РЕШЕНИЕ № 472/2014/ЕС НА ЕВРОПЕЙСКИЯ ПАРЛАМЕНТ И НА СЪВЕТА
от 16 април 2014 година
относно Европейската година за развитие (2015 г.)
ЕВРОПЕЙСКИЯТ ПАРЛАМЕНТ И СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взеха предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 209 и член 210, параграф 2 от него,
като взеха предвид предложението на Европейската комисия,
след предаване на проекта на законодателния акт на националните парламенти,
като взеха предвид становището на Европейския икономически и социален комитет от 10 декември 2013 г. (1),
в съответствие с обикновената законодателна процедура (2),
като имат предвид, че:
(1)
Политиката на сътрудничество за развитие има за първостепенна цел намаляването, а в дългосрочен план, премахването на бедността, както е предвидено в член 21 от Договора за Европейския съюз (ДЕС) и в член 208 от Договора за функционирането на Европейския съюз. Борбата с бедността в световен мащаб ще допринесе също така и за изграждането на по-стабилен, по-мирен, по-проспериращ и по-справедлив свят, който отразява взаимозависимостта между по-богатите и по-бедните страни.
(2)
Съгласно резолюцията на Европейския парламент от 23 октомври 2012 г., озаглавена „Програма за промяна: бъдещето на политиката на ЕС за развитие“, сътрудничеството за развитие се състои също така в насърчаване на човешкото развитие и реализирането на човешкото същество във всичките му измерения, включително културното измерение.
(3)
Съюзът предоставя подпомагане за сътрудничество за развитие от 1957 г. насам и в момента е най-големият донор на официално подпомагане за развитие в света.
(4)
Съгласно Договора от Лисабон политиката за развитие е твърдо залегнала във външната дейност на Съюза в подкрепа на интереса на Съюза за стабилен и проспериращ свят. Политиката за развитие също така спомага за справянето с други световни предизвикателства и допринася за изпълнението на стратегията „Европа 2020“, установена в Съобщение на Комисията от 3 март 2010 г., озаглавено „Европа 2020, стратегия за интелигентен, устойчив и приобщаващ растеж“.
(5)
Съюзът е има водеща роля в изготвянето и прилагането на идеята за последователност на политиките за развитие, която има за цел засилване на полезните взаимодействия между политиките, които не са свързани с отпускането на помощ, и целите за развитие, така че да се гарантира, че политиките на Съюза подкрепят нуждите за развитие на развиващите се страни или най-малко не противоречат на целта за премахване на бедността.
(6)
През 2000 г. с приемането на Целите на хилядолетието за развитие (ЦХР) - цели, които бяха приети от Съюза и неговите държави членки, - международната общност се ангажира да предприеме до 2015 г. конкретни стъпки за борба с бедността.
(7)
Съвместната декларация на Съвета и представителите на правителствата на държавите членки, заседаващи в рамките на Съвета, Европейския парламент и Комисията относно политиката на Европейския съюз за развитие - „Европейският консенсус“ (3), която продължава да бъде най-всеобхватната основа за сътрудничеството за развитие на Съюза, призовава Съюза да съдейства за укрепването на ролята на новите държави членки като нови донори.
(8)
През последните години светът претърпя огромни промени, включително значителни размествания в глобалното икономическо и политическо равновесие. В световен мащаб се появиха нови участници, в това число частни и други неправителствени субекти. Въпреки че страните с развити и бързо развиващи се икономики съставляват най-големия дял от световния брутен вътрешен продукт, вторите се превърнаха в основни двигатели на световния растеж и вече оказват значително въздействие върху световната икономика.
(9)
В настоящия бързо променящ се свят е от жизненоважно значение подкрепата за сътрудничеството за развитие да продължи. Около 1,3 милиарда души все още живеят в изключителна бедност, а нуждите от човешко развитие на много други все още не са задоволени. Вътрешните неравенства в самите държави са се увеличили в повечето части на света. Околната среда е подложена на все по-силен натиск, а развиващите се страни са особено тежко засегнати от последствията от изменението на климата. Тези предизвикателства са всеобщи и свързани помежду си и с тях трябва да се опитат да се справят всички страни чрез съвместни действия.
(10)
Започнаха дискусиите за рамката за периода след 2015 г.: като се основава на Съобщението на Комисията от 13 октомври 2011 г., озаглавено „Повишаване на въздействието на политиката на ЕС за развитие: програма за промяна“ и на заключенията на Съвета от 14 май 2012 г. относно програмата за промяна, които вече доведоха до основно преориентиране на политиките на Съюза за развитие, Комисията изложи своето виждане в съобщението от 27 февруари 2013 г., озаглавено „Достоен живот за всички: Премахване на бедността и осигуряване на устойчиво бъдеще за света“, а в своите заключения от 25 юни 2013 г. Съветът прие „Всеобхватна програма за периода след 2015 г.“, с цел да преодолее недостатъците на настоящата рамка за развитие и да въведе общ подход за обединяване в цялостна международна рамка проблемите, свързани с премахване на бедността и постигане на устойчивост.
(11)
2015 година следва да бъде емблематична година от ключово значение, тъй като тя е последната година за постигане на съвместно договорените ЦХР, предоставяйки по този начин уникална възможност да се направи равносметка на международните ангажименти. 2015 година ще бъде и годината, в която следва да се вземат важни международни решения относно рамката за развитие, която ще замени рамката на ЦХР през следващите десетилетия.
(12)
2015 година е подходящата година, за представяне на резултатите от политиката на Съюза за развитие след прилагането на принципите, установени в Съобщението на Комисията за програмата за промяна.
(13)
2015 година ще бъде също така година, през която ще се проведат важни международни събития в държавите членки, като Световното изложение „Изхранването на планетата: енергия за живот“ в Милано, което ще предостави специална възможност за обсъждане на политиките за развитие в световен мащаб и за провеждане на широкомащабни всеобхватни обществени дейности за устойчивото развитие и свързани с него въпроси.
