РЕГЛАМЕНТ (ЕС) № 801/2013 НА КОМИСИЯТА
от 22 август 2013 година
за изменение на Регламент (ЕО) № 1275/2008 по отношение на изискванията за екопроектиране към електрическото и електронното битово и офис оборудване във връзка с консумацията му на електроенергия в режим „в готовност“ и режим „изключен“, както и за изменение на Регламент (ЕО) № 642/2009 по отношение на изискванията за екопроектиране на телевизори
(текст от значение за ЕИП)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Директива 2009/125/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 21 октомври 2009 г. за създаване на рамка за определяне на изискванията за екодизайн към продукти, свързани с енергопотреблението (1), и по специално член 15, параграф 1 от нея,
след консултация с Консултативния форум по екопроектиране,
като има предвид, че:
(1)
В член 16, параграф 2 от Директива 2005/32/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (2) се предвижда мярка за прилагане, като една от приоритетните мерки е намаляването на загубите в режим „в готовност“ за дадена продуктова група.
(2)
Консумацията на електроенергия на електрическо и електронно битово и офис оборудване в мрежови режим на готовност беше разгледана в техническото, екологично и икономическо проучване относно загубите в режим „в готовност“ и режим „изключен“, проведено през 2006/2007 г. С него се стигна до заключението, че възможността за свързване в мрежа се превръща в обща характеристика на битовото и офис оборудването. Регулаторният комитет за екопроектирането на продукти, консумиращи енергия, препоръча на 21 юни 2008 г. въпросът за мрежовия режим на готовност да се разгледа в отделна процедура, тъй като по това време липсваха данни.
(3)
Работният план за екопроектиране за периода 2009-2011 г. определи мрежовия режим на готовност като един от приоритетите. Съответно през периода 2010-2011 г. Комисията направи предварително проучване, в което бяха анализирани техническите, екологичните и икономическите аспекти на мрежовия режим на готовност. Проучването беше планирано съвместно със заинтересовани страни от ЕС и трети държави, като резултатите бяха направени обществено достояние.
(4)
Според резултатите от проучването консумацията на енергия от продуктите от областта на електрическото и електронното битово и офис оборудване, продавани в Общността, свързана със състояния, водещи до мрежови режим на готовност, е възлизала на 54 TWh за 2010 г., което се равнява на 23 милиона тона емисии на CO2. Ако не бъдат взети конкретни мерки се предвижда потреблението да нарасне до 90 TWh през 2020 г. Беше направено заключението, че консумацията на електроенергия, свързана с мрежовия режим на готовност, може да бъде намалена значително. Настоящият регламент следва да повиши степента на пазарно разпространение на технологиите, осигуряващи повишена енергийна ефективност в мрежови режим на готовност, което ще доведе до прогнозирани годишни икономии на енергия от 36 TWh през 2020 г. и 49 TWh през 2025 г. в сравнение със сценария на обичайната практика.
(5)
По-специално с проучването се установи, че функцията за управление на консумацията, която превключва оборудването към състояние на мрежови режим на готовност, когато то не изпълнява основната функция, е от основно значение за осигуряването на потенциалните икономии. Приема се, че оборудването, задействано повторно от външен или вътрешен сигнал за задействане, може да бъде в активен режим за ограничен период от време, независимо от своята(ите) основна(и) функция(и), например за да се даде възможност за сервизно обслужване или за изтегляне на програмно осигуряване. Управлението на консумацията следва да гарантира, че след като завърши изпълнението на задачите, продуктът се връща в състояние на мрежови режим на готовност.
(6)
Заключението на предварителното проучване е, че в мрежови режим на готовност е нужно да се въведат различни изисквания според степента на достъпност по мрежа. За целта бяха идентифицирани ограничен брой уреди HiNA, сред които маршрутизатор, мрежов комутатор, точка за достъп до безжична мрежа, концентратор и модем, чиято основна функция е обработката на мрежов трафик. Тъй като се очаква това оборудване да реагира на входящия трафик незабавно, състоянието на мрежови режим на готовност може да бъде еквивалентно на режим „неактивен“.
(7)
Като се има предвид, че функционалните възможности в условията на режим „в готовност“ и на мрежови режим на готовност са взаимосвързани и продуктовият обхват е същият, на 14 септември 2011 г. Консултативният форум по екопроектиране подкрепи становището, че изискванията за екопроектиране по отношение на мрежовия режим на готовност следва да бъдат формулирани в акт за изменение на съществуващия Регламент (ЕО) № 1275/2008 на Комисията (3).
(8)
Изискванията за режимите „в готовност“ и „изключен“, както и за мрежовия режим на готовност следва да бъдат преразгледани заедно. Като се има предвид, че датата за преразглеждане, определена в Регламент (ЕО) № 1275/2008, предшества влизането в сила на първия етап на изискванията за мрежовия режим на готовност, датата за преразглеждане на регламента следва да бъде отложена с една година.
(9)
Като се има предвид, че телевизорите, които са предмет на мерки за прилагане на екопроектиране, специфични за продукта, бяха изключени от обхвата на Регламент (ЕО) № 1275/2008, изискванията за екопроектиране за мрежови режим на готовност при телевизорите са включени в Регламент (ЕО) № 642/2009 на Комисията (4). Според резултатите от техническото, екологично и икономическо проучване на мрежовия режим на готовност изискванията за екопроектиране за мрежовия режим на готовност на телевизорите ще осигурят прогнозни икономии от 10 TWh до 2020 г.
(10)
По отношение на кафеварките, в рамките на Консултативните форуми по екопроектиране (5) от 16 декември 2011 г. и 18 април 2012 г. бе подкрепено становището, че не трябва да бъде приемана мярка за прилагане, специфична за продукта, а изискванията на Регламент (ЕО) № 1275/2008 следва да бъдат формулирани по-подробно за кафеварките.
(11)
С настоящия регламент се въвеждат спецификации за прилагане на изискванията за управление на консумацията на мощност на кафеварките по отношение на времето на закъснение по подразбиране, след което уредите превключват автоматично в режим „в готовност/изключен“.
(12)
Въз основа на резултатите от техническото, екологично и икономическо проучване на битовите кафеварки, проведено във връзка с Директивата за екопроектирането, може да се заключи, че ограничаването на времето на закъснение, след което кафеварките превключват автоматично в режим „в готовност/изключен“, ще доведе до допълнителни годишни икономии от над 2 TWh до 2020 г. Те не са взети предвид при допусканията за икономиите за Регламент (ЕО) № 1275/2008,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
Изменения на Регламент (ЕО № 1275/2008
Регламент (ЕО) № 1275/2008 се изменя, както следва:
1)
Заглавието се заменя със следното:
2)
Член 1 се заменя със следното:
„Член 1
Предмет и обхват
Настоящият регламент определя изисквания за екопроектиране по отношение на консумацията на електроенергия в режим „в готовност“, режим „изключен“ и мрежови режим на готовност във връзка с пускането на пазара на електрическо и електронно битово и офис оборудване.
Настоящият регламент не се отнася за електрическо и електронно битово и офис оборудване, което, за да може да работи по предназначение, се предлага на пазара заедно с външни електрозахранващи устройства за понижено напрежение.“
3)
В член 2 се добавят следните определения:
„10.
„мрежа“ означава комуникационна инфраструктура с топология от връзки, архитектура, включително физическите компоненти, принципи на организация, комуникационни процедури и формати (протоколи);
11.
„мрежови режим на готовност“ означава състояние, при което оборудването е в състояние да възобнови изпълнението на функция чрез сигнал за задействане от разстояние, постъпил чрез мрежова връзка;
12.
„сигнал за задействане от разстояние“ означава сигнал, произведен извън оборудването и постъпващ по мрежа;
13.
„мрежов порт“ означава жичен или безжичен физически интерфейс за мрежова връзка, намиращ се върху оборудването, чрез който то може да бъде задействано от разстояние;
14.
„логически мрежов порт“ означава мрежова технология, функционираща през физически мрежов порт;
15.
„физически мрежов порт“ означава физическата (апаратна) среда на мрежовия порт. Даден физически мрежов порт може да бъде използван от две или повече мрежови технологии;
16.
„достъпност по мрежа“ означава способността на оборудването да възобновява изпълнението на функции след като на мрежов порт е регистриран сигнал за задействане от разстояние;
17.
„оборудване, свързвано към мрежа“ означава оборудване, което може да се свързва към мрежа и има един или повече мрежови портове;
18.
„оборудване, свързвано към мрежа, с висока степен на достъпност по мрежа“ (оборудване HiNA) означава оборудване, което изпълнява като основна(и) функция(и) само и изключително една или повече от следните функции: маршрутизатор, мрежов комутатор, точка за достъп до безжична мрежа, концентратор, модем, телефон за гласови съобщения чрез интернет протокол (VoIP), видеотелефон;
19.
„оборудване, свързвано към мрежа, с функционални възможности за висока степен на достъпност по мрежа“ (оборудване с функционални възможности HiNA) означава оборудване с функционални възможности на маршрутизатор, мрежов комутатор, точка за достъп до безжична мрежа или комбинация от тях, но не е оборудване, свързвано към мрежа, с висока степен на достъпност по мрежа (оборудване HiNA);
20.
