Respublika
3.1.1. Pirminės pastabos
(31)
Vienas didžiausių Korėjos VVJD gamintojų „TK Corporation“ bendradarbiavo atliekant tyrimą. Šiai bendradarbiaujančiai bendrovei teko 25-40 % Korėjos VVJD eksporto (tikslus skaičius nepateikiamas konfidencialumo sumetimais). „TK Corporation“ Komisijai pateikė klausimyno atsakymus, įskaitant duomenis apie pardavimą vidaus rinkoje ir eksportui bei gamybos sąnaudas. Komisija manė, kad atsižvelgiant į bendrovei tenkančią Korėjos VVJD eksporto dalį, analizuojant per PTL Korėjos vykdytą dempingą ir iš dalies dempingo pasikartojimą galėtų būti remiamasi bendrovės duomenimis. „TK Corporation“ atsakymai buvo patikrinti.
3.1.2. Importas dempingo kaina per PTL
(32)
Per PTL VVJD importo iš Korėjos į Sąjungą apimtis buvo nedidelė (mažiau nei 50 tonų). Dalį šio eksportuoto produkto pardavė vienintelis bendradarbiaujantis eksportuojantis gamintojas „TK Corporation“. Buvo aišku, kad šis kiekis nebuvo tipiškas, nes jis sudarė mažiau nei 0,1 % „TK Corporation“ gamybos apimties. Be to, buvo neaišku, ar už importą iš „TK Corporation“ buvo sumokėtas antidempingo muitas, todėl dvejojama, ar toks importuotas produktas iš tiesų pateko į Sąjungos muitų teritoriją. Be to, šis produktas buvo parduotas trims konkretiems projektams, kuriems taikytos konkrečios jungiamųjų detalių specifikacijos (taigi, pardavimas nebuvo tipiškas), ir parduota kartu su kitomis jungiamosiomis detalėmis (daugiausia iš nerūdijančio plieno). Dėl išvardytų priežasčių remiantis „TK Corporation“ VVJD importu į Sąjungą per PTL nebuvo įmanoma prasmingai išnagrinėti dempingo.
(33)
Atskleidus faktus „TK Corporation“ nurodė, kad nagrinėdama dempingą Komisija turėjo remtis bendrovės pardavimu eksportui į Sąjungą dėl šių priežasčių: i) bendrovės pradavimas eksportui į Sąjungą per PTL buvo didelės apimties, taigi tipiškas, nes „nepaisant taikomų muitų, tokį pardavimą sudarė 26 sąskaitos faktūros - 282 atskiri sandoriai“; ii) dėl neaiškumo, susijusio su antidempingo muito mokėjimu, daliai parduodamo produkto (skirto lengvatinio apmokestinimo projektui) antidempingo muitas nebūtų taikomas, o už kitą dalį per PTL parduoto produkto importuotojai ne visada mokėjo antidempingo muitus, nes produktai buvo neteisingai klasifikuoti ir importuotojai nesuprato, kad reikia sumokėti antidempingo muitus. Todėl importuotojams pranešta apie šią klaidą ir jie šiuos antidempingo muitus sumokėjo atgaline data ir iii) pardavimo eksportui į Sąjungą sąlygos buvo įprastos, nes nebuvo taikomas trumpesnis pristatymo terminas, o taikytoms kainoms nebuvo taikytas kryžminis kompensavimas.
(34)
Šios pastabos buvo tinkamai išnagrinėtos. „TK Corporation“ neužginčijo, kad jos pardavimo eksportui į Sąjungą lygis buvo žemas, tiek absoliučiais dydžiais, tiek palyginti su bendra bendrovės panašaus produkto gamybos apimtimi (mažiau nei 0,1 %). Komisija teigia, kad tokia labai maža apimtis, tiek santykinai, tiek absoliučiais dydžiais, negali būti laikoma tipiška.
(35)
Be to, remdamasi pateiktais dokumentais, Komisija negalėjo patvirtinti, kuri „TK Corporation“ tariamai Sąjungoje parduoto produkto dalis buvo tinkamai klasifikuota ir importuota, o patvirtinantys dokumentai buvo pateikti tik po tikrinamojo vizito, todėl teiginio, kad kainos nebuvo kryžmiškai kompensuotos, nebuvo galima patikrinti ir jo negalima priimti. Bet kokiu atveju, kalbant apie abu klausimus, atsižvelgiant į 34 konstatuojamojoje dalyje pateiktą tyrimo išvadą, Komisijai nereikia priimti galutinio sprendimo, nes net visa nurodyta „TK Corporation“ pardavimo Sąjungoje apimtis negali būti laikoma pakankamai tipiška.
(36)
Todėl Komisija patvirtina, kad atliekant šį priemonių galiojimo termino peržiūros tyrimą „TK Corporation“ pardavimu Sąjungoje per PTL negali būti remiamasi siekiant prasmingai išnagrinėti dempingą.
3.1.3. Dempingo pasikartojimo tikimybės įrodymas
(37)
Komisija nagrinėjo, ar yra tikimybė, kad nustojus galioti priemonėms dempingas pasikartos. Tai atliekant nagrinėti tokie aspektai: eksporto į kitas šalis kaina, gamybos pajėgumai, nepanaudoti pajėgumai Korėjoje ir Sąjungos rinkos patrauklumas.
3.1.3.1. Eksportas iš Korėjos į kitas šalis
(38)
Dėl nedidelės VVJD importo iš Korėjos į Sąjungą apimties ir šio pardavimo kainų nepatikimumo (žr. 32-36 konstatuojamąsias dalis), Komisija padarė išvadą, kad tikėtinam eksporto į Sąjungą kainų lygiui, jei priemonės nustotų galioti, įvertinti turėtų būti taikomi duomenys, susiję su Korėjos VVJD pardavimu į kitas šalis.
(39)
Nutarta pirmiausia išnagrinėti Korėjos pardavimą į Jungtines Amerikos Valstijas (toliau - JAV), nes, priešingai nei kitų šalių, į kurias eksportuoja Korėja, šios rinkos dydis panašus į Sąjungos rinkos, joje veikia daug vidaus gamintojų, importas užima didelę rinkos dalį ir taikomos nedidelės importo tarifo normos, todėl ši rinka labai konkurencinga. Be to, JAV yra pagrindinė Korėjos eksporto rinka tiek vertinant bendrai, tiek pagal „TK Corporation“.
(40)
Atliekant tyrimą išnagrinėtas ir visas kitas Korėjos VVJD pardavimas eksportui.
(41)
Apskaičiuotas dempingas, susijęs tiek su pardavimu į JAV, tiek į visas kitas eksporto paskirties šalis (dėl 32-36 konstatuojamosiose dalyse nurodytų priežasčių neįskaitant Sąjungos).
a) Normalioji vertė
(42)
Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 1 dalį, kai tai buvo įmanoma, normalioji „TK Corporation“ vertė pagrįsta nepriklausomų pirkėjų vidaus rinkoje mokėtomis arba mokėtinomis kainomis įprastomis prekybos sąlygomis.
(43)
Tų rūšių produktui, kuriam nebuvo galima taikyti šio metodo, normalioji vertė apskaičiuota pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 3 dalį.
(44)
Tai padaryta remiantis faktinėmis „TK Corporation“ gamybos sąnaudomis, nurodytomis klausimyno atsakymuose, t. y. faktinėmis gamybos sąnaudomis, prie kurių pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6 dalį pridėtos faktinės pardavimo, bendrosios bei administracinės (PBA) išlaidos ir pelnas.
b) Eksporto kaina
(45)
Kaip paaiškinta 32-36 konstatuojamosiose dalyse, „TK Corporation“ pardavimas Sąjungoje negali būti naudojamas dempingui apskaičiuoti, todėl eksporto kainos buvo pagrįstos bendrovės eksportu į kitų trečiųjų šalių rinkas.
(46)
Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 9 dalį taikyta „TK Corporation“ eksporto į kitas šalis kaina, pakoreguota iki gamintojo kainų EXW sąlygomis, prireikus atsižvelgiant į, inter alia, transporto sąnaudas, muitus ir mokesčius.
c) Palyginimas ir koregavimai
(47)
Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 11 dalį vidutinė svertinė normalioji vertė buvo palyginta su VVJD vidutine svertine eksporto kaina gamintojo kainų EXW sąlygomis lygiu.
(48)
Siekiant užtikrinti, kad būtų teisingai palyginta normalioji vertė ir eksporto kaina, pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalį atsižvelgta į kainoms ir kainų palyginamumui poveikio turinčių veiksnių skirtumus. Šiuo atžvilgiu koreguota atsižvelgiant į vežimo vidaus keliais, jūrų frachto, draudimo, tvarkymo, krovos ir papildomas sąnaudas.