(14)
В резолюцията си за програмата за промяна Европейският парламент прикани Комисията да обяви 2015 г. за Европейска година за развитие, като изрази надежда, че това ще популяризира сътрудничеството за развитие.
(15)
2015 година следователно следва да бъде определена за „Европейска година за развитие“ („Европейската година“), за да осигури навременна възможност за повишаване на обществената информираност като цяло относно текущата ориентация на политиката на Съюза за развитие. Необходимо е предоставянето на информация за това как отвореният към външния свят Съюз може да допринесе за осигуряване на устойчиво развитие в световен мащаб. За това е необходимо да се повиши осведомеността относно глобалната взаимозависимост и да се демонстрира, че развитието е нещо повече от помощ.
(16)
Ключовият фактор за успеха на действията на Съюза за развитие е степента, в която те се ползват с широка обществена и политическа подкрепа и предоставят доказателства за ефективно и ефикасно използване на публични средства за постигането на резултати в областта на развитието. Европейската година следва да действа като катализатор за повишаване на осведомеността, включително чрез обществени политически дебати и образование по въпросите на развитието, набиране на инерция и обмен на най-добри практики между държавите членки, местните и регионалните власти, гражданското общество, частния сектор, социалните партньори, частния сектор и международните структури и организации, които се занимават с въпросите на развитието. Тя трябва да допринесе за фокусиране на политическото внимание и мобилизиране на всички засегнати страни, за да се придвижат и насърчат по-нататъшни действия и инициативи на равнище ЕС и държави членки, в сътрудничество с бенефициерите на подпомагането за развитие и техните представители.
(17)
Европейската година следва да повиши осведомеността за всички форми на основана на пола дискриминация, с която се сблъскват жените и момичетата в различни региони, по-специално по отношение на достъпа до образование, работни места и здравеопазване, както и за принудителните бракове, сексуалната експлоатация, гениталното осакатяване и други видове незаконни практики.
(18)
Специалното проучване на Евробарометър № 392, озаглавено „Солидарност без граници - европейците и помощта за развитие“, публикувано през октомври 2012 г., разкри че 85 % от гражданите на Съюза подкрепят подпомагането на населението в партньорските държави (). Както твърди докладът,въпреки настоящата икономическа обстановка над шест на всеки десет граждани смятат, че помощта за населението в партньорските държави следва да бъде увеличена. Същевременно посоченият доклад недвусмислено показа, че за сътрудничеството на Съюза за развитие не се знае достатъчно, което налага осъществяването на по-добра комуникация.
(19)
Осъществяването на ефикасна координация между всички партньори, които участват на съюзно, национално, регионално и местно равнище, е основна предпоставка за провеждането на ефективна Европейска година. Местните и регионалните партньори играят в този случай особена роля за насърчаването на политиката на Съюза за развитие.
(20)
Различните национални социалноикономически и културни условия и нагласи налагат някои от дейностите в рамките на Европейската година да бъдат децентрализирани на национално равнище, в съответствие с член 58 от Регламент (ЕС, Евратом) № 966/2012 на Европейския парламент и на Съвета (4). Определянето на политическите приоритети на национално равнище обаче следва да се координира с Комисията с цел да се осигури съгласуваност със стратегическите цели на Европейската година. Тясната координация между дейностите на Комисията и на държавите членки е от първостепенно значение за създаването на полезни взаимодействия и за успешното провеждане на Европейската година.
(21)
Освен държавите членки, в дейностите, които подлежат на финансиране в рамките на европейската година, следва да могат да участват и страните кандидатки, ползващи се от предприсъединителна стратегия, в съответствие с общите принципи и общите условия за участие на тези страни в програмите на Съюза, установени в съответните рамкови споразумения и решенията на Съвета по асоцииране. Следва да се насърчава координацията с национални мерки, по-специално национални програми за „Образование и повишаване на осведомеността по въпросите на развитието“ (DEAR). Степента и формите на участие в Европейската година следва да бъдат оставени на преценката на всяка държава членка.
(22)
Следва да се осигури съгласуваност и взаимно допълване с друго законодателство и действия на Съюза, по-специално с Инструмента за сътрудничество за развитие, създаден с Регламент (ЕС) № 233/2014 на Европейския парламент и на Съвета (5), включително с програма DEAR, Европейския фонд за развитие, Европейския инструмент за съседство, създаден с Регламент (ЕС) № 232/2014 на Европейския парламент и на Съвета (6)и други финансови инструменти на Съюза за финансиране на външна дейност, когато имат връзка с политиката за развитие.
(23)
През целия цикъл на разходите финансовите интереси на Съюза следва да бъдат защитавани с пропорционални мерки, включително посредством предотвратяване, разкриване и разследване на нередности, събиране на изгубени, недължимо платени или неправилно използвани средства, и, когато е необходимо, административни и финансови санкции в съответствие с Регламент (ЕС, Евратом) № 966/2012.
(24)
За оптимална ефективност и ефикасност на дейностите, предвидени за Европейската година, е важно през 2014 г. да се изпълни набор от подготвителни действия.
(25)
Комисията вече предприе различни мерки за насърчаване на политиките за развитие и информиране на гражданите на Съюза за сътрудничеството си за развитие. Съществуващите мерки следва да се използват във възможно най-голяма степен за Европейската година.
(26)
Държавите членки носят основната отговорност за повишаване на осведомеността на гражданите относно проблемите в областта на развитието. Действията на равнището на Съюза са допълнение и добавка към мерките, предприемани на национално, регионално и местно равнища в това отношение, както се подчертава в политическата декларация, озаглавена „Да общуваме на тема Европа в партньорство“, подписана на 22 октомври 2008 г. от Европейския парламент, Съвета и Комисията.
(27)
Доколкото целите на настоящото решение не могат да бъдат постигнати в достатъчна степен от държавите членки поради необходимостта от многостранни партньорства, транснационален обмен на информация и повишаване на осведомеността и разпространение на добри практики на цялата територия на Съюза, а поради обхвата на Европейската година могат да бъдат по-добре постигнати на равнището на Съюза, Съюзът може да приеме мерки в съответствие с принципа на субсидиарност, уреден в член 5 от ДЕС. В съответствие с принципа на пропорционалност, посочен в същия член, настоящото решение не надхвърля необходимото за постигането на тези цели,
ПРИЕХА НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
Член 1
Предмет
2015 година се обявява за „Европейска година за развитие“ („Европейската година“).