„маршрутизатор“ означава мрежово устройство, чиято основна функция е да определя оптималния маршрут, по който следва да се препраща мрежовият трафик. Маршрутизаторите препращат пакети от една мрежа към друга въз основа на информацията от мрежовия слой (L3);
21.
„мрежов комутатор“ означава мрежово устройство, чиято основна функция е да филтрира, препраща и разпределя кадри въз основа на адреса на местоназначение, съдържащ се във всеки кадър. Всички комутатори работят поне на нивото на каналния слой (L2);
22.
„точка за достъп до безжична мрежа“ означава устройство, чиято основна функция е да осигури връзка чрез протокола IEEE 802.11 (Wi-Fi) до множество клиенти;
23.
„концентратор“ означава мрежово устройство, което съдържа множество портове и се използва за свързване на сегменти от локална мрежа;
24.
„модем“ означава устройство, чиято основна функция е да предава и приема цифрово модулирани аналогови сигнали по жична мрежа;
25.
„печатащо оборудване“ означава оборудване, което извежда върху хартия резултатите от подаваните електронни данни. Печатащото оборудване може да има допълнителни функции и може да се предлага на пазара като многофункционално устройство или многофункционално изделие;
26.
„голямоформатно печатащо оборудване“ означава печатащо оборудване, проектирано за печатане върху носители А2 и по-големи, включително оборудване, проектирано да работи с ролен носител с широчина най-малко 406 mm;
27.
„система за дистанционно присъствие“ означава специализирана система с висока разделителна способност за видеоконферентна връзка и за съвместна работа, която включва потребителски интерфейс, камера с висока разделителна способност, екран, озвучителна система и възможност за кодиране и декодиране на видео и звуков сигнал;
28.
„битова кафеварка“ означава уред с нетърговска цел за варене на кафе;
29.
„битова кафеварка за шварцкафе“ означава битова кафеварка, която за извлича кафето чрез просмукване;
30.
„нагревател“ означава елемент от кафеварка, който преобразува електроенергията в топлина за загряване на вода;
31.
„подгряване на каната“ означава функция за затопляне на кана, която се намира върху кафеварката;
32.
„цикъл на варене“ означава процес, който трябва да завърши, за да се приготви кафето;
33.
„самопочистване“ означава процес, който кафеварката извършва, за да почисти вътрешността си. Този процес може да бъде обикновено изплакване или процес на измиване с използване на специфични добавки;
34.
„премахване на накипа“ означава процес, който кафеварката извършва, за да премахне напълно или частично потенциален накип във вътрешността си;
35.
„настолен терминален клиент“ означава компютър, който разчита на връзка с отдалечени изчислителни ресурси (напр. компютърен сървър, отдалечена работна станция), за да придобие основните си функционални възможности и при който дисковите запаметяващи устройства не са неделима част от продукта. Основният модул на настолен терминален клиент трябва да бъде предназначен за използване на постоянно място (напр. върху бюро), а не за преносимост. Настолните терминални клиенти могат да извеждат информация на външен или, когато е част от продукта, вътрешен екран;
36.
„работна станция“ означава високопроизводителен компютър за един потребител, използван предимно за графични приложения, автоматизирано проектиране, разработване на програми, финансови и научни приложения, както и за други задачи, изискващи висока изчислителна мощност, със следните характеристики:
а)
има средно време между отказите (MTBF) най-малко 15 000 часа;
б)
поддържа код за коригиране на грешки (ККГ) и/или буферирана памет;
в)
отговаря на три от следните пет характеристики:
1)
има допълнително захранване за високопроизводителни графични карти (т.е. допълнително захранване от 12 V чрез PCI-E с 6 извода);
2)
системата му е опроводена за прорезен съединител, по-голям от × 4 PCI-E, върху дънната платка в допълнение към графичния(те) прорезен(ни) съединител(и) и/или поддръжка на PCI-X;
3)
не поддържа многопроцесорни графични карти с обща памет (UMA);
4)
включва пет или повече съединители PCI, PCI-E или PCI-X;
5)
може да поддържа много процесори - два или повече централни процесори (трябва да поддържа физически отделни процесорни корпуси/гнезда, тоест това изискване не е удовлетворено, ако се поддържа един многоядрен процесор);
37.
„преносима работна станция“ означава компютър с високи показатели за един потребител, използван предимно за графични приложения, автоматизирано проектиране, разработване на програми, финансови и научни приложения, както и за други задачи, изискващи висока изчислителна мощност, с изключение на игри, и който е проектиран специално за преносимост и за продължителна работа със или без директна връзка към захранващ източник с променливо напрежение. Преносимите работни станции използват вграден екран и могат да работят с вградена акумулаторна батерия или друг преносим захранващ източник. Повечето преносими работни станции използват външно захранващо устройство и имат вградена клавиатура и показващо устройство.
Преносимата работна станция има следните характеристики:
а)
има средно време между отказите (MTBF) най-малко 13 000 часа;
б)
има поне една отделна графична карта (dGfx), отговаряща на класификация Г3 (с големина на кадровия буфер 128 бита), Г4, Г5, Г6 или Г7;
в)
поддържа включването на три или повече вътрешни запаметяващи устройства;
г)
поддържа системна памет от поне 32 GB;
38.
„малък сървър“ означава вид компютър, който обикновено използва компоненти на настолни компютри в конструкция на настолен компютър, но е предназначен да действа предимно като запаметяващо устройство за други компютри и да изпълнява функции като осигуряване на услуги за мрежова инфраструктура и съхраняване на данни/медии, и който има следните характеристики:
а)
проектиран е като тип „поставка“, тип „кула“ или в друга форма, подобна на тези на настолните компютри, така че системите за обработка на данни, запаметяване и осъществяване на връзка с мрежата се намират в една кутия;
б)
проектиран е да работи 24 часа на ден и 7 дни в седмицата;
в)
проектиран е главно за работа в среда с множество едновременно действащи потребители, които обслужва посредством свързани в мрежа клиентски устройства;
г)
когато се пуска на пазара с операционна система, операционната система е проектирана за домашен сървър или за нископроизводителни сървърни приложения;
д)
не се пуска на пазара с отделна графична карта (dGfx), отговаряща на класификация, различна от G1;
39.
„компютърен сървър“ означава компютърен продукт, който предоставя услуги и управлява мрежовите ресурси на клиентски терминали като настолни компютри, преносими компютри, настолни терминални клиенти, телефони с интернет протокол (IP) или други компютърни сървъри. Компютърният сървър обикновено се пуска на пазара за използване в центрове за данни и в офисна/корпоративна среда. Достъпът до компютърен сървър се осъществява преди всичко чрез мрежови връзки, а не чрез преки потребителски входни устройства като клавиатура или мишка.
Компютърният сървър има следните характеристики:
а)
проектиран е да поддържа операционни системи (ОС) за компютърни сървъри и/или програми за управление на ОС и е предназначен да изпълнява инсталирани от потребителя корпоративни приложения;
б)
поддържа код за коригиране на грешки (ККГ) и/или буферирана памет (включително буферирани модули на памети с двустранно разположение на изводите (DIMM) и конфигурации от вида „буфер върху платката“ (BOB);
в)
пуска се на пазара с едно или повече захранващи устройства от вида променливо напрежение/постоянно напрежение;
г)
всички процесори имат достъп до споделена системна памет и са независимо достъпни за отделна ОС или програма за управление на ОС.“
4)
Член 3 се заменя със следното:
„Член 3
Изисквания за екопроектиране
Изискванията за екопроектиране по отношение на консумацията на електроенергия в режим „в готовност“, режим „изключен“ и мрежови режим на готовност са определени в приложение II.“
5)
Член 7 се заменя със следното:
„Член 7
Преразглеждане
Комисията преразглежда настоящия регламент и представя резултатите от преразглеждането пред Консултативния форум не по-късно от 7 януари 2016 г. в светлината на техническия напредък. Преразглеждането ще бъде насочено по-специално към обхвата и изискванията за режима „в готовност/изключен“ и целесъобразността и нивото на изискванията за мрежовия режим на готовност във връзка с третия етап на изпълнение (2019 г.).
Преразглеждането може да е насочено inter alia към професионално оборудване и продукти, оборудвани с електродвигатели, управлявани с дистанционно управление.“
6)
Член 8 се заменя със следното:
„Член 8
Влизане в сила
Настоящият регламент влиза в сила на двадесетия ден след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Точка 1 от приложение II се прилага считано от 7 януари 2010 г.
Точка 2 от приложение II се прилага считано от 7 януари 2013 г.
Точка 3 от приложение II се прилага считано от 1 януари 2015 г.
Точка 4 от приложение II се прилага считано от 1 януари 2017 г.
Точка 5 от приложение II се прилага считано от 1 януари 2019 г.
Точка 6 от приложение II се прилага считано от 1 януари 2015 г.
Точка 7 от приложение II се прилага считано от 1 януари 2015 г.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.“
7)
Приложение II се изменя, както следва:
а)
в точка 2 буква г) се заменя със следното:
„г)
Управление на консумацията за всяко оборудване, различно от оборудване, свързвано към мрежа
Оборудването трябва, освен когато това е нецелесъобразно за използването по предназначение, да предлага функция за управление на консумацията или подобна функция. Когато оборудването не работи с основната си функция и друг(и) продукт(и), консумиращ(и) енергия, не е(са) зависим(и) от функциите му, функцията за управление на консумацията трябва след възможно най-краткия интервал от време, съвместим с използването по предназначение, да превключва оборудването автоматично към:
-
режим „в готовност“, или
-
режим „изключен“, или
-
друго състояние, при което не се превишават изискваните нива на консумация на мощност в режим „изключен“ и/или в режим „в готовност“, когато оборудването е свързано към захранващата електрическа мрежа.