(49)
Siekiant atskirti įvairių rūšių nagrinėjamąjį produktą, pagal pradinio produkto kontrolės numerio (PKN) metodą, skirtą užfiksuoti įvairias produkto rūšis, numatyta 11 skaitmenų sistema. Dempingo skaičiavimas atliktas taikant šiek tiek sutrumpintą PKN struktūrą, pagal kurią taikomi 7 skaitmenys. Specifikacijų standarto ir medžiagos markės skiltys buvo pakeistos supaprastintu kriterijumi, pagal kurį iš nelegiruotojo plieno pagaminti produktai buvo atskirti nuo produktų, pagamintų iš legiruotojo plieno. Tai atlikta nustačius, kad naudotos standartinės specifikacijos (kaip antai ANSI arba EN) mažai skyrėsi, o medžiagos markės nustatymo sistemos atitiko taikytą standartą. Todėl taikant supaprastintą sistemą dempingo (ir žalos) skaičiavimuose padidėjo tūkstančių PKN suderinamumo lygis, o skaičiavimo rezultatai nebuvo iškraipyti.
(50)
„TK Corporation“ paprašė Komisijos pradinę PKN sistemą pakeisti į 16 skaitmenų, bet šis prašymas buvo atmestas, nes pagal taikytą sistemą galima veiksmingai skirti nagrinėjamojo produkto kategorijas. Be to, reikėtų pažymėti, kad jei būtų taikomi 7, 11 arba 16 skaitmenų, apskaičiuoti dempingo (ir žalos) skirtumai nelabai pasikeistų, nes vidutinės „TK Corporation“ pardavimo skirtingose rinkose kainos labai skyrėsi.
(51)
Antroji skaičiavimo problema buvo susijusi su dempingo skaičiavimui taikytu apimties nustatymo metodu. „TK Corporation“ teigė, kad jos pardavimo sąskaitose faktūrose, jos kainodaros gairėse (potencialiems) pirkėjams ir jos apskaitoje kiekis nurodomas vienetais, todėl skaičiuojant taip pat turėtų būti remiamasi vienetais. Klausimyne prašyta nurodyti kiekį svoriu, bet „TK Corporation“ tam tikrą parduotą kiekį nurodė vienetais. Tokį vienetais nurodytą parduotą kiekį „TK Corporation“ perskaičiavo pagal svorį ir pateikė patikslindama neišsamią informaciją. Komisija nusprendė, kad skaičiavimas pagal svorį yra geriausias metodas, nes:
-
skaičiuojant vienetais gali būti iškraipymų dėl vidutinės vieneto kainos, nes vienetai neatspindi vieneto svorio, o tai svarbu nagrinėjamojo produkto sąnaudoms (ir kainai) nustatyti,
-
žalai apskaičiuoti reikia taikyti svorį, nes tokį metodą taiko Sąjungos gamintojai, ir būtų nesuderinama taikyti skirtingus metodus dempingui ir žalai (priverstiniam kainų mažinimui) apskaičiuoti, be to,
-
Sąjungos muitinės įstaigų duomenyse ir Korėjos eksporto statistiniuose duomenyse nurodytas tik nagrinėjamojo produkto svoris.
(52)
Be to, reikėtų pažymėti, kad jei būtų skaičiuojama vienetais, apskaičiuoti dempingo skirtumai apskritai nelabai pasikeistų, nes nustatyta, kad vidutinės „TK Corporation“ pardavimo skirtingose rinkose kainose labai skyrėsi.
(53)
Atskleidus faktus „TK Corporation“ pakartojo pastabą, kad Komisija dempingo skaičiavimus turėjo pagrįsti vienetais, o ne svoriu. Viena iš nurodytų priežasčių buvo tai, kad „TK Corporation“ pardavimo ir sąnaudų duomenys yra išreikšti vienetais, taigi dėl perskaičiavimo pagal svorį skaičiuojant dempingo skirtumą būtų atsiradę iškraipymų.
(54)
Dėl palyginimo su Sąjungos pramone „TK Corporation“ nurodė, kad Komisija neapskaičiavo žalos skirtumo, o dempingo skirtumui palyginimas su Sąjungos pramonės sąnaudų ir pardavimo duomenimis nereikalingas. Be to, „TK Corporation“ teigė, kad sandoriuose, taip pat ir sudarytuose Sąjungos pramonės, naudojamas matavimo vienetas yra vienetai, o ne kilogramai arba tonos.
(55)
Galiausiai „TK Corporation“ nematė ryšio su Sąjungos muitinės įstaigų duomenimis ir Korėjos eksporto statistiniais duomenimis, kurie nurodyti pagal svorį.
(56)
Šios pastabos buvo tinkamai išnagrinėtos. Pirmiausia svarbu pažymėti, kad „TK Corporation“ nepateikė alternatyvaus dempingo skaičiavimo pagal vienetus. Iš tiesų, nors ji teigė, kad skaičiuojant pagal vienetus rezultatai būtų tikslesni, ji to neįrodė. Komisija primena, kad apskaičiuoti dideli dempingo skirtumai ir, kaip paaiškinta 52 konstatuojamojoje dalyje, palyginus dempingo skirtumus, nustatytus pagal svorį ir pagal vienetus, jie iš esmės nesiskyrė. Kitaip tariant, neginčijama, kad nepriklausomai nuo taikyto metodo, būtų nustatyti dideli dempingo skirtumai. Be to, svarbu priminti, kad pardavimo ir sąnaudų duomenis iš vienetų į svorį „TK Corporation“ perskaičiavo pati, taikydama savo metodą. Be to, jos svetainėje pateikiamas katalogas, kuriame nurodytas kiekvienos rūšies jungiamosios detalės apytikslis svoris.
(57)
Kaip įrodyta Komisijos patikrintose sąskaitose faktūrose, Sąjungos pramonės sandoriai išreikšti tiek svoriu, tiek vienetais. Be sąskaitų faktūrų išrašymo, skaičiavimo pagal svorį metodas naudotas pajėgumams, gamybos apimčiai ir gamybos sąnaudoms apskaičiuoti - ne tik Sąjungoje, bet ir visame pasaulyje bei Korėjoje. Žaliavos, svarbiausia nagrinėjamojo produkto gamybos sąnaudų sudėtinė dalis, įsigyjamos tonomis. Kiti veiksniai, kaip antai energijos suvartojimas, darbo ir frachto sąnaudos, taip pat skaičiuojamos pagal svorį. Sąjungos pramonė metų pabaigos nuolaidas pirkėjams taip pat nustato pagal pirkėjo įsigytą kiekį (tonomis), o ne pagal vienetų skaičių. Be to, šioje priemonių galiojimo termino peržiūroje turėjo būti (ir buvo - žr. 98-105 konstatuojamąsias dalis) apskaičiuoti priverstinio kainų mažinimo skirtumai, todėl teiginys, kad Korėjos ir Sąjungos pramonės duomenų nereikėjo palyginti, kaip nurodyta 54 konstatuojamojoje dalyje apibendrintame teiginyje, nėra teisingas.
(58)
Tyrime naudoti surinkti pasauliniai duomenys, įskaitant Korėjos eksporto duomenis ir Sąjungos muitinių statistinius duomenis, buvo išreikšti tik svoriu. Jie buvo taikyti, inter alia, Korėjos nagrinėjamojo produkto eksportui į Sąjungą ir kitas trečiąsias šalis nagrinėti. Tokio eksporto „TK Corporation“ daliai nustatyti ir bendrovės pardavimo į Sąjungą apimčiai, nurodytai klausimyno atsakymuose, kryžmiškai patikrinti buvo būtina „TK Corporation“ duomenis perskaičiuoti pagal svorį, nes perskaičiuoti Korėjos eksporto statistinių duomenų ir Sąjungos muitinės statistinių duomenų pagal vienetus nebuvo įmanoma.
(59)
Galiausiai svarbu pažymėti, kad ankstesniuose tyrimuose (kaip antai tyrime, kurį atlikus nustatytos pradinės priemonės, ir pirmoje priemonių galiojimo termino peržiūroje, po kurios nustatytos galiojančios priemonės) ir naujesniuose tyrimuose, susijusiuose su tuo pačiu Rusijos ir Turkijos kilmės produktu, taip pat taikytas svoriu pagrįstas metodas.
(60)
Atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta, Komisija patvirtina, kad teiginys, jog skaičiavimai turėtų būti atliekami pagal vienetus, turėtų būti atmestas.
d) Dempingas per PTL
(61)
Taip apskaičiuoti „TK Corporation“ dempingo skirtumai buvo 46 % ir 27 %, priklausomai nuo eksporto paskirties šalies.
3.1.3.2. Korėjos gamybos pajėgumai
(62)
Dėl visų Korėjos gamybos pajėgumų ir nepanaudotų pajėgumų atlikdama tyrimą Komisija gavo informacijos tik iš „TK Corporation“. Atitinkamai Komisija, siekdama padaryti išvadas šiuo klausimu, turėjo vadovautis pagrindinio reglamento 18 straipsniu; Komisijos turima informacija - „TK Corporation“ pateikta patikrinta informacija, susijusi tik su šia bendrove, ir visos šalies informacija, įtraukta į prašymą atlikti priemonių galiojimo termino peržiūrą.