Девизът на Европейската година е „Нашият свят, нашето достойнство, нашето бъдеще“.
Член 2
Цели
Целите на Европейската година са:
а)
да информира гражданите на Съюза за сътрудничеството на Съюза и на държавите членки за развитие, като подчертае резултатите, които Съюза, заедно с държавите членки, вече постигна като фактор в световен мащаб и които той ще продължи да осъществява в съответствие с последните обсъждания на всеобхватната рамка за периода след 2015 г.;
б)
да насърчава прякото участие, критичното мислене и активния интерес на гражданите на Съюза и заинтересовани страни към въпросите на сътрудничеството за развитие, включително в изготвянето на политиката и нейното изпълнение; и
в)
да повиши осведомеността за ползите от сътрудничеството на Съюза за развитие не само за бенефициерите от подкрепата за развитие на Съюза, но и за гражданите на Съюза и да постигне по-широко разбиране на последователността на политиките за развитие, както и да засили сред гражданите в Европа и развиващите се страни чувството за споделена отговорност, солидарност и възможности в настоящия променящ се и все по-взаимозависим свят.
Член 3
Мерки
1. Мерките, предприети за постигане на предвидените цели на Европейската година, включват следните мерки, които могат да бъдат организирани на съюзно, национално, регионално или местно равнище, както е предвидено в приложението, и в партньорски държави, в съответствие с член 6, параграф 5:
а)
комуникационни кампании за разпространяване на ключови послания, насочени към широката общественост и по-конкретно дефинирани групи, по-специално младите хора и други ключови целеви групи, включително чрез социалните мрежи;
б)
организиране на конференции, прояви и инициативи с всички заинтересовани страни с цел насърчаване на активното участие и дебат и повишаване на осведомеността на всички равнища;
в)
конкретни мерки в държавите членки, насочени към популяризиране на целите на Европейската година, по-специално чрез образование по въпросите на развитието, обмен на информация и споделяне на опит и добри практики сред националните, регионалните или местните административни органи и други организации; и
г)
извършване на проучвания и изследвания и разпространение на резултатите от тях.
2. Комисията може да прецени, че и други мерки допринасят за осъществяване на целите на Европейската година, и да позволи наименованието на Европейската година и девизът да се използват за тяхното популяризиране, доколкото те допринасят за постигане на посочените целите.
Член 4
Координация с държавите членки
1. Комисията приканва всяка от държавите членки да назначи национален координатор, отговарящ за организирането на участието на съответната държава членка в Европейската година. Държавите членки информират Комисията за всяко такова назначение.
2. Националните координатори, в тясно сътрудничество с Комисията, провеждат консултации и си сътрудничат с широк кръг от заинтересовани страни, в това число гражданското общество и частния сектор, националните парламенти, социалните партньори, и когато е уместно, националните агенции, органите на федерално държавно или поднационално равнище, включително регионалните и местните органи, и когато е приложимо - с асоциираните отвъдморски страни и територии (ОСТ) или звената за контакт за съответните програми на Съюза.
3. Комисията приканва държавите членки да ѝ предадат до 1 септември 2014 г. своята работна програма, в което се съдържа подробна информация за националните дейности, планирани в рамките на Европейската година, в съответствие с целите на Европейската година и подробните мерки в приложението.
4. Преди да одобри работните програми, Комисията проверява дали в съответствие с Регламент (ЕС, Евратом) № 966/2012 и Делегиран регламент (ЕС) № 1268/2012 на Комисията (7) тези дейности са съобразени с целите на Европейската година.
Член 5
Участие
В дейностите в рамките на Европейската година, които подлежат на финансиране от бюджета на Съюза, могат да участват държавите членки и страните кандидатки, ползващи се от предприсъединителна стратегия, в съответствие с общите принципи и общите условия за участие на тези страни в програмите на Съюза, установени в съответното рамково споразумение и в решенията на Съвета за асоцииране.
Член 6
Координация на равнището на Съюза и изпълнение
1. Комисията прилага настоящото решение на равнището на Съюза, по-специално чрез приемане на необходимите решения за финансиране в съответствие с регламентите за създаване на инструменти за финансиране на външната дейност, отнасящи се до съответните действия, а именно Инструментът за сътрудничество за развитие (ИСР), Европейският инструмент за демокрация и права на човека, създаден с Регламент (ЕС) № 235/2014 на Европейския парламент и на Съвета (8), Европейският инструмент за съседство, Инструментът, допринасящ за стабилността и мира, създаден с Регламент (ЕС) № 230/2014 на Европейския парламент и на Съвета (9), Инструментът за предприсъединителна помощ, създаден с Регламент (ЕС) № 231/2014 на Европейския парламент и на Съвета (10) и Инструментът за партньорство за сътрудничество с трети държави, създаден с Регламент (ЕС) № 234/2014 на Европейския парламент и на Съвета (11), („Инструментите за финансиране на външната дейност“).
2. Комисията, заедно с Европейската служба за външна дейност (ЕСВД), работи в тясно сътрудничество с Европейския парламент, Съвета и държавите членки, Европейския икономически и социален комитет, Комитета на регионите и органите и асоциациите, които се занимават с въпросите на развитието на равнището на Съюза.
3. Комисията свиква работни срещи на националните координатори с оглед координиране на изпълнението на дейностите във връзка с Европейската година и с цел обмен на информация относно изпълнението на равнището на Съюза и на национално равнище. Комисията може да отправи покани до представители на гражданското общество, регионалните и местните органи, както и до членове на Европейския парламент, да присъстват на съответните срещи като наблюдатели.
4. Комисията свиква работни срещи на всички компетентни заинтересовани страни, участващи в сътрудничеството на Съюза за развитие, за да я подпомагат при изпълнението на дейностите във връзка с Европейската година на съюзно равнище. На тези работни срещи са поканени и националните координатори.