Функцията за управление на консумацията трябва да бъде активирана.“
б)
добавят се следните нови точки 3, 4, 5, 6 и 7:
3. Считано от 1 януари 2015 г.:
а)
Възможност за дезактивиране на връзката(ите) с безжичната мрежа
Всяко оборудване, свързвано към мрежа, което може да бъде свързано с безжична мрежа, трябва да предлага възможност на потребителя да дезактивира връзката(ите) с безжичната мрежа. Това изискване не важи за продукти, които разчитат на една единствена мрежова връзка за използването си по предназначение и нямат жична мрежова връзка.
б)
Управление на консумацията на оборудване, свързвано към мрежа
Оборудването трябва, освен когато това е нецелесъобразно за използването по предназначение, да предлага функция за управление на консумацията или подобна функция. Когато оборудването не работи с основната си функция и друг(и) продукт(и), консумиращ(и) енергия, не е(са) зависим(и) от функциите му, функцията за управление на консумацията трябва след възможно най-краткия интервал от време, съвместим с използването по предназначение, да превключва оборудването автоматично към състояние на мрежови режим на готовност.
В състояние, осигуряващо мрежови режим на готовност, функцията за управление на консумацията може да превключва оборудването автоматично в режим „в готовност“ или в режим „изключен“ или в друго състояние, при което не се превишава изискваната консумация за режима „в готовност“ и/или „изключен“.
Функцията за управление на консумацията или подобна функция, следва да бъде налице за всички мрежови портове на оборудването, свързвано към мрежа.
Функцията за управление на консумацията или подобна функция, следва да бъде активирана, освен ако не са дезактивирани всички мрежови портове. В последния случай функцията за управление на консумацията или подобна функция, следва да се активира, ако някой от мрежовите портове бъде активиран.
Интервалът от време по подразбиране, след който функцията за управление на консумацията или подобна функция превключва оборудването автоматично в състояние, осигуряващо мрежови режим на готовност, не трябва да надвишава 20 минути.
в)
Оборудване, свързвано към мрежа, което има един или повече режими на готовност, трябва да бъде в съответствие с изискванията за този(тези) режим(и) на готовност, когато всички мрежови портове са дезактивирани.
г)
Оборудване, свързвано към мрежа, различно от оборудване HiNA, трябва да бъде в съответствие с разпоредбите на точка 2, буква г), когато всички мрежови портове са дезактивирани.
д)
Консумация в състояние, осигуряващо мрежови режим на готовност:
Консумацията на оборудване HiNA или на оборудване с функционални възможности HiNA в състояние, осигуряващо мрежови режим на готовност, в който оборудването е превключено от функцията за управление на консумацията или подобна функция, не трябва да надвишава 12,00 W.
Консумацията на друго оборудване, свързвано към мрежа, в състояние, осигуряващо мрежови режим на готовност, в който оборудването е превключено от функцията за управление на консумацията или подобна функция, не трябва да надвишава 6,00 W.
Граничните стойности за консумацията, посочени в буква д), не се прилагат за:
i)
печатащо оборудване със захранване с номинална мощност, по-голяма от 750 W;
ii)
голямоформатно печатащо оборудване;
iii)
системи за дистанционно присъствие;
iv)
настолни терминални клиенти;
v)
работни станции;
vi)
преносими работни станции;
vii)
малки сървъри;
viii)
компютърни сървъри.
4. Считано от 1 януари 2017 г.:
В допълнение към изискванията, определени в точка 3, букви а) и б), се прилагат следните разпоредби:
а)
оборудване, свързвано към мрежа, което има един или повече режими на готовност, трябва да бъде в съответствие с изискванията за тези режими на готовност, когато никой от жичните мрежови портове не е свързан и когато всички безжични мрежови портове са дезактивирани;
б)
оборудване, свързвано към мрежа, различно от оборудване HiNA, трябва да бъде в съответствие с разпоредбите на точка 2, буква г), когато никой от жичните мрежови портове не е свързан и когато всички безжични мрежови портове са дезактивирани;
в)
консумация в състояние, осигуряващо „мрежови режим на готовност“:
Консумацията на оборудване HiNA или на оборудване с функционални възможности HiNA в състояние, осигуряващо мрежови режим на готовност, в който оборудването е превключено от функцията за управление на консумацията или подобна функция, не трябва да надвишава 8,00 W.
Консумацията на друго оборудване, свързвано към мрежа, в състояние, осигуряващо мрежови режим на готовност, в който оборудването е превключено от функцията за управление на консумацията или подобна функция, не трябва да надвишава 3,00 W.
Граничните стойности за консумацията, посочени в буква в), не се прилагат за:
i)
голямоформатно печатащо оборудване;
ii)
настолни терминални клиенти;
iii)
работни станции;
iv)
преносими работни станции;
v)
малки сървъри;
vi)
компютърни сървъри.
5. Считано от 1 януари 2019 г.:
В допълнение към изискванията, определени в точка 3, букви а) и б) и точка 4, букви а), б) и в), за оборудване, свързвано към мрежа, различно от оборудване HiNA или от оборудване с функционални възможности HiNA, се прилага следната разпоредба:
Консумацията на оборудване, свързвано към мрежа, различно от оборудване HiNA или от оборудване с функционални възможности HiNA в състояние, осигуряващо мрежови режим на готовност, в който оборудването е превключено от функцията за управление на консумацията или подобна функция, не трябва да надвишава 2,00 W.
6. Считано от 1 януари 2015 г.:
За кафеварки времето на закъснение, след което продуктът превключва автоматично в режимите и състоянията, посочени в приложение II, точка 2, буква г), е, както следва:
-
за битови кафеварки за шварцкафе, съхраняващи кафето в термоизолирана кана - не повече от пет минути след завършване на последния цикъл на варене или 30 минути след завършване на процеса на премахване на накипа или на самопочистване,
-
за битови кафеварки за шварцкафе, съхраняващи кафето в неизолирана кана - максимум 40 минути след завършване на последния цикъл на варене или 30 минути след завършване на процеса на премахване на накипа или на самопочистване,
-
за битови кафеварки, различни от кафеварките за шварцкафе, максимум 30 минути след завършване на последния цикъл на варене, максимум 30 минути след включването на нагревателя, максимум 60 минути след задействането на функцията за подгряване на каната, или максимум 30 минути след завършване на процеса на премахване на накипа или на самопочистване, освен ако не се задейства сигнализация, изискваща намесата на потребителя, за да се предотврати евентуална повреда или злополука.
До горепосочената дата изискванията за екопроектиране, формулирани в приложение II, точка 2, буква г), не се прилагат.
7. Изисквания за продуктова информация
От 1 януари 2015 г. за оборудване, свързвано към мрежа, на видно място на свободнодостъпните интернет страници на производителите се осигурява следната информация:
а)
за всеки режим „в готовност“ и/или „изключен“ и за състоянието, осигуряващо мрежови режим на готовност, към който оборудването се превключва от функцията за управление на консумацията или подобна функция:
-
данните за консумацията на мощност във ватове, закръглена до първия знак след десетичната запетая,
-
интервалът от време, след който функцията за управление на консумацията или подобна функция превключва автоматично оборудването в режим „в готовност“ и/или „изключен“ и/или състояние, осигуряващо мрежови режим на готовност;
б)
консумираната мощност от продукта в мрежови режим на готовност, ако всички жични мрежови портове са свързани и всички безжични мрежови портове са активирани;
в)
указания за това как да се активират и дезактивират безжичните мрежови портове.
Консумираната мощност от продукта в мрежови режим на готовност, посочена в буква б), и указанията, посочени в буква в), трябва да бъдат включени и в ръководството за потребителя.“
в)
Точка 3 се заменя с нова точка 8:
„8. Измервания
Консумацията на мощност, посочена в точка 1, букви а) и б), точка 2, букви а) и б), точка 3, буква д), точка 4, буква в) и точка 5, както и времената на закъснение, посочени в точка 6, се установяват чрез точна, надеждна и възпроизводима методика за измерване, като се взема предвид общопризнатото съвременно техническо равнище.“
г)
Точка 4 се заменя с нова точка 9:
„9. Информация, която следва да бъде предоставяна от производителите
За целите на оценката на съответствието съгласно член 4 техническата документация трябва да съдържа следните елементи:
а)
за всеки от двата режим „в готовност“ и/или „изключен“:
-
консумираната мощност във ватове, закръглена до първия знак след десетичната запетая,
-
използваният метод за измерване,
-
описание на начина, по който работният режим на оборудването е бил избран или програмиран,
-
последователността от събития, която води до състоянието, при което оборудването сменя автоматично режимите,
-
всякакви забележки относно работата на оборудването, например информация за това как потребителят да превключи оборудването към състояние на мрежови режим на готовност,
-
ако е приложимо, времето по подразбиране, след което функцията за управление на консумацията или подобна функция превключва оборудването в приложимия режим или състояние на ниска консумация;
б)
за оборудване, свързвано в мрежа:
-
броят и видът на мрежовите портове и с изключение на безжичните мрежови портове, указание къде върху оборудването се намират тези портове; по-специално трябва да бъде обявено дали един и същи физически мрежов порт съдържа два или повече видове мрежови портове,
-
дали преди доставката всички мрежови портове са дезактивирани,
-
дали оборудването е оборудване HiNA или оборудване с функционални възможности HiNA; когато не е предоставена информация, се счита, че това не е така;
и за всеки вид мрежов порт:
-
времето по подразбиране, след което функцията за управление на консумацията или подобна функция превключва оборудването в състояние, осигуряващо мрежови режим на готовност,
-
задействащият сигнал, който е необходим за повторното активиране на оборудването,
-
спецификациите за (максималните) показатели,
-
(максималната) консумацията на оборудването в състоянието, осигуряващо мрежови режим на готовност, в който функцията за управление на консумацията или подобна функция ще превключи оборудването, ако за активиране от разстояние се използва само този порт,
-
комуникационният протокол, използван от оборудването.