(63)
„TK Corporation“ nurodyti nepanaudoti pajėgumai buvo tinkamai patikrinti. Ekstrapoliavusi „TK Corporation“ nurodytus nepanaudotus pajėgumus per PTL pagal bendrovei tenkančią bendros Korėjos eksporto apimties dalį, Komisija apskaičiavo, kad bendri nepanaudoti pajėgumai Korėjoje sudarytų bent 15 000 tonų, o tai atitinka maždaug 25 % viso Sąjungos suvartojimo. Tačiau dėl tokių skaičiavimų svarbu pažymėti, kad gamybos apimtis, palyginti su gamybos pajėgumais, labai priklauso nuo bendrovės, be to, nors „TK Corporation“ yra viena didžiausių Korėjos panašaus produkto gamintojų, ji tėra viena iš daugelio ir tikrai nėra pagrindinė. Todėl šiuos nustatytus faktus Komisija kryžmiškai sutikrino su prašyme pateikta informacija.
(64)
Prašyme nurodyti nepanaudoti pajėgumai buvo pagrįsti pareiškėjo nurodytais apskaičiuotais visų Korėjos gamintojų pajėgumais ir gamybos duomenimis. Dėl gamybos pajėgumų trijų didžiausių gamintojų gamybos pajėgumams nustatyti taikyti viešai pateikiami duomenys. Dėl kitų (daug mažesnių) Korėjos gamintojų tokių viešai pateiktų duomenų nebuvo, todėl jų gamybos pajėgumams apskaičiuoti pareiškėjas taikė kitus pagrįstus metodus. Pareiškėjas taip pat darė prielaidą dėl tam tikro suvartojimo Korėjos vidaus rinkoje ir nepanaudotiems pajėgumams apskaičiuoti atsižvelgė į importą į Korėją ir eksportą iš Korėjos. Tiek skaičiuojant gamybos pajėgumus, tiek nepanaudotus pajėgumus, atitinkamai koreguota atsižvelgiant į kitų rūšių produktus, nepatenkančius į produkto apibrėžtąją sritį. Visa informacija aiškiai laikyta išsamesne ir labiau įtikinama nei 63 konstatuojamoje dalyje nurodyta informacija. Negauta jokių pastabų, prieštaraujančių šiems skaičiams. Šiuo pagrindu, remiantis turimais faktais, apskaičiuota, kad nepanaudoti pajėgumai Korėjoje sudaro 119 300 tonų, tai yra daugiau nei du kartus viršija Sąjungos rinkos dydį per PTL.
3.1.3.3. Sąjungos rinkos patrauklumas
(65)
Primenama, kad VVJD daugiausia naudojamos naftos ir dujų pramonėje, statybos, energijos gamybos, laivų statybos ir pramonės įrenginių sektoriuose. Nė vienas iš turimų faktų nerodo, kad Korėjoje šie sektoriai būtų labai padidėję ar sumažėję, todėl laikoma, kad artimiausiais metais Korėjos VVJD rinka išliks pakankamai stabili ir Korėjos VVJD gamintojams nebus sudaryta reikšmingų plėtros galimybių. Be Korėjos, pagrindinės šios pramonės eksporto rinkos yra Sąjunga, JAV, Artimųjų Rytų šalys ir Pietryčių Azija. Remiantis atliekant tyrimą gauta informacija, nėra jokių požymių, kad paklausa kurioje nors iš šių rinkų artimiausiais metais labai sumažėtų arba padidėtų.
(66)
Korėjos eksportas į JAV, Artimųjų Rytų šalis ir Pietryčių Aziją jau yra pakankamai didelės apimties, todėl, Korėjos pramonės požiūriu, šios rinkos neturi didelių augimo galimybių. Taip pat primenama, kad Korėjos eksportui į JAV nustatytas didelis 46 % dempingas. Sąjungos rinka yra viena didžiausių pasaulio rinkų, todėl panaikinus priemones ši rinka būtų patraukli plėtrai, nes dėl taikomų priemonių eksportuojantys Korėjos gamintojai šia rinka dar nėra visiškai pasinaudoję.
(67)
JAV ir Sąjungos rinkos panašios dydžiu ir rinkos sąlygomis. Abiejose rinkose veikia daug vidaus gamintojų ir didelė rinkos dalis tenka importui. Atlikus tyrimą nustatyta, kad vidutinė pardavimo kaina Sąjungos rinkoje (atsižvelgiant į visą Sąjungos gamintojų pardavimą ir visą importuotų produktų pardavimą Sąjungoje) yra 2 600 EUR už toną. Todėl vidutinė Sąjungos rinkos kaina yra panaši į vidutinę kainą, kurią eksportuojantys Korėjos gamintojai gauna JAV rinkoje (2 700 EUR už toną), tačiau JAV jiems netaikomos antidempingo priemonės. Todėl labai tikėtina, kad šiuo metu Korėjos pardavimas į Sąjungą yra ribotas dėl nagrinėjamajam produktui taikomų priemonių. Primenama, kad per PTL JAV buvo didžiausia Korėjos eksportuotojų eksporto rinka. Tai rodo, kad Sąjungos rinka būtų patraukli Korėjos eksportuotojams, ir tikėtina, kad panaikinus muitus Sąjungos rinkoje importo apimtis būtų tokia pat didelė kaip ir JAV rinkoje. Per PTL Korėjos VVJD sudarė 20-25 % viso VVJD importo į JAV ir tokiam importui teko 10-15 % visos JAV VVJD rinkos dalis (tikslūs skaičiai nepateikiami konfidencialumo sumetimais). Kitaip tariant, tikėtina, kad panaikinus priemones Korėjos gamintojai pasinaudos turimais nepanaudotais pajėgumais, kaip nurodyta 64 konstatuojamojoje dalyje, ir sugrįš į Sąjungos rinką.
(68)
Kaip paaiškinta 39 konstatuojamojoje dalyje, išskyrus JAV, nėra kitos Korėjos eksporto paskirties šalies, kurią būtų galima nagrinėti tiriant Sąjungos rinkos vystymąsi nustojus galioti priemonėms. Taigi, šiame tyrime vidutinės kainos, kurios būtų apskaičiuotos sugrupavus visą pardavimą eksportui į kitas šalis, išskyrus Sąjungą ir JAV, nebūtų laikomos patikimomis, nes šios (daug mažesnės) rinkos pasižymi skirtingomis aplinkybėmis. Atsižvelgiant į nurodytą šios analizės ribotumą ir mažas šių „kitų rinkų“ augimo galimybes artimiausiais metais, nėra tikėtina, kad šios rinkos absorbuotų didelės apimties papildomą importą iš Korėjos.
3.1.3.4. Išvada dėl dempingo pasikartojimo tikimybės
(69)
Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, yra tikimybė, kad nustojus galioti priemonėms dempingas pasikartotų. Atlikus tyrimą nustatyta, kad Korėjos VVJD pardavimas eksportui į JAV ir kitas trečiąsias šalis vykdytas dempingo kainomis ir atitinkami dempingo skirtumai sudarė 46 % ir 27 %.
(70)
Be to, palyginti su Sąjungos suvartojimu per PTL, nepanaudoti pajėgumai Korėjoje yra dideli. Jei šie pajėgumai būtų panaudoti eksportui į Sąjungą ir būtų konkuruojama su Sąjungos gamintojų arba pagrindinio importo iš trečiųjų šalių kainomis, yra didelė tikimybė, kad būtų eksportuojama dempingo kaina.
3.2. Malaizija
3.2.1. Pirminės pastabos
(71)
Nė vienas eksportuojantis Malaizijos gamintojas nebendradarbiavo, todėl bendras tyrimas turėjo būti grindžiamas informacija, kurią Komisija gavo iš kitų šaltinių. Šiuo atžvilgiu ir pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnį Komisija išnagrinėjo įvairius statistinių duomenų šaltinius. Pagal pagrindinio reglamento 14 straipsnio 6 dalį surinkti importo statistiniai duomenys (toliau - 14 straipsnio 6 dalyje nurodyta duomenų bazė) buvo geriausi turimi duomenys, pagal kuriuos nustatyta Sąjungos rinkos importo apimtis ir kainos. Kiti šaltiniai, kaip antai Eurostatas, nebuvo naudojami, nes taikant 8 skaitmenų kodą nagrinėjamojo produkto nebuvo galima atskirti nuo kitų produktų.
3.2.2. Importas dempingo kaina per PTL
(72)
Remiantis 14 straipsnio 6 dalyje nurodytos duomenų bazės duomenimis į Sąjungos rinką iš Malaizijos neimportuota. Todėl padaryta išvada, kad per PTL Malaizijos eksportas dempingo kaina nebuvo tęsiamas.
3.2.3. Dempingo pasikartojimo tikimybės įrodymas
(73)
Komisija nagrinėjo, ar yra tikimybė, kad nustojus galioti priemonėms dempingas pasikartos. Tai atliekant nagrinėti tokie aspektai: eksporto į kitas šalis kaina, gamybos pajėgumai, nepanaudoti pajėgumai Malaizijoje ir Sąjungos rinkos patrauklumas.