5. Комисията отдава на Европейската година приоритетно значение в комуникационните дейности на представителствата си в държавите членки и на делегациите на ЕС в партньорските държави. С оглед на участието им в дейности, свързани с Европейската година, когато тези дейности се провеждат в Съюза или в трети държави, делегациите на ЕС подкрепят партньорите за развитие в трети държави чрез делегациите на ЕС, докато отвъдморските страни и територии се подкрепят чрез подходящи институционални канали.
6. ЕСВД и делегациите на ЕС превръщат Европейската година в неизменна част от текущите си информационни и комуникационни дейности.
Член 7
Съгласуваност и взаимно допълване
В съответствие с регламентите за създаване на инструменти за финансиране на външната дейност, отнасящи се до съответните действия, Комисията гарантира, че предвидените в настоящото решение мерки са съгласувани с всички други съюзни, национални и регионални мерки, които спомагат за постигане на целите на Европейската година, и допълват в максимална степен съществуващите съюзни, национални и регионални мерки.
Член 8
Специални разпоредби за финансовата и нефинансовата подкрепа
1. Мерките, които обхващат целия Съюз и са посочени в част А от приложението довеждат до процедура за възлагане на обществена поръчка или отпускане на безвъзмездни средства от Съюза в съответствие с дялове V и VI от Регламент (ЕС, Евратом) № 966/2012.
2. Мерките, които обхващат целия Съюз и са посочени в част Б от приложението, могат да бъдат съфинансирани от Съюза.
3. Комисията може да отпусне съфинансиране на всеки национален координатор в съответствие с процедурата по част В от приложението.
4. Когато е уместно, Европейската година може да се ползва с подкрепа по линия на съществуващите програми, които допринасят за популяризиране на развитието, без това да се отразява на техните цели и бюджет. Освен това в националните работни програми могат да бъдат взети предвид и извънредните усилия на държавите членки да организират международни прояви или международни направления за работа по въпросите на развитието.
5. Комисията може да предоставя нефинансова подкрепа за дейности, предприети от публични и частни организации и, които са в съответствие с член 3, параграф 2.
6. За да бъдат счетени за допустими за финансиране съгласно настоящото решение, за мерките се изисква да осигуряват ефективно използване на публичните разходи, да създават добавена стойност и да са ориентирани към постигането на резултати.
Член 9
Защита на финансовите интереси на Съюза
1. Комисията предприема необходимите мерки, за да гарантира, че при изпълнението на действията, финансирани по силата на настоящото решение, финансовите интереси на Съюза са защитени чрез прилагането на превантивни мерки срещу измама, корупция и всякакви други незаконни дейности, чрез ефективни проверки и инспекции и в случай на установяване на нередности - чрез възстановяване на недължимо платените суми и, когато е уместно, чрез ефективни, пропорционални и възпиращи административни и финансови санкции.
2. Комисията или нейни представители и Сметната палата имат правомощия за извършване на одити по документи и проверки и инспекции на място на всички бенефициери на безвъзмездни средства, изпълнители и подизпълнители, които са получили средства от Съюза по силата на настоящото решение.
3. Европейската служба за борба с измамите (OLAF) може да извършва разследвания - включително проверки и инспекции на място съгласно реда и условията, определени в Регламент (Евратом, ЕО) № 2185/96 на Съвета (12) и Регламент (ЕС, Евратом) № 883/2013 на Европейския парламент и на Съвета (13) - с оглед установяването на извършени измами, корупция или друга незаконна дейност, засягаща финансовите интереси на Съюза във връзка със споразумение за отпускане на безвъзмездни средства или решение или договор за отпускане на безвъзмездни средства, предоставени по силата на настоящето решение.
Член 10
Докладване и оценка
До 31 декември 2016 г. Комисията представя доклад до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите относно изпълнението, резултатите и общата оценка на мерките, предвидени в настоящото решение с цел да се разгледат подходящи последващи действия.
Член 11
Влизане в сила
Настоящото решение влиза в сила на двадесетия ден след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Съставено в Страсбург на 16 април 2014 година.
EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS SPRENDIMAS Nr. 472/2014/ES
2014 m. balandžio 16 d.
dėl Europos metų vystymuisi (2015 m.)
EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 209 straipsnį ir 210 straipsnio 2 dalį,
atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą,
teisėkūros procedūra priimamo akto projektą perdavus nacionaliniams parlamentams,
atsižvelgdami į 2013 m. gruodžio 10 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),
laikydamiesi įprastos teisėkūros procedūros (2),
kadangi:
(1)
vystomojo bendradarbiavimo politika visų pirma siekiama skurdo mažinimo, o ilgainiui ir jo panaikinimo, kaip nustatyta Europos Sąjungos sutarties (toliau - ES sutartis) 21 straipsnyje ir Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 208 straipsnyje. Kova su skurdu pasaulyje padės kuriant stabilesnį, taikesnį, labiau klestintį ir teisingesnį pasaulį, atspindintį turtingesnių ir skurdesnių šalių tarpusavio priklausomumą;
(2)
kaip teigiama 2012 m. spalio 23 d. Europos Parlamento rezoliucijoje „Pokyčių darbotvarkė: ES vystymosi politikos ateitis“, vystomuoju bendradarbiavimu taip pat siekiama skatinti žmogaus socialinę raidą ir žmonių potencialo realizavimą visose srityse, įskaitant kultūrą;
(3)
Sąjunga teikia vystomojo bendradarbiavimo paramą nuo 1957 m. ir šiuo metu yra didžiausia pasaulyje oficialios paramos vystymuisi teikėja;
(4)
Lisabonos sutartimi vystymosi politika įtvirtinta kaip neatskiriama Sąjungos išorės veiksmų dalis, padedanti Sąjungai siekti, kad pasaulis būtų stabilus ir klestėtų. Vystymosi politika taip pat padeda spręsti kitus visuotinius uždavinius ir įgyvendinti strategiją „Europa 2020“, nustatytą 2010 m. kovo 3 d. Komisijos komunikate „Europa 2020: pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo strategija“;
(5)
Sąjunga pirmauja formuluojant ir įgyvendinant politikos suderinamumo vystymosi labui koncepciją, kuria siekiama sustiprinti ne pagalbos politikos sričių ir vystymosi tikslų sinergiją, kad būtų užtikrinta, jog pagal Sąjungos politiką būtų remiami besivystančių šalių vystymosi poreikiai arba kad ši politika bent jau neprieštarautų tikslui panaikinti skurdą;
(6)
2000 m. tarptautinė bendruomenė įsipareigojo ne vėliau kaip iki 2015 m. imtis konkrečių kovos su skurdu veiksmų, nustatydama Tūkstantmečio vystymosi tikslus (TVT), kuriuos Sąjunga ir valstybės narės priėmė;
(7)
Tarybos, Taryboje posėdžiavusių valstybių narių Vyriausybių atstovų, Europos Parlamento ir Komisijos bendras pareiškime dėl Europos Sąjungos vystymosi politikos „Europos konsensusas“ (3), kuris ir toliau yra išsamiausias Sąjungos vystomojo bendradarbiavimo pagrindas, Sąjunga raginama padėti stiprinti naujų valstybių narių, kaip naujų pagalbos teikėjų, vaidmenį;
(8)
pastaraisiais metais pasaulyje įvyko didžiulių pokyčių, įskaitant svarbius pasaulinės ekonominės ir politinės pusiausvyros pokyčius. Pasaulinėje arenoje atsirado naujų veikėjų, įskaitant privačiojo sektoriaus subjektus ir kitus nevyriausybinius veikėjus. Išsivysčiusioms ir besiformuojančios rinkos ekonomikos šalims tenka didžiausia pasaulinio bendrojo vidaus produkto dalis; pastarosioms šalims šiuo metu tenka didžiausia pasaulinio augimo dalis ir pasaulio ekonomikai jos daro didelį poveikį;
(9)
greitai besikeičiančiame pasaulyje tolesnė parama vystomajam bendradarbiavimui gyvybiškai svarbi. Maždaug 1,3 mlrd. žmonių tebeturi itin mažas pajamas, dar daugiau žmonių socialinės raidos poreikiai tebėra nepatenkinti. Daugumoje pasaulio dalių padidėjo nelygybė šalies viduje. Gamtai daromas vis didesnis spaudimas, o klimato kaitos poveikis ypač stipriai paveikė besivystančias šalis. Tie uždaviniai yra visuotiniai bei tarpusavyje susiję ir juos kartu turi spręsti visos šalys;
(10)
pradėtos diskusijos dėl programos laikotarpiu po 2015 m., grindžiamos 2011 m. spalio 13 d. Komisijos komunikatu „ES vystymosi politikos poveikio didinimas. Pokyčių darbotvarkė“ ir 2012 m. gegužės 14 d. Tarybos išvadomis dėl pokyčių darbotvarkės, kurios jau paskatino iš esmės perorientuoti Sąjungos vystymosi politikos kryptis, Komisija išdėstė savo poziciją 2013 m. vasario 27 d. komunikate „Deramas gyvenimas visiems. Skurdo panaikinimas ir tvarios pasaulio ateities užtikrinimas“, o Taryba savo 2013 m. birželio 25 d. išvadose patvirtino visa apimančią laikotarpio po 2015 m. darbotvarkę, siekdama pašalinti dabartinės vystymosi programos trūkumus ir nustatyti bendrą požiūrį, kaip siekius įveikti skurdą ir užtikrinti tvarumą sujungti į visa apimančią tarptautinę sistemą.
(11)
2015-ieji turėtų būti simboliniai ir labai svarbūs, nes jais baigiasi TVT, dėl kurių buvo bendrai sutarta, įgyvendinimo terminas, todėl jie suteikia unikalią progą apžvelgti tarptautinius įsipareigojimus. 2015-aisiais taip pat bus priimti svarbūs tarptautiniai sprendimai dėl vystymosi programos, ateityje pakeisiančios TVT programą;
(12)
2015-ieji taip pat turėtų būti tinkamas laikas pristatyti Sąjungos vystymosi politikos rezultatus, įgyvendinus Komisijos komunikate dėl pokyčių darbotvarkės išdėstytus principus;
(13)
2015-aisiais taip pat įvyks svarbių tarptautinių renginių valstybėse narėse, pvz., pasaulinė paroda Milane „Pamaitinti planetą. Gyvybės energija“, ir tai suteiks ypatingą galimybę aptarti pasaulinio vystymosi politiką ir plačiu mastu atlikti visuomenės informavimo veiklą apie darnų vystymąsi ir susijusius klausimus.