Ако не е предоставена информация, се счита, че оборудването не е оборудване, свързвано към мрежа, освен ако не осигурява функционални възможности на маршрутизатор, мрежов комутатор, точка за достъп до безжична мрежа (която не е терминал), концентратор, модем, телефон за гласови съобщения чрез интернет протокол (VoIP) или видеотелефон;
в)
изпитвателни параметри за измерване:
-
околна температура,
-
изпитвателно напрежение във V и честота в Hz,
-
коефициент на хармоници в захранващата електрическа мрежа,
-
информация и документация относно измервателната апаратура, постановката и схемите, използвани за електрическо изпитване;
г)
характеристиките на оборудването, които са от значение за оценката на съответствието с изискванията, определени в точка 1, буква в), или изискванията, определени в точка 2, буква в) и/или г), и/или точка 3, буква б), в зависимост от случая, включително времето, необходимо за автоматично достигане до режим „в готовност“, „изключен“ или до друго състояние, при което не се превишават изискваните нива на консумация в режим „изключен“ и/или в режим „в готовност“.
В частност, ако е необходимо, се осигурява техническа обосновка, когато изискванията, определени в точка 1, буква в), или изискванията, определени в точка 2, буква в) и/или г), и/или точка 3, буква б), не са подходящи за предвидената употреба на оборудването. Необходимостта да се поддържат една или повече мрежови връзки или да се чака сигнал за задействане от разстояние не се счита за техническа обосновка за освобождаване от изискванията, определени в точка 2, буква г), в случай на оборудване, което не е определено от производителя като оборудване, свързвано към мрежа.“
8)
В приложение III се добавя следното:
„По отношение на изискванията, определени в приложение II, точка 2, буква г), органите на държавите членки използват гореспоменатата приложима методика, за да измерят консумацията след като функцията за управление на консумацията или подобна функция е превключила оборудването в приложимия режим или състояние.
По отношение на изискванията, определени в приложение II, точка 3, буква в) и точка 4, буква а), органите на държавите членки използват гореспоменатата приложима методика след като са дезактивирани и/или разкачени, според случая, всички мрежови портове на устройството.
Когато извършват проверките с цел надзор върху пазара, посочени в член 3, параграф 2 от Директива 2009/125/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (6), органите на държавите членки прилагат следната процедура за проверка за изискванията, определени в приложение II, точки 3 и 4, според случая.
Органите на държавите членки изпитват едно-единствено устройство, както следва:
Ако, както е посочено в техническата документация, оборудването има един вид мрежови портове и ако притежава два или повече мрежови портове от този вид, на случаен принцип се избира един от тези портове и този порт се свързва към подходяща мрежа, отговаряща на спецификациите за максимални показатели на порта. В случай че има множество безжични мрежови портове от един и същи вид, останалите безжични портове по възможност се дезактивират. В случай че има множество жични мрежови портове от един и същи вид, за проверка на изискванията, посочени в приложение II, точка 3, останалите мрежови портове по възможност се дезактивират. Ако има само един мрежов порт, този порт се свързва към подходяща мрежа, отговаряща на спецификациите за максимални показатели на порта.
Устройството се поставя в режим „включен“. След като устройството е в режим „включен“ и работи правилно, може да се премине в състоянието, осигуряващо мрежови режим на готовност, като се измерва консумацията на мощност. След това на оборудването се подава подходящ задействащ сигнал на мрежовия порт и се прави проверка дали оборудването се активира повторно.
Ако, както е посочено в техническата документация, оборудването има няколко вида мрежови портове, за всеки вид мрежови портове се повтаря следната процедура. Ако има два или повече мрежови портове от даден вид, на случаен принцип се избира по един порт за всеки вид мрежови портове и този порт се свързва към подходяща мрежа, отговаряща на спецификациите за максимални показатели на порта.
Ако от даден вид мрежови портове има само един порт, този порт се свързва към подходяща мрежа, отговаряща на спецификациите за максимални показатели на порта. Безжичните портове, които не се използват, по възможност се дезактивират. В случай на проверка на изискванията, посочени в приложение II, точка 3, жичните мрежови портове, които не се използват, по възможност се дезактивират.
Устройството се поставя в режим „включен“. След като устройството е в режим „включен“ и работи правилно, може да се премине в състоянието, осигуряващо мрежови режим на готовност, като се измерва консумацията на мощност. След това на оборудването се подава подходящ задействащ сигнал на мрежовия порт и се прави проверка дали оборудването се активира повторно. Ако два или повече видове (логически) мрежови портове споделят един физически мрежов порт, тази процедура се повтаря за всеки вид логически мрежов порт, като другите логически мрежови портове са логически изключени.
Счита се, че моделът е в съответствие с настоящия регламент, ако резултатите за всеки вид мрежов порт не превишават граничната стойност с повече от 10 %.
В противен случай се изпитват още три устройства. Счита се, че моделът е в съответствие с настоящия регламент, ако средната стойност на резултатите за всеки вид мрежов порт от последните три изпитвания по-горе не превишава граничната стойност с повече от 10 %.
В противен случай моделът се счита за несъответстващ.
Органите на държавата членка предоставят резултатите от изпитванията и друга съответна информация на органите на другите държави членки и на Комисията в срок от един месец от вземането на решение по въпроса дали моделът да се счита за несъответстващ.
В допълнение към гореизложените методики, държавите членки следва да използват надеждни, точни и възпроизводими измервателни методики, които са съобразени с общопризнатото съвременно техническо равнище, включително с методите, определени в документи, чиито референтни номера са публикувани за тази цел в Официален вестник на Европейския съюз.
9)
В приложение IV след последното изречение се добавя следното:
„Мрежови режим на готовност: 3 W за оборудване HiNA; 1 W или по-малко за оборудване, което не е HiNA.“
Член 2
Изменения на Регламент (ЕО) № 642/2009
Регламент (ЕО) № 642/2009 се изменя, както следва:
1)
В член 2 се добавят следните определения:
„12.
„мрежа“ означава комуникационна инфраструктура с топология от връзки, архитектура, включително физически компоненти, принципи на организация, комуникационни процедури и формати (протоколи);
13.
„мрежов порт“ означава жичен или безжичен физически интерфейс за мрежова връзка, намиращ се на телевизора, чрез който телевизорът може да бъде задействан от разстояние;
14.
„телевизор, свързван към мрежа“ означава телевизор, който може да се свързва към мрежа и има един или повече мрежови портове;
15.
„достъпност по мрежа“ означава способността на телевизора да възобновява изпълнението на функции след като на мрежов порт е регистриран сигнал за задействане от разстояние;
16.
„сигнал за задействане от разстояние“ означава сигнал, който е произведен извън телевизора и постъпва по мрежа;
17.
„мрежови режим на готовност“ означава състояние, при което телевизорът е в състояние да възобнови изпълнението на функция чрез сигнал за задействане от разстояние по мрежова връзка;
18.
„телевизор, свързван към мрежа, с функционални възможности за висока степен на достъпност по мрежа“ (телевизор с функционални възможности HiNA) означава телевизор с функционални възможности на маршрутизатор, мрежов комутатор, точка за достъп до безжична мрежа (която не е терминал) или включително комбинация от тях;
19.
„маршрутизатор“ означава мрежово устройство, чиято основна функция е да определя оптималния маршрут, по който следва да се препраща мрежовият трафик. Маршрутизаторите препращат пакети от една мрежа към друга въз основа информацията от мрежовия слой (L3);
20.
„мрежов комутатор“ означава мрежово устройство, чиято основна функция е да филтрира, препраща и разпределя кадри въз основа на адреса на местоназначение, съдържащ се във всеки кадър. Всички комутатори работят поне на нивото на каналния слой (L2);
21.
„точка за достъп до безжична мрежа“ означава устройство, чиято основна функция е да осигури връзка чрез протокола IEEE 802.11 (Wi-Fi) до множество клиенти.“
2)
Приложение I се изменя, както следва:
а)
Добавя се следната нова точка 3:
„3. КОНСУМАЦИЯ НА МОЩНОСТ В МРЕЖОВИ РЕЖИМ НА ГОТОВНОСТ
За телевизори, свързвани към мрежа, се прилагат следните изисквания:
1.