3.2.3.1. Eksportas iš Malaizijos į kitas šalis
(74)
Kadangi VVJD į Sąjungos rinką iš Malaizijos neimportuotos, Komisija rėmėsi kitos šalies duomenimis. Nuspręsta, kad JAV yra tinkama šalis, nes jos rinka panašaus dydžio kaip Sąjungos, joje veikia daug vidaus gamintojų ir didelė rinkos dalis tenka importui, todėl ši rinka labai konkurencinga. Be to, JAV yra didžiausia Malaizijos eksporto paskirties šalis - per PTL jai teko 87 % eksporto iš Malaizijos. Tai atitinka ankstesniame tyrime dėl Malaizijos ir žalos pasikartojimo tikimybės vertinime taikytą metodą.
a) Normalioji vertė
(75)
Kadangi eksportuojantys Malaizijos gamintojai nebendradarbiavo, pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnį normalioji vertė buvo pagrįsta prašyme atlikti peržiūrą pateiktais duomenimis, t. y. apskaičiuotomis gamybos sąnaudomis, prie kurių pridėtos 6 % PBA sąnaudos ir pelnas ir kurios buvo išreikštos sąnaudų EXW sąlygomis procentine dalimi. Manoma, kad minėta procentinė dalis yra sumažinta. Tai patvirtina ir faktas, kad vienintelės šiame tyrime bendradarbiavusios bendrovės („TK Corporation“, Korėja) faktinis skaičius gerokai viršijo 6 %.
b) Eksporto kaina
(76)
Pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnį, nebendradarbiaujant eksportuojantiems Malaizijos gamintojams, eksporto kaina apskaičiuota taikant Malaizijos nagrinėjamojo produkto eksporto į JAV kainas, nustatytas pagal JAV statistinius duomenis.
c) Palyginimas
(77)
Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 11 dalį vidutinė svertinė normalioji vertė buvo palyginta su VVJD vidutine svertine eksporto kaina, gamintojo kainų EXW sąlygomis lygiu.
(78)
Siekiant užtikrinti, kad būtų teisingai palyginta normalioji vertė ir eksporto kaina, pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalį atsižvelgta į kainoms ir kainų palyginamumui poveikio turinčių veiksnių skirtumus. Šiuo atžvilgiu 75 konstatuojamojoje dalyje nurodytos PBA ir pelno procentinė dalis pagrįstos EXW sąlygomis ir neapėmė vežimo vidaus keliais ir jūrų frachto, draudimo, tvarkymo, krovos ir papildomų sąnaudų.
d) Dempingo skirtumas per PTL
(79)
Taikant pirmiau aprašytą metodą, kuris taip pat taikytas atliekant pirmąją priemonių galiojimo termino peržiūrą, po kurios pratęstas priemonių galiojimas (toliau - galiojančios priemonės), nustatyta, kad dempingo skirtumas sudarė 57,7 %.
3.2.3.2. Malaizijos gamybos pajėgumai
(80)
Malaizijai nebendradarbiaujant nebuvo pateikta jokios informacijos dėl gamybos ir nepanaudotų pajėgumų. Prašyme pateiktoje informacijoje nurodyta, kad bendri įrengti pajėgumai Malaizijoje sudaro maždaug 55 000 tonų, nepanaudoti pajėgumai sudaro maždaug 27 000 tonų. Analizėje, kurią atlikus nustatyta ši apimtis, į kitų produktų gamybą arba pajėgumus neatsižvelgta, todėl šie duomenys laikomi patikimais. 27 000 tonų Malaizijos nepanaudotų pajėgumų sudaro maždaug 40 % bendro Sąjungos suvartojimo per PTL.
3.2.3.3. Sąjungos rinkos patrauklumas
(81)
Kalbant apie pagrindinių naudotojų pramonės rinkų plėtrą pasaulyje, kaip paaiškinta 65 konstatuojamojoje dalyje, Sąjungos rinka yra viena iš pagrindinių VVJD rinkų ir neturima informacijos, kad artimiausiais metais paklausa tose rinkose reikšmingai didėtų arba mažėtų.
(82)
Atlikus tyrimą nustatyta, kad Sąjungos gamintojų pardavimo Sąjungos rinkoje kainos yra didesnės už Malaizijos eksporto į kitas eksporto rinkas, ypač į JAV rinką, kainas. Iš tiesų, vidutinė Sąjungos rinkos kaina yra 2 600 EUR už toną, o remiantis JAV statistiniais duomenimis vidutinė JAV importo iš Malaizijos kaina yra 1 600 EUR už toną. Todėl panaikinus priemones Sąjungos rinka būtų patraukli rinka Malaizijos eksportuotojams. Tai ypač aktualu atsižvelgiant į nepanaudotus Malaizijos pajėgumus; taip pat primenama, kad šiuo metu 87 % Malaizijos eksporto nukreipta į JAV, kurioje eksportuojantys Malaizijos gamintojai parduoda daug žemesnėmis kainomis.
3.2.3.4. Išvada dėl dempingo pasikartojimo tikimybės
(83)
Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, yra tikimybė, kad priemonėms nustojus galioti dempingas pasikartotų. Nustatyta, kad Malaizija pardavė VVJD eksportui į JAV dempingo kainomis; dempingo skirtumai sudarė 57,7 %.
(84)
Be to, palyginti su Sąjungos suvartojimu per PTL, nepanaudoti pajėgumai Malaizijoje yra dideli. Atsižvelgiant į Sąjungos kainų lygį, tikėtina, kad panaikinus priemones šie pajėgumai bent iš dalies bus panaudoti eksportui į Sąjungą. Taip pat tikėtina, kad, atsižvelgiant į Sąjungos rinkoje taikomas kainas, palyginti su JAV rinkos kainomis, tokiu atveju didelė eksporto į JAV dalis bus nukreipta į Sąjungos rinką.
3.3. Išvada dėl dempingo pasikartojimo tikimybės
(85)
Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, t. y. didelius dempingo skirtumus, didelius nepanaudotus pajėgumus nagrinėjamosiose šalyse, didelius jų eksporto pajėgumus ir Sąjungos rinkos patrauklumą dėl jos kainų ir dydžio, galima daryti išvadą, kad nustojus taikyti priemones importas dempingo kaina iš Korėjos Respublikos ir Malaizijos į Sąjungą pasikartotų.
4. ŽALOS PASIKARTOJIMO TIKIMYBĖ
4.1. Sąjungos pramonės apibrėžtis ir Sąjungos gamyba
(86)
Palyginti su 3 konstatuojamojoje dalyje nurodytame Tarybos reglamente Nr. 1001/2008 aprašyta padėtimi Sąjungos pramonė nepatyrė jokių didelių struktūrinių pokyčių. Per PTL panašų produktą Sąjungoje gamino 22 žinomi gamintojai. Jie sudaro Sąjungos pramonę, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 4 straipsnio 1 dalyje.
(87)
Per PTL nustatyta bendra Sąjungos gamyba - 57 736 tonos. Komisija šį skaičių nustatė remdamasi turimais su Sąjungos pramone susijusiais faktais, kaip antai patikrintais atrinktų bendrovių duomenimis ir pareiškėjo pateiktais duomenimis.
(88)
Tyrime atrinktoms bendrovėms ir bendrovių grupei tenka 49 % Sąjungos gamybos ir 45 % Sąjungos pardavimo (žr. 15 konstatuojamąją dalį). Todėl atrinktų bendrovių duomenys yra tipiški Sąjungos pramonės padėčiai.
4.2. Sąjungos suvartojimas
(89)
Sąjungos suvartojimą Komisija nustatė remdamasi i) Sąjungos pramonės Sąjungos rinkoje parduota apimtimi pagal pareiškėjo pateiktus duomenis ir ii) importu iš trečiųjų šalių pagal 14 straipsnio 6 dalyje nurodytos duomenų bazės duomenis.
(90)
Sąjungos suvartojimo raida:
1 lentelė
Sąjungos suvartojimas (metrinėmis tonomis)
2010 m.
2011 m.
2012 m.
PTL
Bendras Sąjungos suvartojimas
55 497
62 426
58 941
59 992
Indeksas (2010 m. = 100)
100
112
106
108
Šaltinis: pareiškėjo pateikti duomenys ir 14 straipsnio 6 dalyje nurodytos duomenų bazės duomenys.
(91)
2011 m., palyginti su 2010 m. lygiu, vartojimas padidėjo 12 %. 2012 m. jis vėl sumažėjo, bet išliko didesnis už 2010 m. lygį (padidėjo 6 %). Nuo 2010 m. iki PTL Sąjungos suvartojimas padidėjo 8 %.
4.3. Importas iš nagrinėjamųjų šalių
4.3.1. Iš nagrinėjamųjų šalių importuojamo produkto kiekis ir rinkos dalis
Korėjos Respublika
(92)
Komisija importo apimtį nustatė pagal 14 straipsnio 6 dalyje nurodytos duomenų bazės duomenis. Importui tenkanti rinkos dalis nustatyta pagal 14 straipsnio 6 dalyje nurodytos duomenų bazės ir pareiškėjo pateiktus duomenis.