(14)
Europos Parlamentas rezoliucijoje dėl pokyčių darbotvarkės paragino Komisiją paskelbti 2015-uosius Europos metais vystymuisi, reikšdamas viltį, kad tai padidins vystomojo bendradarbiavimo žinomumą;
(15)
todėl 2015-ieji turėtų būti paskirti Europos metais vystymuisi (toliau - Europos metai), kad suteiktų galimybę tinkamu laiku padidinti bendrą visuomenės informuotumą apie dabartinę Sąjungos vystymosi politikos kryptį. Reikalinga informacija, kaip atvira Sąjunga gali padėti užtikrinti tvarumą pasaulyje. Tai apima ir pasaulinės tarpusavio priklausomybės suvokimo didinimą, ir parodymą, kad vystymasis yra daugiau nei vien pagalba;
(16)
sėkmingo Sąjungos vystymosi srities veiksmų poveikio sąlyga yra jai teikiama plati visuomenės ir politikų parama ir įrodymas, kad siekiant vystymosi rezultatų viešosios lėšos naudojamos efektyviai ir veiksmingai. Todėl Europos metai turėtų paskatinti didinti informuotumą, be kita ko, per viešas politines diskusijas ir švietimą vystymosi klausimais, suteikti postūmį ir galimybes valstybėms narėms, vietos ir regioninės valdžios institucijoms, pilietinei visuomenei, privačiajam sektoriui, socialiniams partneriams ir tarptautiniams subjektams bei organizacijoms, veikiančioms vystymosi srityje, keistis geriausios praktikos pavyzdžiais. Jie turėtų padėti sutelkti politinį dėmesį ir mobilizuoti visas susijusias šalis, siekiant pastūmėti ir paskatinti tolesnius veiksmus ir iniciatyvas Sąjungos ir valstybių narių lygmeniu, kartu su paramos vystymuisi gavėjais ir jų atstovais;
(17)
Europos metais turėtų būti didinamas informuotumas apie visų formų diskriminaciją dėl lyties, su kuria susiduria įvairių regionų moterys ir mergaitės, ypač turint mintyje galimybes siekti išsilavinimo, įsidarbinti, pasinaudoti sveikatos sistemomis, taip pat informuotumas apie priverstinę santuoką, seksualinį išnaudojimą ir lyties organų žalojimą bei kitą neteisėtą praktiką;
(18)
Specialiosios „Eurobarometro“ apklausos Nr. 392 „Solidarumas išjudina planetą. Europiečiai ir parama vystymuisi“, paskelbtos 2012 m. spalio mėn., rezultatai parodė, kad 85 % Sąjungos piliečių pritaria tam, kad būtų teikiama parama šalių partnerių žmonėms. Kaip nustatyta toje apklausoje, nepaisant dabartinės ekonominės padėties, daugiau nei šeši iš dešimties piliečių mano, kad pagalbą šalių partnerių gyventojams reikėtų didinti. Tuo pačiu metu ta apklausa aiškiai parodė, kad trūksta žinių apie Sąjungos vystomąjį bendradarbiavimą, o tai reikalauja geresnio komunikavimo;
(19)
veiksmingas visų Sąjungos, nacionaliniu, regioniniu ir vietos lygmenimis veikiančių partnerių tarpusavio koordinavimas yra esminė efektyvių Europos metų sąlyga. Šiuo atveju vietos ir regioniniams partneriams tenka ypatingas vaidmuo skatinant Sąjungos vystymosi politiką;
(20)
atsižvelgiant į skirtingas nacionalines socialines, ekonomines ir kultūrines sąlygas ir opius klausimus, būtina tam tikrą Europos metų veiklos dalį decentralizuoti, kad ji būtų vykdoma nacionaliniu lygmeniu, kaip numatyta Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 (4) 58 straipsnyje. Tačiau politikos prioritetų nustatymą nacionaliniu lygmeniu reikėtų koordinuoti su Komisija, siekiant užtikrinti nuoseklumą su Europos metų strateginiais tikslais. Glaudus Komisijos ir valstybių narių veiklos koordinavimas yra itin svarbus siekiant kurti sinergiją ir užtikrinti, kad Europos metai būtų sėkmingi;
(21)
galimybė dalyvauti finansuojamoje Europos metų veikloje turėtų būti suteikta ne tik valstybėms narėms, bet ir šalims kandidatėms, su kurioms sudaryta pasirengimo narystei strategija pagal atitinkamai pagrindų susitarimais ir Asociacijos tarybos sprendimais nustatytus tų šalių dalyvavimo Sąjungos programose bendruosius principus ir sąlygas. Reikėtų skatinti veiklos koordinavimą su nacionalinėmis priemonėmis, visų pirma nacionalinėmis Švietimo ir sąmoningumo ugdymo vystymosi klausimais programomis (DEAR). Kiekviena valstybė narė turėtų galėti savo nuožiūra nustatyti dalyvavimo Europos metų veikloje lygį ir formą;
(22)
turėtų būti užtikrintas nuoseklumas ir papildomumas kitų Sąjungos teisės aktų ir priemonių atžvilgiu, visų pirma Vystomojo bendradarbiavimo priemonės, įsteigtos Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. 233/2014 (5), įskaitant programą DEAR, Europos plėtros fondą, Europos kaimynystės priemonę, įsteigtą Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. 232/2014 (6), ir kitas Sąjungos išorės veiksmų finansavimo priemones, kai tai reikšminga vystymosi politikai;
(23)
Sąjungos finansiniai interesai turėtų būti apsaugoti proporcingomis priemonėmis viso išlaidų ciklo metu, įskaitant pažeidimų prevenciją, nustatymą ir tyrimą, prarastų, nepagrįstai išmokėtų ar neteisingai panaudotų lėšų susigrąžinimą ir atitinkamais atvejais administracines ir finansines sankcijas pagal Reglamentą (ES, Euratomas) Nr. 966/2012;
(24)
siekiant optimizuoti Europos metams numatytos veiklos veiksmingumą ir efektyvumą, būtina 2014 m. atlikti tam tikrus parengiamuosius veiksmus;
(25)
Komisija jau ėmėsi įvairių priemonių, kuriomis skatinama vystymosi politika ir piliečiai informuojami apie vystomąjį bendradarbiavimą. Tos esamos priemonės turėtų būti kaip įmanoma plačiau panaudotos Europos metams;
(26)
pagrindinė atsakomybė didinant piliečių informuotumą vystymosi klausimais tenka valstybėms narėms. Sąjungos lygmens veikla papildo nacionalinio, regioninio ir vietos lygmenų veiksmus, kaip pabrėžta 2008 m. spalio 22 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos pasirašytoje politinėje deklaracijoje „Europos komunikacinė partnerystė“;
(27)
kadangi valstybės narės negali pakankamai pasiekti šio sprendimo tikslų, nes reikalingos daugiašalės partnerystės, tarptautiniai informacijos mainai, taip pat būtina skatinti informavimą Sąjungos mastu ir skleisti gerąją praktiką ir kadangi šiuos tikslus, atsižvelgiant į Europos metų mastą, geriau galima pasiekti Sąjungos lygmeniu, Sąjunga gali imtis priemonių, vadovaudamasi ES sutarties 5 straipsnyje nustatytu subsidiarumo principu. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šiuo sprendimu neviršijama to, kas būtina nurodytiems tikslams pasiekti,
PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
1 straipsnis
Dalykas
2015-ieji skelbiami Europos metais vystymuisi (toliau - Europos metai).