Считано от 1 януари 2015 г.:
а)
Възможност за дезактивиране на връзката(ите) с безжичната мрежа
Ако телевизор, свързван към мрежа, може да се свързва към безжична мрежа, потребителят трябва да може да дезактивира връзката(ите) с безжичната(ите) мрежа(и). Това изискване не важи за продукти, които за използването си по предназначение разчитат на една единствена безжична връзка с мрежа и нямат жична мрежова връзка.
б)
Управление на консумацията на телевизори, свързвани към мрежа
Телевизорите, свързвани към мрежа, трябва да осигуряват функция със следните характеристики:
След не повече от 4 часа в режим „включен“, считано от последното взаимодействие с потребителя и/или смяна на канал, телевизорът трябва да превключи автоматично от режим „включен“ към състояние на мрежов режим на готовност или към друго състояние, при което не се превишават изискваните нива на консумация за състояния, осигуряващи мрежов режим на готовност.
Преди автоматичното превключване от режим „включен“ към изискваното състояние/режими, телевизорите трябва да извеждат предупредително съобщение. Тази функция трябва да е зададена по подразбиране.
В състояние, осигуряващо мрежови режим на готовност, функцията за управление на консумацията може да превключва телевизора автоматично в режим „в готовност“ или в режим „изключен“ или в друго състояние, при което не се превишава изискваната консумация за режима „изключен“ и/или „в готовност“.
Функцията за управление на консумацията или подобна функция, следва да бъде налице за всички мрежови портове на телевизора, свързван към мрежа.
Функцията за управление на консумацията или подобна функция, следва да бъде активирана, освен ако не са дезактивирани всички безжични мрежови портове. В такъв случай функцията за управление на консумацията или подобна функция, следва да се активира, ако който и да било от мрежовите портове бъде активиран.
в)
Телевизор, свързван към мрежа, който има един или повече режими на готовност, трябва да бъде в съответствие с изискванията за този(тези) режим(и) на готовност, когато всички безжични мрежови портове са дезактивирани.
г)
Консумация в състояние, осигуряващо мрежови режим на готовност:
Консумацията на телевизор с функционални възможности HiNA в състояние, осигуряващо мрежови режим на готовност, в което телевизорът е превключен от функцията за управление на консумацията или подобна функция, не трябва да надвишава 12,00 W.
Консумацията на телевизори без функционални възможности HiNA в състояние, осигуряващо мрежови режим на готовност, в което телевизорът е превключен от функцията за управление на консумацията или подобна функция, не трябва да надвишава 6,00 W.
2.
Считано от 1 януари 2017 г.:
В допълнение към изискванията, определени в точка 1, букви а) и б), се прилагат следните разпоредби:
а)
телевизор, свързван към мрежа, който има един или повече режими на готовност, трябва да бъде в съответствие с изискванията за тези режими на готовност, когато никой от жичните мрежови портове не е свързан и когато всички безжични мрежови портове са дезактивирани;
б)
телевизор, свързван към мрежа, трябва да бъде в съответствие с разпоредбите на точка 2.2, буква г), когато никой от жичните мрежови портове не е свързан и когато всички мрежови портове са дезактивирани;
в)
консумация в състояние, осигуряващо мрежови режим на готовност:
Консумацията на телевизор с функционални възможности HiNA в състояние, осигуряващо мрежови режим на готовност, в което телевизорът е превключен от функцията за управление на консумацията или подобна функция, не трябва да надвишава 8,00 W.
Консумацията на телевизори без функционални възможности HiNA в състояние на мрежови режим на готовност, в което телевизорът е превключен от функцията за управление на консумацията или подобна функция, не трябва да надвишава 3,00 W.
3.
Считано от 1 януари 2019 г.:
В допълнение към изискванията, определени в точка 1, букви а) и б) и точка 2, букви а), б) и в), за телевизори, свързвани към мрежа, различни от оборудване HiNA или от телевизори с функционални възможности HiNA, се прилагат следните разпоредби:
Консумацията на телевизори без функционални възможности HiNA в състояние на мрежови режим на готовност, в което телевизорът е превключен от функцията за управление на консумацията или подобна функция, не трябва да надвишава 2,00 W.“
б)
Точка 3 се преномерира на точка 4.
в)
Точка 4 се преномерира на точка 5.
г)
Точка 5 се преномерира на точка 6.
д)
В точка 5.1 (нова точка 6.1) след буква г) се добавя следната буква д):
„д)
за мрежови режим на готовност:
-
броят и видът на мрежовите портове и с изключение на безжичните мрежови портове, указание къде на телевизора се намират тези портове; по-специално трябва да бъде отбелязано дали един и същи физически мрежов порт съдържа два или повече видове мрежови портове,
-
дали преди доставката всички мрежови портове са дезактивирани,
-
дали телевизорът е класиран като телевизор с функционални възможности HiNA; ако не е предоставена информация, се счита, че телевизорът не е уред HiNA или телевизор с функционални възможности HiNA.“
е)
В точка 5.1 (нова точка 6.1) след новата буква д) се добавя следната буква е):
„е)
за всеки вид мрежов порт:
-
времето по подразбиране, след което функцията за управление на консумацията или подобна функция превключва телевизора в състояние, осигуряващо мрежови режим на готовност,
-
задействащият сигнал, който е необходим за повторно активиране на оборудването,
-
спецификациите за (максималните) показатели,
-
(максималната) консумацията на телевизора в състоянието, осигуряващо мрежови режим на готовност, в който функцията за управление на консумацията или подобна функция превключва оборудването, ако за дистанционно активиране се използва само този порт.
Ако не е предоставена информация, се счита, че телевизорът не е телевизор, свързван към мрежа.“
ж)
Точка 5.1, буква д) се преномерира на точка 6.1, буква ж).
з)
В точка 5.2 (нова точка 6.2) второто тире се заменя със следното:
‘-
за всеки режим „в готовност“ и/или „изключен“ и за състоянието, осигуряващо мрежови режим на готовност, данните за консумираната мощност във ватове, с точност до втория знак след десетичната запетая.“
3)
В приложение II точка 2 се заменя със следното:
„2. Измервания на консумацията на мощност в режим „в готовност/изключен“ и мрежови режим на готовност
Измерванията на консумацията на мощност, посочени в приложение I, части 2 и 3, трябва да удовлетворяват всяко едно от следните условия:
Консумацията на мощност, посочена в точка 2.1, букви а) и б), точка 2.2, букви а) и б), точка 3.1, буква г) и точка 3.2, буква в), се установява чрез точна, надеждна и възпроизводима методика за измерване, като се взема предвид общопризнатото съвременно техническо равнище.“
4)
Приложение III се заменя със следното:
„ПРИЛОЖЕНИЕ III
ПРОЦЕДУРА ЗА ПРОВЕРКА
A. Процедура за проверка на спазването на изискванията, определени в приложение I, части 1, 2, 4 и 5
1)
Когато извършват проверките с цел надзор върху пазара, посочени в член 3, параграф 2 от Директива 2009/125/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (7), органите на държавите членки прилагат следната процедура за проверка за спазване на изискванията, установени в приложение I, части 1, 2, 4 и 5.
Органите на държавите членки изпитват един-единствен телевизионен приемник.
Следва да бъде проверено дали моделът съответства на посочените в приложение I изисквания, ако:
а)
полученият резултат за консумираната мощност в режим „включен“ не надвишава с повече от 7 % приложимата гранична стойност, посочена в приложение I, част 1, точки 1 и 2; както и
б)
получените резултати за състоянията „изключен“/„в готовност“ не надвишават с повече от 0,10 W приложимите гранични стойности, посочени в приложение I, част 2, точка 1, букви а) и б) и точка 2, букви а) и б); както и
в)
резултатът за отношението на върховите яркости, определено в приложение I, част 5, не е под 60 %.
Ако не бъдат постигнати резултатите, посочени в точка 1, буква а), б) или в), следва да бъдат изпитани три допълнителни устройства от същия модел.
2)
След като бъдат изпитани трите допълнителни устройства от същия модел, се счита, че моделът отговаря на изискванията, определени в приложение I, ако:
а)
усредненият резултат за консумираната мощност в режим „включен“ на споменатите три устройства не надвишава с повече от 7 % приложимата гранична стойност, посочена в приложение I, част 1, точки 1 и 2; както и
б)
усредненият резултат за състоянията „изключен“/„в готовност“ на споменатите три устройства, според конкретния случай, не надвишава с повече от 0,10 W приложимите гранични стойности, посочени в приложение I, част 2, точка 1, букви а) и б) и точка 2, букви а) и б); както и
в)
усредненият резултат за отношението на върховите яркости на споменатите три устройства, определено в приложение I, част 5, не е под 60 %.
Ако не бъдат постигнати резултатите, посочени в точка 2, букви а), б) и в), се счита, че моделът не съответства на изискванията.
Б. Процедура за проверка на спазването на изискванията, определени в приложение I, част 3
Когато извършват проверките с цел надзор върху пазара, посочени в член 3, параграф 2 от Директива 2009/125/ЕО, органите на държавите членки прилагат следната процедура за проверка на изпълнението на изискванията, определени в приложение I, част 3, точка 1, буква г) и точка 2, буква в), според случая. Те използват посочената по-долу приложима процедура, след като са дезактивирани и/или разкачени, според случая, всички мрежови портове на устройството.