(93)
Importo iš Korėjos Respublikos į Sąjungą raida:
2 lentelė
Importo apimtis (metrinėmis tonomis) ir rinkos dalis
2010 m.
2011 m.
2012 m.
PTL
Importo iš Korėjos Respublikos apimtis (tonomis)
301
208
204
18
Indeksas
100
69
68
6
Rinkos dalis
0,5 %
0,3 %
0,3 %
0,03 %
Indeksas
100
62
64
6
Šaltinis: pareiškėjo pateikti duomenys ir 14 straipsnio 6 dalyje nurodytos duomenų bazės duomenys.
(94)
Per nagrinėjamąjį laikotarpį importo iš Korėjos Respublikos apimtis, palyginti su bendru ES suvartojimu, buvo labai maža. Per PTL apimtis dar labiau sumažėjo iki 18 tonų. Importo lygis buvo toks žemas nuo pradinių priemonių nustatymo 2002 m., todėl galima manyti, kad jį nulėmė galiojančios antidempingo priemonės.
Malaizija
(95)
Komisija importo apimtį nustatė pagal 14 straipsnio 6 dalyje nurodytos duomenų bazės duomenis. Importui tenkanti rinkos dalis nustatyta pagal 14 straipsnio 6 dalyje nurodytos duomenų bazės ir pareiškėjo pateiktus duomenis.
(96)
Importo iš Malaizijos į Sąjungą raida:
3 lentelė
Importo apimtis (metrinėmis tonomis) ir rinkos dalis
2010 m.
2011 m.
2012 m.
PTL
Importo iš Malaizijos apimtis (tonomis)
19,4
0,03
0,27
0,13
Indeksas
100
0
1
1
Rinkos dalis
0,03 %
0
0,0005 %
0,0002 %
Indeksas
100
0
1
1
Šaltinis: pareiškėjo pateikti duomenys ir 14 straipsnio 6 dalyje nurodytos duomenų bazės duomenys.
(97)
Per nagrinėjamąjį laikotarpį importo iš Malaizijos apimtis, palyginti su bendru ES suvartojimu, buvo labai maža. Didžiausias (bet vis vien labai maža) kiekis importuotas 2010 m. (19,4 tonų), bet nuo 2010 m. importas beveik nutrūko. Po pradinių priemonių nustatymo 2002 m. importo lygiai kito, bet niekuomet nepasiekė prieš priemonių nustatymą buvusių lygių. Todėl galima teigti, kad labai žemą importo lygį po pradinių priemonių nustatymo 2002 m. nulėmė galiojančios antidempingo priemonės.
4.3.2. Importo iš nagrinėjamųjų šalių kainos ir priverstinis kainų mažinimas
Korėjos Respublika
(98)
Per PTL tik labai nedidelės „TK Corporation“, t. y. atliekant tyrimą bendradarbiaujančios bendrovės, importo dalies kainos buvo gerokai mažesnės už Sąjungos pramonės CIF lygio kainas. Tačiau, kaip nurodyta 32 konstatuojamojoje dalyje, abejojama, ar šie produktai iš tiesų pateko į Sąjungos muitų teritoriją.
(99)
Nepaisant to, bendras Korėjos importas į Sąjungą yra labai nedidelis - žr. 32 konstatuojamąją dalį, kurioje nurodyta, kad jis sudaro tik 0,03 % Sąjungos rinkos dalies (žr. 2 lentelę). Atsižvelgiant į tai, kad importas iš Korėjos Respublikos į Sąjungą buvo labai nedidelis, ir į tai, kad yra labai daug skirtingų rūšių produktų, pagal šį importą nebuvo galima nustatyti priverstinio kainų mažinimo.
(100)
Todėl Komisija taikė eksporto iš Korėjos į JAV ir kitas šalis kainas, pagal kurias nustatė, koks būtų priverstinis kainų mažinimas, jei Korėjos bendrovės tokiomis kainomis parduotų Sąjungoje.
(101)
Kadangi „TK Corporation“ pasaulinis eksportas sudaro 25-40 % viso Korėjos VVJD eksporto, toks pardavimas laikytas tipišku Korėjos pardavimu eksportui. Todėl palyginimas atliktas taikant šias kainas. Komisija eksporto kainas koregavo atsižvelgdama į muitą, krovos ir tvarkymo mokesčius ir jas padidino.
(102)
Taigi, nustatytas priverstinis kainų mažinimas buvo 17 % pardavimui į JAV ir 10 % pardavimui visame pasaulyje.
Malaizija
(103)
Atliekant tyrimą nebendradarbiavo nė viena Malaizijos bendrovė. Remiantis statistiniais 14 straipsnio 6 dalyje nurodytos duomenų bazės duomenimis, per PTL importas į Sąjungą buvo nedidelis (žr. 3 lentelę). Atsižvelgiant į tai, kad importas iš Malaizijos į Sąjungą buvo labai nedidelis, ir į tai, kad yra labai daug skirtingų rūšių produktų, pagal šį importą nebuvo galima nustatyti priverstinio kainų mažinimo.
(104)
Todėl Komisija priverstinį kainų mažinimą nustatė taikydama ankstesnėje priemonių galiojimo termino peržiūroje taikytą metodą, t. y. palygino Malaizijos eksporto į JAV kainas su pardavimo Sąjungos rinkoje kainomis. Komisija eksporto kainą koregavo atsižvelgdama į muitą, krovos ir tvarkymo mokesčius.
(105)
Taigi, nustatytas pardavimo į JAV priverstinis kainų mažinimas buvo 34 %. Komisija taip pat palygino Malaizijos pardavimo į kitas šalis kainas; tokio pardavimo priverstinis kainų mažinimas sudarė 28 %.
4.3.3. Importas iš trečiųjų šalių
(106)
Lentelėje apžvelgiama importo į Sąjungą iš kitų trečiųjų šalių apimties, rinkos dalies ir vidutinės importo kainos raida nagrinėjamuoju laikotarpiu.
4 lentelė
Importas iš trečiųjų šalių
Šalis
2010 m.
2011 m.
2012 m.
PTL
Kinijos Liaudies Respublika
Kiekis tonomis
5 618
5 867
6 844
6 589
Indeksas
100
104
122
117
Rinkos dalis
10 %
9 %
12 %
11 %
Vidutinė kaina
1 125
1 261
1 544
1 426
Indeksas
100
112
137
127
Kitos trečiosios šalys
Kiekis tonomis
11 668
12 938
11 630
12 036
Indeksas
100
111
100
103
Rinkos dalis
21 %
21 %
20 %
20 %
Vidutinė kaina
2 175
2 352
2 437
2 482
Indeksas
100
108
112
114
Visas importas iš visų trečiųjų šalių, išskyrus nagrinėjamąsias šalis
Kiekis tonomis
17 286
18 805
18 474
18 625
Indeksas
100
109
107
108
Rinkos dalis
31 %
30,1 %
31,3 %
31 %
Vidutinė kaina
1 834
2 011
2 106
2 108
Indeksas
100
110
115
115
Šaltinis: 14 straipsnio 6 dalyje nurodytos duomenų bazės duomenys.
(107)
Trečiųjų šalių, išskyrus nagrinėjamąsias šalis, kilmės importo rinkos dalis sudaro 31 % bendro Sąjungos suvartojimo per PTL. Didžiausia rinkos dalis tenka importui iš Kinijos Liaudies Respublikos - 11 % bendro Sąjungos suvartojimo. Didelės apimties importas iš kitų šalių per PTL buvo iš Tailando (4 % Sąjungos rinkos), Vietnamo (3 % Sąjungos rinkos) ir Saudo Arabijos (jokio importo 2010 m., 4 % rinkos dalis per PTL).
(108)
Palyginti su vidutinėmis Sąjungos pramonės kainomis, į Sąjungą importuota žemomis kainomis; tai ypač pasakytina apie importą iš Kinijos Liaudies Respublikos. Importui iš Kinijos Liaudies Respublikos taikyti 58,6 % antidempingo muitai, bet vidutinė Kinijos importo kaina vis tiek buvo mažesnė už Sąjungos vidaus rinkos kainą (žr. 4 lentelę).
4.4. Sąjungos pramonės ekonominė padėtis
4.4.1. Bendrosios pastabos
(109)
Pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnio 5 dalį nagrinėjant importo dempingo kainomis poveikį Sąjungos pramonei buvo įvertinti visi ekonominiai veiksniai, nagrinėjamuoju laikotarpiu turėję įtakos Sąjungos pramonės būklei.
(110)
Žalai analizuoti Komisija atskyrė makroekonominius žalos rodiklius nuo mikroekonominių. Komisija įvertino makroekonominius rodiklius remdamasi prašyme atlikti peržiūrą pateiktais duomenimis ir statistiniais duomenimis. Duomenys susiję su visais žinomais Sąjungos gamintojais. Komisija įvertino mikroekonominius rodiklius remdamasi atrinktų Sąjungos gamintojų klausimyno atsakymais. Duomenys susiję su atrinktais Sąjungos gamintojais. Nustatyta, kad abu duomenų rinkiniai yra tipiški Sąjungos pramonės ekonominei padėčiai.