Europos metų šūkis yra „Mūsų pasaulis, mūsų orumas, mūsų ateitis“.
2 straipsnis
Tikslai
Europos metų tikslai yra:
a)
informuoti Sąjungos piliečius apie Sąjungos ir jos valstybių narių vystomąjį bendradarbiavimą, daugiausia dėmesio skiriant rezultatams, kuriuos Sąjunga, veikdama kartu su savo valstybėmis narėmis, pasiekė kaip pasaulinio masto veikėja ir kurių toliau sieks atsižvelgdama į naujausių diskusijų dėl visa apimančios programos laikotarpiu po 2015 m. rezultatus;
b)
skatinti Sąjungos piliečius ir suinteresuotuosius subjektus tiesiogiai dalyvauti vystomojo bendradarbiavimo veikloje, kritiškai apie jį mąstyti ir aktyviai juo domėtis, be kita ko, formuojant ir įgyvendinant politiką; taip pat
c)
padėti suprasti Sąjungos vystomojo bendradarbiavimo naudą ne tik Sąjungos paramos vystymuisi gavėjams, bet ir Sąjungos piliečiams, ir pasiekti didesnį politikos suderinamumo vystymosi labui supratimą, taip pat skatinti Europos ir besivystančių šalių piliečių bendros atsakomybės, solidarumo bei galimybių jausmą besikeičiančiame ir vis labiau tarpusavyje susijusiame pasaulyje.
3 straipsnis
Priemonės
1. Priemonės, kurių imamasi Europos metų tikslams pasiekti, apima šias priemones, kurios gali būti organizuojamos Sąjungos, nacionaliniu, regioniniu arba vietos lygmenimis, kaip numatyta priede, ir šalyse partnerėse pagal 6 straipsnio 5 dalį:
a)
plačiajai visuomenei ir konkretesnėms tikslinėms grupėms, visų pirma jaunimui ir kitoms svarbioms tikslinėms grupėms, skirtas informavimo kampanijas, per kurias būtų skleidžiamos pagrindinės idėjos, pasitelkiant ir socialinės žiniasklaidos priemones;
b)
konferencijų, renginių ir iniciatyvų organizavimą su visais susijusiais suinteresuotaisiais subjektais, siekiant skatinti aktyvų dalyvavimą ir diskusijas, taip pat padidinti informuotumą visais lygmenimis;
c)
konkrečias priemones valstybėse narėse, kuriomis siekiama propaguoti Europos metų tikslus, visų pirma šviečiant vystymosi klausimais, nacionalinėms, regioninėms ar vietos administravimo institucijoms ir kitoms organizacijoms keičiantis informacija ir gerąja patirtimi; taip pat
d)
tyrimų ir apklausų vykdymą ir jų rezultatų sklaidą.
2. Komisija gali nustatyti kitas priemones, kurios būtų naudingos siekiant Europos metų tikslų, ir gali leisti naudoti nuorodas į Europos metus ir į šūkį propaguojant tas priemones su sąlyga, kad jos naudingos siekiant tų tikslų.
4 straipsnis
Veiklos koordinavimas su valstybėmis narėmis
1. Komisija ragina kiekvieną valstybę narę paskirti nacionalinį koordinatorių, atsakingą už tos valstybės narės dalyvavimo Europos metų veikloje organizavimą. Valstybės narės apie tokį paskyrimą informuoja Komisiją.
2. Nacionaliniai koordinatoriai, glaudžiai koordinuodami veiksmus su Komisija, konsultuojasi ir bendradarbiauja su įvairiais susijusiais suinteresuotaisiais subjektais, įskaitant pilietinę visuomenę ir privatųjį sektorių, nacionalinius parlamentus, socialinius partnerius ir atitinkamais atvejais nacionalines agentūras, federalinio regiono arba subnacionalinio lygmens Vyriausybę, įskaitant regionines ir vietos valdžios institucijas ir, kai taikytina, asocijuotas užjūrio šalis ir teritorijas (UŠT), ar su atitinkamomis Sąjungos programomis susijusius kontaktinius asmenis.
3. Komisija kviečia valstybes nares iki 2014 m. rugsėjo 1 d. pateikti jai jų darbo programą, kurioje aprašoma Europos metais vystymuisi planuojama nacionalinė veikla, vadovaujantis Europos metų tikslais, ir informacija apie priede nustatytas priemones.
4. Prieš patvirtindama darbo programas, Komisija, vadovaudamasi Reglamentu (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 ir Komisijos deleguotuoju reglamentu (ES) Nr. 1268/2012 (7), patikrina, ar ta veikla atitinka Europos metų tikslus.
5 straipsnis
Dalyvavimas
Dalyvauti Sąjungos lėšomis finansuojamoje Europos metų veikloje gali valstybės narės, taip pat šalys kandidatės, su kurioms sudaryta pasirengimo narystei strategija pagal atitinkamais pagrindų susitarimais ir Asociacijos tarybos sprendimais nustatytus tų šalių dalyvavimo Sąjungos programose bendruosius principus ir bendrąsias sąlygas.
6 straipsnis
Koordinavimas ir įgyvendinimas Sąjungos lygmeniu
1. Sąjungos lygmeniu šį sprendimą įgyvendina Komisija, visų pirma priimdama būtinus finansavimo sprendimus, vadovaudamasi reglamentais, kuriais nustatomos susijusiems veiksmams aktualios išorės veiksmų finansavimo priemonės, būtent Vystomojo bendradarbiavimo priemonė, Europos demokratijos ir žmogaus teisių rėmimo priemonė, kaip nustatyta Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. 235/2014 (8), Europos kaimynystės priemonė, Stabilumo ir taikos priemonė, kaip nustatyta Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. 230/2014 (9), Pasirengimo narystei pagalbos priemonė, kaip nustatyta Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. 231/2014 (10), ir Bendradarbiavimo su trečiosiomis šalimis partnerystės priemonė, kaip nustatyta Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. 234/2014 (11) (toliau - išorės veiksmų finansavimo priemonės).