Органите на държавите членки изпитват едно-единствено устройство както следва:
Ако, както е посочено в техническата документация, телевизорът е с един вид мрежови портове и ако притежава два или повече мрежови портове от този вид, на случаен принцип се избира един от тези портове и този порт се свързва към подходяща мрежа, отговаряща на спецификациите за максимални показатели на порта. В случай че има множество безжични мрежови портове от един и същи вид, останалите безжични портове по възможност се дезактивират. В случай че има множество жични мрежови портове от един и същи вид, за проверка на изискванията, посочени в приложение I, точка 2, останалите мрежови портове по възможност се дезактивират. Ако има само един мрежов порт, този порт се свързва към подходяща мрежа, отговаряща на спецификациите за максимални показатели на порта.
Устройството се поставя в режим „включен“. След като устройството е в режим „включен“ и работи правилно, може да се премине в състоянието, осигуряващо мрежови режим на готовност, като се измерва консумацията на мощност. След това на телевизора се подава подходящ задействащ сигнал на мрежовия порт и се прави проверка дали телевизорът се активира повторно.
Ако, както е посочено в техническата документация, телевизорът има повече от един вид мрежови портове, за всеки вид мрежови портове се повтаря следната процедура. Ако има два или повече мрежови портове от даден вид, на случаен принцип се избира по един порт за всеки вид мрежови портове и този порт се свързва към подходяща мрежа, отговаряща на спецификациите за максимални показатели на порта.
Ако за някой вид мрежови портове има само един порт, този порт се свързва към подходяща мрежа, отговаряща на спецификациите за максимални показатели на порта. Безжичните портове, които не се използват, по възможност се дезактивират. В случай на проверка на изискванията, посочени в приложение II, точка 3, жичните мрежови портове, които не се използват, по възможност се дезактивират.
Устройството се поставя в режим „включен“. След като устройството е в режим „включен“ и работи правилно, може да се премине в състоянието, осигуряващо мрежови режим на готовност, като се измерва консумацията на мощност. След това на телевизора се подава подходящ задействащ сигнал на мрежовия порт и се прави проверка дали телевизорът се активира повторно.
Ако два или повече видове (логически) мрежови портове споделят един физически мрежов порт, тази процедура се повтаря за всеки вид логически мрежов порт, като другите логически мрежови портове са логически изключени.
Счита се, че моделът е в съответствие с настоящия регламент, ако резултатите за всеки вид мрежов порт не превишават граничната стойност с повече от 7 %.
В противен случай се изпитват още три устройства. Счита се, че моделът е в съответствие с настоящия регламент, ако средната стойност на резултатите за всеки вид мрежов порт от последните три изпитвания по-горе не превишава граничната стойност с повече от 7 %.
В противен случай моделът се счита за несъответстващ.
Органите на държавата членка предоставят резултатите от изпитванията и друга съответна информация на органите на другите държави членки и на Комисията в срок от един месец от вземането на решение по въпроса дали моделът да се счита за несъответстващ.
В. Проверка за съответствието
За целите на проверката на съответствието с изискванията органите на държавите членки прилагат процедурата, посочена в приложение II, както и надеждни, точни и възпроизводими методи за измерване, които вземат предвид общопризнатите методи за измерване, характерни за съвременното техническо равнище, включително методи, заложени в документи, чиито референтни номера са публикувани за целта в Официален вестник на Европейския съюз.
Член 3
Влизане в сила
Настоящият регламент влиза в сила на двадесетия ден след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Брюксел на 22 август 2013 година.
KOMISIJOS REGLAMENTAS (ES) Nr. 801/2013
2013 m. rugpjūčio 22 d.
kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 1275/2008, kuriuo nustatomi išjungtos ir budėjimo režimu veikiančios elektros ir elektroninės buitinės ir biuro įrangos elektros energijos suvartojimo ekologinio projektavimo reikalavimai, ir iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 642/2009, kuriuo nustatomi televizijos aparatų ekologinio projektavimo reikalavimai
(Tekstas svarbus EEE)
EUROPOS KOMISIJA,
atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
atsižvelgdama į 2009 m. spalio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2009/125/EB, nustatančią ekologinio projektavimo reikalavimų su energija susijusiems gaminiams nustatymo sistemą (1), ypač į jos 15 straipsnio 1 dalį,
pasikonsultavusi su Ekologinio projektavimo konsultacijų forumu,
kadangi:
(1)
Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2005/32/EB (2) 16 straipsnio 2 dalyje yra nuostata dėl įgyvendinimo priemonės, o viena iš prioritetinių priemonių - mažinti tam tikros gaminių grupės budėjimo režimo energijos sąnaudas;
(2)
elektros ir elektroninės buitinės ir biuro įrangos elektros energijos sunaudojimas tinkliniu budėjimo režimu nagrinėtas 2006-2007 m. atliekant techninį, aplinkosauginį ir ekonominį budėjimo ir išjungties režimų nuostolių tyrimą. Tyrime padaryta išvada, kad galimybė jungtis prie tinklo tapo įprasta buitinės ir biurų įrangos savybe. Ekologinio projektavimo komitetas 2008 m. birželio 21 d. rekomendavo tinklinio budėjimo režimo klausimą spręsti atskirai, nes tuo metu trūko duomenų;
(3)
2009-2011 m. Ekologinio projektavimo darbo plane tinklinis budėjimo režimas nurodytas kaip vienas iš pirmiausia spręstinų klausimų. Todėl 2010-2011 m. Komisija atliko parengiamąjį tyrimą, kuriame techniniu, aplinkosauginiu ir ekonominiu atžvilgiais išnagrinėjo tinklinį budėjimo režimą. Tyrimas parengtas kartu su susijusiomis ir suinteresuotosiomis šalimis iš ES ir ES nepriklausančių šalių, o tyrimo rezultatai paskelbti viešai;
(4)
atliekant tyrimą apskaičiuota, kad 2010 m. naudojant Bendrijoje parduotus elektros ir elektroninės buitinės ir biuro įrangos gaminius tinkliniu budėjimo režimu suvartota 54 TWh elektros energijos, o tai atitinka 23 Mt išmetamo CO2. Prognozuojama, kad, jeigu nebus imtasi specialių priemonių, 2020 m. suvartojimas išaugs iki 90 TWh. Padaryta išvada, kad elektros energijos suvartojimą, susijusį su įrenginių tinkliniu budėjimo režimu, galima gerokai sumažinti. Taikant šį reglamentą į rinką turėtų patekti daugiau technologijų, kurias naudojant didėja tinkliniu budėjimo režimu veikiančių įrenginių elektros energijos naudojimo efektyvumas, todėl numatoma, kad iki 2020 m. būtų galima sutaupyti 36 TWh, o 2025 m. - 49 TWh elektros energijos, palyginti su įprastinės veiklos scenarijumi;
(5)
visų pirma, per tyrimą paaiškėjo, kad, siekiant išnaudoti taupymo galimybes, labai svarbi yra energijos sunaudojimo valdymo funkcija, kuri, kai įrenginys neatlieka pagrindinės funkcijos, perjungia jį į tinklinį budėjimo režimą užtikrinančią būseną. Pripažįstama, kad įrenginys, suaktyvintas išoriniu arba vidiniu akstinu, nepriklausomai nuo savo pagrindinės (-ių) funkcijos (-ų), ribotą laiką gali būti aktyvios veiksenos, pvz., kad būtų galima atlikti techninę priežiūrą ar atsisiųsti programinę įrangą. Taikant energijos sunaudojimo valdymą turėtų būti užtikrinama, kad gaminys, baigęs vykdyti užduotis, būtų sugrąžintas į tinklinį budėjimo režimą užtikrinančią būseną;
(6)
parengiamajame tyrime padaryta išvada, kad, atsižvelgiant į tinklinio prieinamumo laipsnį, tinklinio budėjimo režimo reikalavimai turėtų būti skirtingi. Tuo tikslu nustatytas ribotas skaičius didelio tinklinio prieinamumo (toliau - HiNA) įrenginių, pvz., maršruto parinktuvas, tinklo perjungiklis, belaidžio tinklo prieigos punktas, šakotuvas ir modemas, kurių pagrindinė funkcija yra tinklo duomenų srautų apdorojimas. Kadangi šie įrenginiai į gaunamų duomenų srautą turi reaguoti nedelsdami, būsena, kurioje užtikrinamas tinklinis budėjimo režimas, gali būti lygiavertė tuščiajai veiksenai;