(111)
Makroekonominiai rodikliai: gamyba, gamybos pajėgumai, pajėgumų naudojimas, pardavimo apimtis, rinkos dalis, augimas, užimtumas, našumas, dempingo skirtumo dydis ir atsigavimas po buvusio dempingo.
(112)
Mikroekonominiai rodikliai: vidutinės vieneto kainos, vieneto sąnaudos, darbo sąnaudos, atsargos, pelningumas, grynųjų pinigų srautas, investicijos, investicijų grąža ir pajėgumas padidinti kapitalą. Su mikroekonominiais rodikliais susiję skaičiai pagrįsti tik patikrintais dviejų atrinktų bendrovių arba bendrovių grupės duomenimis. Todėl, siekiant užtikrinti konfidencialumą, šie duomenys pateikiami tik indeksuota forma arba nurodant intervalus.
4.4.2. Makroekonominiai rodikliai
4.4.2.1. Gamyba, gamybos pajėgumai ir pajėgumų naudojimas
(113)
Visos Sąjungos gamybos, gamybos pajėgumų ir pajėgumų panaudojimo raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:
5 lentelė
Gamyba, gamybos pajėgumai ir pajėgumų panaudojimas
2010 m.
2011 m.
2012 m.
PTL
Gamybos apimtis (tonomis)
48 017
52 754
55 787
57 736
Indeksas
100
110
116
120
Gamybos pajėgumai (tonomis)
179 912
180 364
180 364
180 364
Indeksas
100
100,3
100,3
100,3
Pajėgumų naudojimas
26,7 %
29,2 %
30,9 %
32 %
Indeksas
100
110
116
120
Šaltinis: prašyme pateikti duomenys.
(114)
Per nagrinėjamąjį laikotarpį gamybos apimtis padidėjo 20 %. Kadangi Sąjungos suvartojimas tuo pačiu laikotarpiu padidėjo tik 8 %, likę pagaminti produktai buvo eksportuoti.
(115)
Per PTL pajėgumų naudojimas buvo mažas (32 % per PTL). Pagal šios konkrečios pramonės įprastą praktiką ir ankstesniuose tyrimuose taikytą metodą pateiktoje lentelėje nurodyti pajėgumai buvo pagrįsti teoriniais didžiausiais pajėgumais pagal 3 pamainas per parą, 6 dienas per savaitę, 48 savaites per metus. Tačiau faktiškai ši pramonė veikia tik 2 pamainas per parą, 5 dienas per savaitę, 48 savaites per metus. Todėl nurodyti pajėgumai nebūtinai tiksliai atspindi faktinius pajėgumus per PTL.
(116)
Pajėgumų naudojimas nagrinėjamuoju laikotarpiu šiek tiek padidėjo. Pajėgumų naudojimo padidėjimas 20 % atspindi gamybos apimties padidėjimą nagrinėjamuoju laikotarpiu.
4.4.2.2. Pardavimo apimtis ir rinkos dalis
(117)
Sąjungos pramonės pardavimo apimties ir rinkos dalies raida per nagrinėjamąjį laikotarpį:
6 lentelė
Pardavimo apimtis ir rinkos dalis
2010 m.
2011 m.
2012 m.
PTL
Pardavimo apimtis Sąjungos rinkoje (tonomis)
38 185
43 414
40 262
41 350
Indeksas
100
114
105
109
Rinkos dalis
68,8 %
69,5 %
68,3 %
68,9 %
Indeksas
100
101
99
100
Šaltinis: prašyme pateikti duomenys.
(118)
Pardavimo apimtis Sąjungos rinkoje 2011 m., palyginti su 2010 m., padidėjo 14 %. Vėliau pardavimo apimtis atitinkamai sumažėjo iki 41 350 tonų, taigi nagrinėjamuoju laikotarpiu ji padidėjo 9 %.
(119)
Sąjungos pramonės rinkos dalis per nagrinėjamąjį laikotarpį išliko daugmaž stabili.
4.4.2.3. Augimas
(120)
Kartu su nedideliu Sąjungos suvartojimo padidėjimu nagrinėjamuoju laikotarpiu (+ 8 %) Sąjungos gamintojų pardavimas padidėjo 9 %.
4.4.2.4. Užimtumas ir našumas
(121)
Užimtumo ir našumo raida per nagrinėjamąjį laikotarpį:
7 lentelė
Užimtumas ir našumas
2010 m.
2011 m.
2012 m.
PTL
Darbuotojų skaičius
1 064
1 022
979
957
Indeksas
100
96
92
90
Našumas (vnt. vienam darbuotojui)
45
52
57
60
Indeksas
100
114
126
134
Šaltinis: prašyme pateikti duomenys.
(122)
Per nagrinėjamąjį laikotarpį darbuotojų skaičius palaipsniui sumažėjo 10 %. Dėl šios priežasties ir dėl padidėjusios gamybos apimties Sąjungos gamintojų darbuotojų našumas, matuojamas per metus darbuotojui tenkančiu pagamintu kiekiu (tonomis), nuo 2010 m. iki PTL padidėjo 34 %.
4.4.3. Mikroekonominiai rodikliai
4.4.3.1. Kainos ir kainoms poveikio turintys veiksniai
(123)
Atrinktų Sąjungos gamintojų vidutinių svertinių vieneto pardavimo nepriklausomiems pirkėjams Sąjungoje kainų raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:
8 lentelė
Pardavimo kainos Sąjungoje
2010 m.
2011 m.
2012 m.
PTL
Vidutinė vieneto pardavimo bendroje Sąjungos rinkoje kaina (EUR už toną)
2 500-3 000
2 500-3 000
2 400-2 900
2 300-2 800
Indeksas
100
100
98
94
Vieneto gamybos sąnaudos (EUR už toną)
3 500-4 000
3 300-3 800
3 400-3 900
3 300-3 800
Indeksas
100
94
97
94
Šaltinis: patikrinti atrinktų bendrovių duomenys.
(124)
Nagrinėjamuoju laikotarpiu pardavimo Sąjungoje kainos sumažėjo 6 %. Nors 2010-2012 m. kainos išliko palyginti stabilios, nuo 2011 m. iki PTL jos sumažėjo labiausiai.
(125)
Pastoviosios sąnaudos sudaro didelę gamybos sąnaudų dalį, todėl per PTL gamybai padidėjus 20 % vieneto gamybos sąnaudos sumažėjo. Atitinkamai sumažėjo vieneto pardavimo kaina.
4.4.3.2. Darbo sąnaudos
(126)
Atrinktų Sąjungos gamintojų vidutinių darbo sąnaudų raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:
9 lentelė
Vidutinės vieno darbuotojo darbo sąnaudos
2010 m.
2011 m.
2012 m.
PTL
Vidutinis vieno darbuotojo darbo užmokestis (EUR)
45 000-50 000
50 000-55 000
51 000-56 000
52 000-57 000
Indeksas
100
107
108
110
Šaltinis: patikrinti atrinktų bendrovių duomenys.
(127)
Vidutinės darbuotojo darbo sąnaudos nagrinėjamuoju laikotarpiu padidėjo. Nuo 2010 m. iki PTL vidutinės darbuotojo darbo sąnaudos padidėjo 10 %.
4.4.3.3. Atsargos
(128)
Atrinktų Sąjungos gamintojų atsargų raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:
10 lentelė
Atsargos
2010 m.
2011 m.
2012 m.
PTL
Laikotarpio pabaigos atsargos (tonomis)
5 500-6 000
5 000-5 500
5 600-6 100
6 000-6 500
Indeksas
100
93
104
111
Laikotarpio pabaigos atsargos, išreikštos gamybos procentine dalimi
25-30 %
20-25 %
21-26 %
22-27 %
Indeksas
100
79
83
87
Šaltinis: patikrinti atrinktų bendrovių duomenys.
(129)
Laikotarpio pabaigos atsargos visų pirma sumažėjo 2011 m. (palyginti su 2010 m.) 7 %, o vėliau per PTL padidėjo 11 % (palyginti su 2010 m.). Palyginti su gamybos lygiu, laikotarpio pabaigos atsargos nuo 2010 m. iki PTL sumažėjo 13 %.
4.4.3.4. Pelningumas, grynųjų pinigų srautas, investicijos, investicijų grąža ir pajėgumas padidinti kapitalą
(130)
Atrinktų Sąjungos gamintojų pelningumo, grynųjų pinigų srauto, investicijų ir investicijų grąžos raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:
11 lentelė
Pelningumas, grynųjų pinigų srautas, investicijos ir investicijų grąža
2010 m.
2011 m.
2012 m.