2. Komisija kartu su Europos išorės veiksmų tarnyba (EIVT) glaudžiai bendradarbiauja su Europos Parlamentu, Taryba ir valstybėmis narėmis, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetu, Regionų komitetu ir vystymosi srityje Sąjungos lygmeniu veikiančiomis įstaigomis ir asociacijomis.
3. Siekdama koordinuoti Europos metų veiklos įgyvendinimą ir dalytis informacija Sąjungos ir nacionaliniu lygmenimis, Komisija šaukia nacionalinių koordinatorių posėdžius. Į tuos posėdžius dalyvauti stebėtojų teisėmis Komisija gali kviesti pilietinės visuomenės, regioninės ir vietos valdžios institucijų atstovus ir Europos Parlamento narius.
4. Komisija šaukia visų Sąjungos vystomojo bendradarbiavimo srityje veikiančių susijusių suinteresuotųjų subjektų posėdžius, kad jie padėtų jai Sąjungos lygmeniu įgyvendinti Europos metus. Į tuos posėdžius kviečiami nacionaliniai koordinatoriai.
5. Komisija užtikrina, kad atstovybės valstybėse narėse ir ES delegacijos šalyse partnerėse, vykdydamos savo komunikavimo veiklą, Europos metus laikytų prioritetu. ES delegacijos remia vystymosi partnerius trečiosiose šalyse, o UŠT yra remiami pasinaudojant atitinkamomis institucinėmis priemonėmis, siekiant, kad jie dalyvautų su Europos metais susijusioje veikloje Sąjungoje arba trečiosiose šalyse.
6. EIVT ir ES delegacijos Europos metus laiko neatskiriama savo vykdomos informavimo ir komunikavimo veiklos dalimi.
7 straipsnis
Nuoseklumas ir papildomumas
Vadovaudamasi reglamentais, kuriais nustatomos susijusiems veiksmams aktualios išorės veiksmų finansavimo priemonės, Komisija užtikrina, kad šiuo sprendimu numatytos priemonės atitiktų bet kokias kitas Sąjungos, nacionalines ar regionines priemones, kuriomis padedama pasiekti Europos metų tikslus, ir visiškai papildytų esamas Sąjungos, nacionalines ar regionines priemones.
8 straipsnis
Konkrečios nuostatos dėl finansinės ir nefinansinės paramos
1. Norint įgyvendinti Sąjungos lygmens priemones, nurodytas priedo A dalyje, vykdoma viešųjų pirkimų procedūra arba joms skiriamos Sąjungos finansuojamos dotacijos pagal Reglamento (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 V ir VI antraštines dalis.
2. Sąjungos lygmens priemonių, nurodytų priedo B dalyje, įgyvendinimas gali būti Sąjungos bendrai finansuojamas.
3. Priedo C dalyje nustatyta tvarka Komisija gali skirti bendrąjį finansavimą kiekvienam nacionaliniam koordinatoriui.
4. Jei reikia ir jei tai neprieštarauja jų tikslams arba biudžetui, Europos metų veikla gali būti remiama esamų programų, kuriomis prisidedama prie vystymosi skatinimo, lėšomis. Be to, nacionalinėse darbo programose taip pat gali būti atsižvelgta į išskirtines valstybių narių pastangas tarptautinių su vystymusi susijusių renginių arba tarptautinių vystymosi srities veiklos krypčių valdymo srityse.
5. Komisija gali teikti nefinansinę paramą veiklai, kurią vykdo viešosios ir privačios organizacijos ir kurios atitinka 3 straipsnio 2 dalį.
6. Tam, kad priemones būtų galima laikyti tinkamomis finansuoti pagal šį sprendimą, reikalaujama, kad jomis būtų veiksmingai panaudojamos viešosios išlaidos, jos teiktų papildomos naudos ir būtų orientuotos į rezultatus.
9 straipsnis
Sąjungos finansinių interesų apsauga
1. Komisija atitinkamomis priemonėmis užtikrina, kad, įgyvendinant pagal šį sprendimą finansuojamus veiksmus, būtų apsaugoti Sąjungos finansiniai interesai ir tuo tikslu taikomos sukčiavimo, korupcijos ir kitos neteisėtos veiklos prevencijos priemonės, atliekant veiksmingas patikras ir tikrinimus ir, nustačius pažeidimų, susigrąžinant nepagrįstai išmokėtas sumas ir, jei reikia, taikant veiksmingas, proporcingas ir atgrasomąsias administracines ir finansines nuobaudas.
2. Komisijai arba jos atstovams ir Audito Rūmams suteikiami įgaliojimai atlikti visų dotacijų gavėjų, rangovų ir subrangovų, gavusių Sąjungos lėšų pagal šį sprendimą, dokumentų auditą bei patikrų ir patikrinimų vietoje auditą.
3. Europos kovos su sukčiavimu tarnyba (OLAF) gali atlikti tyrimus, įskaitant patikras ir patikrinimus vietoje, remdamasi Tarybos reglamento (Euratomas, EB) Nr. 2185/96 (12) ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES, Euratomas) Nr. 883/2012 (13) nuostatomis ir procedūromis, siekdama nustatyti, ar būta su dotacijos susitarimu, sprendimu dėl dotacijos arba pagal šį sprendimą finansuojama sutartimi susijusio sukčiavimo, korupcijos ar kitos neteisėtos veiklos atvejų, kenkiančių Sąjungos finansiniams interesams.
10 straipsnis
Ataskaitų teikimas ir vertinimas
Ne vėliau kaip 2016 m. gruodžio 31 d. Komisija pateikia Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui bei Regionų komitetui ataskaitą dėl šiame sprendime numatytų priemonių įgyvendinimo, rezultatų ir bendro vertinimo siekiant apsvarstyti tinkamas tolesnes priemones.
11 straipsnis
Įsigaliojimas
Šis sprendimas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
Priimta Strasbūre 2014 m. balandžio 16 d.