(7)
atsižvelgiant į tai, kad budėjimo režimo ir tinklinio budėjimo režimo funkcijos yra tarpusavyje susijusios ir kad tie režimai naudojami tuose pačiuose gaminiuose, Ekologinio projektavimo konsultacijų forumas 2011 m. rugsėjo 14 d. pritarė nuomonei, kad su tinkliniu budėjimo režimu susiję ekologinio projektavimo reikalavimai turėtų būti nustatyti teisės aktu, kuriuo būtų iš dalies pakeistas galiojantis Komisijos reglamentas (EB) Nr. 1275/2008 (3);
(8)
budėjimo režimo, išjungties režimo ir tinklinio budėjimo režimo reikalavimai turėtų būti peržiūrimi kartu. Atsižvelgiant į tai, kad Reglamente (EB) Nr. 1275/2008 nustatyta peržiūros data yra ankstesnė nei tinklinio budėjimo režimo reikalavimų įsigaliojimo pirmo etapo data, reglamento peržiūrą reikėtų atidėti vieniems metams;
(9)
atsižvelgiant į tai, kad Reglamentas (EB) Nr. 1275/2008 netaikomas televizijos aparatams, kuriems taikoma konkretiems gaminiams skirta ekologinio projektavimo įgyvendinimo priemonė, su televizijos aparatais susijusio tinklinio budėjimo režimo ekologinio projektavimo reikalavimai įtraukti į Komisijos reglamentą (EB) Nr. 642/2009 (4). Atliekant techninį, aplinkosauginį ir ekonominį tinklinio budėjimo režimo tyrimą apskaičiuota, kad, nustačius televizijos aparatų tinklinio budėjimo režimo ekologinio projektavimo reikalavimus, iki 2020 m. būtų sutaupoma 10 TWh elektros energijos;
(10)
dėl kavavirių 2011 m. gruodžio 16 d. ir 2012 m. balandžio 18 d. Ekologinio projektavimo konsultacijų forumuose (5) pritarta nuomonei, kad konkrečiam gaminiui skirtos ekologinio projektavimo įgyvendinimo priemonės priimti nereikėtų, tačiau reikėtų aiškiau nustatyti Reglamento (EB) Nr. 1275/2008 kavavirių budėjimo režimo reikalavimus;
(11)
šiame reglamente pristatoma elektros energijos sunaudojimo valdymo reikalavimų taikymo kavavirėms specifikacija - nustatomas numatytasis laikas, po kurio kavavirė automatiškai perjungiama į budėjimo ir (arba) išjungties režimą;
(12)
iš kavavirių techninio, aplinkosauginio ir ekonominio tyrimo, atlikto vadovaujantis Ekologinio projektavimo direktyva, galima daryti išvadą, kad, apribojus laiką, po kurio kavavirės automatiškai perjungiamos į budėjimo ir (arba) išjungties režimą, iki 2020 m. būtų papildomai sutaupyta daugiau nei 2 TWh elektros energijos. Komisijos reglamento (EB) Nr. 1275/2008 galimos ekonomijos prielaidose į šią galimybę neatsižvelgta,
PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:
1 straipsnis
Reglamento (EB) Nr. 1275/2008 pakeitimai
Reglamentas (EB) Nr. 1275/2008 iš dalies keičiamas taip:
1)
Pavadinimas pakeičiamas taip:
2)
1 straipsnis pakeičiamas taip:
„1 straipsnis
Dalykas ir taikymo sritis
Šiuo reglamentu nustatomi ekologinio projektavimo reikalavimai, susiję su budėjimo režimu, išjungties režimu, tinkliniu budėjimo režimu ir elektros energijos sunaudojimu, taikomi pateikiant rinkai elektros ir elektroninę buitinę ir biuro įrangą.
Šis reglamentas netaikomas elektros ir elektroninei buitinei ir biuro įrangai, kuri rinkai pateikiama su žemosios įtampos išoriniu maitinimo šaltiniu, naudojamu pagal numatytąją paskirtį.“
3)
2 straipsnyje pridedamos šių terminų apibrėžtys:
„10. tinklas- ryšių infrastruktūra, kuriai būdinga ryšio linijų topologija ir architektūra, įskaitant fizinius komponentus, organizacinius principus, ryšio procedūras ir formatus (protokolus);
11. tinklinis budėjimo režimas- būsena, kurios būdamas įrenginys gali būti aktyvinamas nuotoliniu akstinu per tinklo jungtį ir tęsti anksčiau vykdytą savo funkciją;
12. nuotolinis akstinas- į įrenginį iš tinklo gautas išorinis signalas;
13. tinklo prievadas- įrenginyje esantis laidinio arba belaidžio ryšio fizinis tinklo sietuvas, per kurį įrenginį galima aktyvinti nuotoliniu būdu;
14. loginis tinklo prievadas- tinklo technologija, veikianti per fizinį tinklo prievadą;
15. fizinis tinklo prievadas- fizinė (techninė) tinklo prievado priemonė. Fiziniame tinklo prievade gali būti naudojamos dvi arba daugiau tinklo technologijų;
16. tinklinis prieinamumas- įtaiso gebėjimas tinklo prievadui aptikus nuotolinį akstiną tęsti anksčiau vykdytas funkcijas;
17. tinklinis įrenginys- įrenginys, kuriuo galima jungtis prie tinklo ir kuriame yra vienas arba daugiau tinklo prievadų;
18. didelio tinklinio prieinamumo įrenginys (HiNA įrenginys)- įrenginys, kurio pagrindinės funkcijos yra viena arba daugiau išvardytų funkcijų ir kuris neatlieka jokių kitų pagrindinių funkcijų: maršruto parinktuvas, tinklo perjungiklis, belaidžio tinklo prieigos punktas, šakotuvas, modemas, VoIP telefonas, vaizdo telefonas;
19. didelio tinklinio prieinamumo funkcijų įrenginys (HiNA funkcijų įrenginys)- ne HiNA įrenginys, turintis maršruto parinktuvo, tinklo perjungiklio, belaidžio tinklo prieigos punkto funkcijas arba jų derinį;
20. maršruto parinktuvas- tinklo įrenginys, kurio pagrindinė funkcija - nustatyti optimalų duomenų srauto maršrutą tinkle. Maršruto parinktuvai persiunčia duomenų paketus iš vieno tinklo į kitą naudodami tinklo lygmens informaciją (L3);
21. tinklo perjungiklis- tinklo įrenginys, kurio pagrindinė funkcija - filtruoti, persiųsti ir paskirstyti freimus pagal kiekvieno jų paskirties vietos adresą. Visi perjungikliai veikia bent duomenų perdavimo kanalo lygmeniu (L2);
22. belaidžio tinklo prieigos punktas- įrenginys, kurio pagrindinė funkcija - teikti IEEE 802.11 (Wi-Fi) ryšį daugeliui klientų;
23. šakotuvas- tinklo įrenginys, kuriame yra keli prievadai ir kuris naudojamas vietinio tinklo segmentams sujungti;
24. modemas- įrenginys, kurio pagrindinė funkcija - laidiniu tinklu siųsti ir gauti skaitmeniniu būdu moduliuotus analoginius signalus;
25. spausdinimo įrenginys- įrenginys, kuris elektroninius duomenis paverčia spaudiniu popieriuje. Spausdinimo įrenginys gali turėti papildomų funkcijų ir gali būti parduodamas kaip daugiafunkcis įrenginys arba daugiafunkcis gaminys;
26. didžiaformatis spausdinimo įrenginys- spausdinimo įrenginys, skirtas spausdinti ant A2 arba didesnių lapų, įskaitant įrenginius, skirtus spausdinti ant juostinių bent 406 mm pločio laikmenų;
27. nuotolinio dalyvavimo sistema- speciali raiškiojo vaizdo konferencijų ir bendradarbiavimo sistema, kurią sudaro vartotojo sąsaja, raiškiojo vaizdo kamera, monitorius, garso sistema bei vaizdo ir garso kodavimo ir dekodavimo įrenginys;
28. buitinė kavavirė- nekomercinės paskirties aparatas kavai virti;
29. buitinė kavavirė su filtru- buitinė kavavirė, kurioje kava ruošiama naudojant filtravimą;
30. kaitinamasis elementas- kavavirės komponentas, kuriuo elektros energija verčiama šiluma vandeniui sušildyti;
31. puodelio pašildymas- ant kavavirės laikomų puodelių pašildymo funkcija;
32. kavos virimo ciklas- kavai paruošti būtinas procesas;
33. išsivalymas- kavavirės atliekamas jos vidinių dalių valymo procesas. Tai gali būti paprastas skalavimas arba plovimas naudojant specialius priedus;
34. nuovirų šalinimas- kavavirės atliekamas procesas, per kurį visiškai arba iš dalies pašalinamos nuoviros, galėjusios susikaupti jos viduje;
35. stalinis mažafunkcis klientas- kompiuteris, kuris pagrindines funkcijas atlieka tik tada, kai yra prijungtas prie nuotolinių kompiuterinių išteklių (pvz., serverio, nuotolinio profesionaliojo kompiuterio) ir kuriame nėra sukiųjų laikmenų. Stalinio mažafunkcio kliento pagrindinis įrenginys turi būti skirtas nuolat laikyti vienoje vietoje (pvz., ant stalo), o ne kilnoti iš vienos vietos į kitą. Stalinis mažafunkcis klientas gali vaizduoti informaciją išoriniame arba, jei yra įrengtas, vidiniame monitoriuje;
36. profesionalusis kompiuteris- spartus vieno vartotojo kompiuteris, paprastai naudojamas grafikai, kompiuteriniam projektavimui, programinei įrangai kurti, dirbti su finansinėmis ir mokslinėmis programomis, taip pat kitoms sudėtingoms skaičiavimo užduotims atlikti, kuriam būdingos šios savybės:
a)vidutinis laikas tarp trikčių (MTBF) - ne mažiau kaip 15000 valandų;b)palaiko klaidų taisymo kodą (ECC) ir (arba) buferinę atmintį;c)turi tris iš toliau išvardytų penkių savybių:
1.