PTL
Pardavimo Sąjungoje nesusijusiems pirkėjams pelningumas (pardavimo apyvartos %)
- 20 %/- 15 %
- 15 %/- 10 %
- 10 %/- 5 %
- 14 %/- 9 %
Indeksas
100
118
151
133
Grynųjų pinigų srautas (EUR) (indeksas)
100
- 10 515
- 6 086
- 8 933
Investicijos (EUR) (indeksas)
100
115
112
105
Investicijų grąža
- 25 %/- 20 %
- 45 %/- 40 %
- 40 %/- 35 %
- 45 %/- 40 %
Indeksas
100
81
64
80
Šaltinis: patikrinti atrinktų bendrovių duomenys.
(131)
Komisija atrinktų Sąjungos gamintojų pelningumą nustatė ikimokestinį grynąjį pelną, gautą parduodant panašų produktą nepriklausomiems pirkėjams Sąjungoje, išreiškusi tokio pardavimo apyvartos procentine dalimi.
(132)
Nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungos pramonė patyrė didelių nuostolių. 2010 m. pramonė patyrė - 20 %/- 15 % nuostolių. Nuo 2010 m. iki PTL nuostoliai sumažėjo 33 %, bet per PTL padėtis išliko neigiama, t. y. - 14 %/- 9 %. Grynųjų pinigų srautas yra Sąjungos gamintojų gebėjimas patiems finansuoti savo veiklą. Grynųjų pinigų srautas 2010 m. buvo teigiamas. 2011 m. jis staiga sumažėjo iki neigiamų verčių ir per PTL išliko neigiamas.
(133)
Investicijos didėjo. Palyginti su 2010 m., 2011 m. jos padidėjo 15 %, 2012 m. 12 % ir per PTL viršijo 2010 m. lygį 5 %.
(134)
Investicijų grąža išreiškiama investicijų grynosios buhalterinės vertės pelno procentiniu dydžiu. 2010 m. ji buvo - 25 %/- 20 %, po to sumažėjo iki - 45 %/- 40 % ir per PTL išliko tokio lygio.
4.4.3.5. Dempingo skirtumo dydis ir atsigavimas po buvusio dempingo
(135)
Kadangi importas iš nagrinėjamųjų šalių labai sumažėjo ir nagrinėjamuoju laikotarpiu buvo nedidelis (žr. 2 ir 3 lenteles), dempingo skirtumų dydžių negalima įvertinti. Tačiau, atsižvelgiant į 136-144 konstatuojamosiose dalyse nurodytą vertinimą, nustatyta, kad Sąjungos pramonės padėtis vis dar nestabili ir pažeidžiama.
4.5. Išvada dėl Sąjungos pramonės padėties
(136)
Reglamente (EB) Nr. 1001/2008 Taryba padarė išvadą, kad 2002 m. nustačius antidempingo priemones iš Korėjos Respublikos ir Malaizijos importuojamam nagrinėjamam produktui Sąjungos pramonė atsigavo tik iš dalies. Ankstesnės peržiūros nagrinėjamuoju laikotarpiu (2002 m. sausio mėn.-2007 m. birželio mėn.) (teigiamą) žalos rodiklių raidą daugiausia lėmė 2007 ir 2008 m. padidėjusi paklausa.
(137)
Tačiau po 2008 m. Sąjungos pramonės padėtis gerokai pablogėjo (palyginti su 2007 ir 2008 m. padėtimi). Iš esmės šį pokytį nulėmė paklausos sumažėjimas po 2008 m.
(138)
Kai kurių rodiklių vertės nuo 2010 m. pagerėjo. Pavyzdžiui, nuo 2010 m. iki PTL Sąjungos gamyba padidėjo 20 %. Šį padidėjimą iš dalies nulėmė padidėjęs Sąjungos suvartojimas - tuo pačiu laikotarpiu jis padidėjo 8 %. Dėl padidėjusios gamybos padidėjo pajėgumų naudojimas - jis padidėjo daugiau nei 20 %. Sąjungos pramonės pardavimo apimtis padidėjo 9 %, o tai atitinka Sąjungos suvartojimo padidėjimą; Sąjungos bendrovėms tenkanti rinkos dalis nepakito. 10 % sumažėjus darbuotojų skaičiui taip pat padidėjo našumas (34 %).
(139)
Tačiau pajėgumų naudojimas buvo mažas. Tai iš dalies paaiškinama tuo, kad esamą infrastruktūrą planuota naudoti 3 pamainas per parą, 6 dienas per savaitę ir atitinkamai buvo apskaičiuoti didžiausi pajėgumai. Tačiau nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungos pramonė dirbo tik dvi pamainas per parą, 5 dienas per savaitę.
(140)
Pastoviosios sąnaudos sudaro svarbią gamybos sąnaudų dalį, todėl Sąjungos pramonė nagrinėjamuoju laikotarpiu patyrė didelių nuostolių. Nepaisant to, kad nuo 2010 m. iki PTL finansiniai rezultatai pagerėjo 30 %, per PTL nuostoliai tebebuvo dideli (nuo - 14 % iki - 9 % nuostoliai).
(141)
Dideli nuostoliai ir labai neigiamas grynųjų pinigų srautas yra svarbūs veiksniai, rodantys pažeidžiamą Sąjungos pramonės padėtį.
(142)
Pažymėtina, kad Tarybos reglamente (ES) Nr. 78/2013, kuriuo iš Rusijos ir Turkijos importuojamam nagrinėjamajam produktui nustatytos antidempingo priemonės, nustatyta, kad Sąjungos pramonės padėtis buvo žalinga ir prasta. To tyrimo nagrinėjamasis laikotarpis apėmė 2008 m. sausio mėn.-2011 m. rugsėjo mėn. ir iš dalies sutapo su šio tyrimo nagrinėjamuoju laikotarpiu (14).
(143)
Panašu, kad minėtu reglamentu nustatytų priemonių poveikis buvo teigiamas, nes keli žalos rodikliai (pvz., gamyba, pajėgumų naudojimas, pelningumas, našumas ir suvartojimas) pakito teigiamai. Tačiau, kaip nustatyta šiame tyrime, Sąjungos pramonė nuo buvusio dempingo atsigavo nevisiškai.
(144)
Todėl Komisija daro išvadą, kad Sąjungos pramonės padėtis vis dar yra pažeidžiama ir kai kuriais aspektais labai skiriasi nuo padėties, kurios būtų galima tikėtis, jei ji būtų visiškai atsigavusi nuo žalos, nustatytos ankstesniuose tyrimuose.
5. ŽALOS PASIKARTOJIMO TIKIMYBĖ
5.1. Numatomos importo apimties ir kainų poveikis panaikinus priemones
(145)
85 konstatuojamojoje dalyje Komisija padarė išvadą, kad labai tikėtina, jog panaikinus priemones importas iš nagrinėjamųjų šalių dempingo kaina pasikartotų.
(146)
Atlikus tyrimą nustatyta, kad Sąjungos pramonės padėtis pažeidžiama. Nors per PTL padėtis šiek tiek pagerėjo, nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungos pramonė niekada negavo pelno.
(147)
Taigi, pasikartojus importui iš nagrinėjamųjų šalių dempingo kaina pažeidžiama Sąjungos pramonės padėtis toliau pablogėtų. Tikėtina, kad tokiam importui atitektų Sąjungos pramonės dalis Sąjungos rinkoje. Dėl to Sąjungos pramonės pajėgumų naudojimas, vienas svarbiausių veiksnių, lemiančių neigiamus Sąjungos pramonės rezultatus nagrinėjamuoju laikotarpiu, dar labiau sumažėtų.
(148)
Pasikartojus importui dempingo kaina Sąjungos pramonei būtų daromas dar didesnis spaudimas mažinti kainas, todėl Sąjungos pramonės finansiniai rezultatai dar labiau pablogėtų.
(149)
Todėl Komisija daro išvadą, kad labai tikėtina, jog panaikinus Korėjos Respublikai ir Malaizijai taikomas priemones pasikartotų importas dempingo kaina iš šių šalių ir Sąjungos pramonei būtų daromas spaudimas mažinti kainas, pardavimo apimtį ir rinkos dalį ir jos ekonominė padėtis pablogėtų. Todėl panaikinus Korėjos Respublikai ir Malaizijai taikomas priemones veikiausiai pasikartotų žala, nes veikiausiai pablogėtų ir taip prasta, kaip nustatyta, Sąjungos pramonės padėtis.
6. SĄJUNGOS INTERESAI
(150)
Pagal pagrindinio reglamento 21 straipsnį Komisija nagrinėjo, ar toliau Korėjos Respublikai ir Malaizijai taikant galiojančias antidempingo priemones nebūtų pažeisti visos Sąjungos interesai. Vertinant Sąjungos interesus įvertinti visi susiję, t. y. Sąjungos pramonės, importuotojų, didmenininkų ir naudotojų, interesai.
(151)
Visoms suinteresuotosioms šalims buvo suteikta galimybė pareikšti savo nuomonę pagal pagrindinio reglamento 21 straipsnio 2 dalį.
(152)
Per pradinį tyrimą laikyta, kad nustačius priemones nebūtų prieštaraujama Sąjungos interesams. Šis tyrimas yra peržiūra, taigi analizuojama padėtis jau po antidempingo priemonių nustatymo 2002 m., ir suteikiama galimybė įvertinti bet kokį netinkamą neigiamą poveikį, kurį šios galiojančios antidempingo priemonės daro susijusioms šalims.
(153)
Atsižvelgiant į tai buvo nagrinėjama, ar, nepaisant išvados dėl dempingo ir žalos pasikartojimo tikimybės, esama įtikinamų priežasčių, kurios leistų daryti išvadą, kad tolesnis galiojančių priemonių taikymas prieštarautų Sąjungos interesams.
6.1. Sąjungos pramonės interesai
(154)
Nors dėl galiojančių antidempingo priemonių importas dempingo kaina negalėjo patekti į Sąjungos rinką, Sąjungos pramonė nestabili - tą patvirtina neigiama kai kurių pagrindinių žalos rodiklių raidos tendencija.
(155)
Tikėtina, kad nustojus galioti priemonėms veikiausiai labai padidėtų importas dempingo kaina iš nagrinėjamųjų šalių ir vėl būtų daroma žala. Dėl tokio importo padidėjimo, be kitų dalykų, galimai būtų prarasta rinkos dalis, sumažėtų pardavimo kaina bei pajėgumų naudojimas ir apskritai labai pablogėtų Sąjungos pramonės finansinė padėtis.
(156)
Todėl Komisija daro išvadą, kad Korėjos Respublikai ir Malaizijai toliau taikant antidempingo priemones nebūtų prieštaraujama Sąjungos pramonės interesams.
6.2. Nesusijusių importuotojų ir naudotojų interesai
(157)
Atlikus pradinį tyrimą nustatyta, kad priemonių nustatymas veikiausiai neturėtų didelio neigiamo poveikio Sąjungos importuotojų ir naudotojų padėčiai. Atliekant šį tyrimą nebendradarbiavo nė vienas importuotojas arba naudotojas. Kadangi nėra įrodymų, jog galiojančios priemonės turėjo didelio poveikio šioms grupėms, galima daryti išvadą, kad tolesnis priemonių taikymas neturės reikšmingo neigiamo poveikio Sąjungos importuotojams ir naudotojams.
6.3. Išvada dėl Sąjungos interesų
(158)
Remdamasi tuo, kas išdėstyta, Komisija padarė išvadą, kad nėra įtikinamų priežasčių, leidžiančių daryti išvadą, kad priemonių taikymas importuojamoms Korėjos Respublikos ir Malaizijos kilmės VVJD neatitiktų Sąjungos interesų.
7. ANTIDEMPINGO PRIEMONĖS
(159)
Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalį tam tikroms importuojamoms Korėjos Respublikos ir Malaizijos kilmės vamzdžių ir vamzdelių jungiamosioms detalėms taikomos antidempingo priemonės turėtų būti toliau taikomos.
(160)
Vis dėlto, kaip įrodyta atlikus šį tyrimą, bendra Sąjungos pramonės padėtis pamažu gerėja ir panašu, kad 2013 m. nustačius galutines antidempingo priemones tam pačiam produktui, importuojamam iš Rusijos ir Turkijos (žr. 5 konstatuojamąją dalį), padarytas papildomas teigiamas poveikis Sąjungos pramonės padėčiai, kaip paaiškinta 143 konstatuojamojoje dalyje. Atitinkamai nustatyta, kad atsižvelgiant į bendrą žalos analizę ir tikėtinus rinkos pokyčius toliau taikant galiojančias priemones, Sąjungos pramonė visiškai ekonomiškai ir finansiškai atsigauti turėtų greičiau nei per penkerius metus.
(161)
Be to, Sąjungos pramonės padėtis ir žalos analizė negali būti vertinamos tik atsižvelgiant į (galimą) nagrinėjamojo produkto importą iš Korėjos Respublikos ir Malaizijos - Sąjungos pramonės padėčiai įtaką daro ir importas iš kitų šalių ir tokiam importui taikomos priemonės, pavyzdžiui, ypač minėtos Rusijai ir Turkijai taikomos priemonės.
(162)
Todėl, atsižvelgiant į ypatingas šio atvejo aplinkybes, priemonės turėtų būti išskirtinai pratęsiamos ne pagrindiniame reglamente nurodytam penkerių metų laikotarpiui, o turėtų nustoti galioti tuo pačiu metu kaip galutinės priemonės, taikomos konkrečiai importui iš Turkijos ir Rusijos. Tokiu būdu suderinus priemonių galiojimą būtų galima išsamiai ir nuosekliai išnagrinėti galimo dempingo poveikį Sąjungos pramonei, jei ateityje prireiktų tokios peržiūros.
(163)
Šiuo metu iš Rusijos ir Turkijos importuojamoms VVJD taikomos priemonės nustos galioti 2018 m. sausio 29 d. Todėl galutinės importuojamoms Korėjos ir Malaizijos kilmės VVJD taikomos antidempingo priemonės turėtų būti atitinkamai suderintos ir nustoti galioti tą pačią dieną.
(164)
Europos Sąjungos sandūriniu būdu privirinamų jungiamųjų detalių iš plieno pramonės interesus ginantis komitetas sutinka, kad taikant siūlomą priemonių galiojimo pabaigos datą prireikus ateityje būtų galima atlikti bendrą peržiūros tyrimą ir išsamią dempingo ir žalos analizę, apimančią importą iš kelių šalių. Tačiau jis teigė, kad po peržiūros tiriamojo laikotarpio (PTL) bendras nagrinėjamojo produkto importas iš visų šalių labai padidėjo, o vidutinė tokio importo kaina labai sumažėjo. Dėl tokios raidos po PTL tariamai pablogėjo Sąjungos pramonės padėtis, todėl sąlygų galutinėms antidempingo priemonėms nustatyti trumpesniam nei penkerių metų laikotarpiui nebeegzistuoja.
(165)
Komisija pažymi, kad tariama raida po PTL (t. y. padidėjęs importas sumažėjusiomis kainomis) pagrįsta viešai pateikiamais Eurostato duomenimis, kurie apima ir tų rūšių produktą, kuris neįtrauktas į šį tyrimą. Remiantis Komisijos turimais importo po PTL statistiniais duomenimis, susijusiais tik su nagrinėjamuoju produktu, po PTL importas sumažėjo 10-15 %, nors tokio importo kaina taip pat sumažėjo (15-20 %). Komisija mano, kad, trūkstant kitų pagrindžiančių įrodymų dėl Sąjungos pramonės padėties, nagrinėjamojo produkto importo raida po PTL nepaneigia Komisijos išvadų dėl tinkamo galutinių antidempingo priemonių termino nustatymo (žr. 160-163 konstatuojamąsias dalis). Taigi šis teiginys atmetamas.
(166)
Atitinkamai, atsižvelgiant į išvadas dėl dempingo ir žalos pasikartojimo tikimybės, importuojamoms Korėjos Respublikos ir Malaizijos kilmės vamzdžių ir vamzdelių jungiamosioms detalėms taikomos antidempingo priemonės, kurių galiojimas pratęstas Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1001/2008 su paskutiniais pakeitimais, padarytais Tarybos reglamentu (ES) Nr. 363/2010, turėtų būti taikomos iki 2018 m. sausio 29 d.
(167)
Pagal pagrindinio reglamento 15 straipsnio 1 dalį įsteigtas komitetas nuomonės nepateikė,
PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:
1 straipsnis
1. Importuojamoms Korėjos Respublikos ir Malaizijos kilmės vamzdžių ir vamzdelių jungiamosioms detalėms (išskyrus lietines jungiamąsias detales, junges ir jungiamąsias detales su įsriegtais sriegiais) iš geležies arba plieno (neįskaitant nerūdijančio plieno), kurių didžiausias išorinis skersmuo yra ne didesnis kaip 609,6 mm, kurios naudojamos privirinimui sandūriniu būdu arba kitiems tikslams ir kurių KN kodai šiuo metu yra ex 7307 93 11, ex 7307 93 19 ir ex 7307 99 80 (TARIC kodai 7307931191, 7307931193, 7307931194, 7307931195, 7307931199, 7307931991, 7307931993, 7307931994, 7307931995, 7307931999, 7307998092, 7307998093, 7307998094, 7307998095 ir 7307998098), nustatomas galutinis antidempingo muitas.
2. Galutinio antidempingo muito, taikomo 1 dalyje aprašytiems produktams, kuriuos pagamino toliau išvardytos bendrovės, neto kainai Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą, norma yra tokia:
Šalis
Bendrovė
Muito norma (%)
TARIC kodai
Malaizija
„Anggerik Laksana Sdn Bhd“, Selangor Darul Ehsan
59,2
A324
„Pantech Steel Industries Sdn Bhd“
49,9
A961
Visos kitos bendrovės
75,0
A999
Korėjos Respublika
Visos bendrovės
44,0
-
3. Jeigu nenurodyta kitaip, taikomos galiojančios muitus reglamentuojančios nuostatos.
2 straipsnis
Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
Jis nustoja galioti 2018 m. sausio 29 d.
Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
Priimta Briuselyje 2014 m. gruodžio 2 d.