turi papildomą maitinimo šaltinį aukščiausios klasės grafikai palaikyti (t. y. periferinių komponentų sąsajos (PCI)-E 6 kontaktų jungtį su 12 V papildoma maitinimo linija);
2.
jo sistemos grandinės suprojektuotos taip, kad pagrindinėje plokštėje, be grafikai ir (arba) PCI-X palaikyti skirto (-ų) lizdo (-ų), būtų aukštesnės nei × 4 PCI-E specifikacijos lizdas (-ų);
3.
jame nepalaikoma universaliosios kreipties į atmintinę (UMA) grafika;
4.
jame yra penki arba daugiau PCI, PCI-E arba PCI-X lizdų;
5.
jame palaikomas dviejų arba daugiau procesorių veikimas (turi būti galima įmontuoti fiziškai atskirus procesorių korpusus ir (arba) jiems turi būti įrengti atskiri lizdai, t. y. kriterijaus neatitinka, jei naudojamas vienas kelių branduolių procesorius);
37. nešiojamasis profesionalusis kompiuteris- spartus vieno vartotojo kompiuteris, paprastai naudojamas grafikai, kompiuteriniam projektavimui, programinei įrangai kurti, dirbti su finansinėmis ir mokslinėmis taikomosiomis programomis, taip pat kitoms sudėtingoms skaičiavimo užduotims, išskyrus žaidimus, atlikti, specialiai skirtas nešioti ir ilgą laiką naudoti tiesiogiai prijungus arba neprijungus prie kintamosios elektros srovės šaltinio. Nešiojamuosiuose profesionaliuosiuose kompiuteriuose naudojamas integruotasis monitorius ir jie gali veikti naudodami įmontuotos baterijos arba kito nešiojamojo energijos šaltinio energiją. Dauguma nešiojamųjų profesionaliųjų kompiuterių turi išorinį maitinimo šaltinį, integruotą klaviatūrą ir manipuliatorių.
Nešiojamojo profesionaliojo kompiuterio savybės:
a)vidutinis laikas tarp trikčių (MTBF) - ne mažiau kaip 13000 valandų;b)turi bent vieną atskirą grafikos plokštę (dGfx), kuri atitinka G3 (kurios kadro buferio duomenų magistralė 128 bitai), G4, G5, G6 arba G7 klasifikaciją;c)yra galimybė įmontuoti tris arba daugiau vidinių atminties įtaisų;d)palaiko ne mažesnę kaip 32 GB sisteminę atmintį;38. mažasis serveris- kompiuteris, kuriame naudojami stalinio kompiuterio komponentai, tačiau jo pagrindinė paskirtis - būti kitų kompiuterių pagrindiniu atminties serveriu ir vykdyti tokias funkcijas kaip tinklo infrastruktūros paslaugos ar duomenų ir (arba) medijų priegloba; jo savybės:
a)jis yra pjedestalinis, bokštinis ar kitokios formos, panašios į stalinių kompiuterių; visi duomenų apdorojimo ir saugojimo įrenginiai ir tinklo sąsaja sumontuoti viename korpuse;b)jis yra skirtas veikti 24 valandas per parą, 7 dienas per savaitę;c)juo vienu metu gali naudotis keli vartotojai per klientų įrenginius, sujungtus į tinklą;d)jei jis pateikiamas rinkai su operacine sistema, operacinė sistema yra skirta namų serverio arba žemos klasės serverio taikomosioms programoms vykdyti;e)jis neteikiamas rinkai su atskira grafikos plokšte (dGfx), atitinkančia bet kurią klasifikacinę kategoriją, išskyrus G1;39. serveris- skaičiavimo įrenginys, kurį naudojant teikiamos paslaugos ir tvarkomi tinklo ištekliai, skirti klientų įrenginiams, pvz., staliniams kompiuteriams, knyginiams kompiuteriams, staliniams mažafunkciams klientams, telefonams, kuriuose naudojamas interneto protokolas (IP), ar kitiems serveriams. Paprastai serveris pateikiamas rinkai kaip įrenginys, skirtas naudoti duomenų centruose, biuruose ir (arba) įmonėse. Serverio ištekliai visų pirma pasiekiami per tinklo jungtis, o ne tiesiogiai prijungus vartotojo įvesties įrenginius, kaip antai klaviatūrą ar pelę.
Serverio apibūdinimas:
a)jis pritaikytas naudoti serverio operacinę sistemą (OS) ir (arba) hipervizorių, o jo paskirtis - vykdyti vartotojų įdiegtas taikomąsias verslo programas;b)jis palaiko klaidų taisymo kodą (ECC) ir (arba) buferinę atmintinę (įskaitant ir dviejų eilių jungties buferinės atmintinės modulių (DIMM), ir pagrindinės plokštės buferinės atmintinės (BOB) konfigūracijas);c)jis pateikiamas rinkai su vienu arba daugiau AC-DC maitinimo šaltinių;d)visi procesoriai gali naudoti bendrą sistemos atmintinę ir viena OS arba hipervizorius gali atskirai kreiptis į kiekvieną procesorių.
4)
3 straipsnis pakeičiamas taip:
„3 straipsnis
Ekologinio projektavimo reikalavimai
Budėjimo režimu, išjungties režimu ir tinkliniu budėjimo režimu veikiančių įrenginių elektros energijos sunaudojimo ekologinio projektavimo reikalavimai pateikiami II priede.“
5)
7 straipsnis pakeičiamas taip:
„7 straipsnis
Persvarstymas
Ne vėliau kaip 2016 m. sausio 7 d. Komisija, atsižvelgdama į technologijų pažangą, peržiūri šį reglamentą ir pateikia peržiūros rezultatus konsultacijų forumui. Peržiūrint pirmiausia bus atsižvelgiama į taikymo sritį ir budėjimo ir (arba) išjungties režimo reikalavimus, taip pat į tinklinio budėjimo režimo reikalavimų tinkamumą ir lygį trečiuoju įgyvendinimo etapu (2019 m.).
Peržiūrint, inter alia, gali būti sprendžiami klausimai, susiję su profesionaliaisiais įrenginiais, taip pat su gaminiais, kuriuose yra nuotolinio valdymo elektrinių variklių.“
6)
8 straipsnis pakeičiamas taip:
„8 straipsnis
Įsigaliojimas
Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
II priedo 1 punktas taikomas nuo 2010 m. sausio 7 d.
II priedo 2 punktas taikomas nuo 2013 m. sausio 7 d.
II priedo 3 punktas taikomas nuo 2015 m. sausio 1 d.
II priedo 4 punktas taikomas nuo 2017 m. sausio 1 d.
II priedo 5 punktas taikomas nuo 2019 m. sausio 1 d.
II priedo 6 punktas taikomas nuo 2015 m. sausio 1 d.
II priedo 7 punktas taikomas nuo 2015 m. sausio 1 d.
Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.“
7)
II priedas iš dalies keičiamas taip:
a)
2 punkto d papunktis pakeičiamas taip:
„d)
Visų, išskyrus tinklinių, įrenginių elektros energijos sunaudojimo valdymas
Įrenginiai turi turėti (nebent pagal numatytąją paskirtį būtų netinkama) elektros energijos sunaudojimo valdymo arba panašią funkciją. Kai įrenginys nevykdo pagrindinės funkcijos ir kai kitas (-i) energiją naudojantis (-ys) gaminys (-iai) nėra priklausomas (-i) nuo jo funkcijų, elektros energijos sunaudojimo valdymo funkcija po trumpiausio įmanomo laikotarpio (atsižvelgiant į numatytą įrenginio paskirtį) automatiškai perjungia įrenginį į
-
budėjimo režimą arba
-
išjungties režimą, arba
-
kitą būseną, kurioje, kai įrenginys prijungtas prie elektros tinklo, elektros energijos sunaudojimas atitinka elektros energijos sunaudojimo išjungties ir (arba) budėjimo režimu reikalavimus.
Elektros energijos sunaudojimo valdymo funkcija turi būti įjungta.“;
b)
Įrašomi šie nauji 3, 4, 5, 6 ir 7 punktai:
3. Nuo 2015 m. sausio 1 d.
a)
Galimybė išjungti belaidžio tinklo jungtį (-is)
Kiekviename tinkliniame įrenginyje, kurį galima prijungti prie belaidžio tinklo, turi būti numatyta galimybė vartotojui išjungti belaidžio tinklo jungtį (-is). Šis reikalavimas netaikomas gaminiams, kurių numatytoji paskirtis grindžiama vienintele tinklo jungtimi ir kurie neturi laidinio tinklo jungties.
b)
Tinklinių įrenginių elektros energijos sunaudojimo valdymas
Įrenginiai turi turėti (nebent pagal numatytąją paskirtį būtų netinkama) elektros energijos sunaudojimo valdymo arba panašią funkciją. Kai įrenginys nevykdo pagrindinės funkcijos ir kai kitas (-i) energiją naudojantis (-ys) gaminys (-iai) nėra priklausomas (-i) nuo jo funkcijų, elektros energijos sunaudojimo valdymo funkcija po trumpiausio įmanomo laikotarpio (atsižvelgiant į numatytą įrenginio paskirtį) automatiškai perjungia įrenginį į būseną, kurioje užtikrinamas tinklinis budėjimo režimas.
Kai įrenginys yra tinklinį budėjimo režimą užtikrinančios būsenos, elektros energijos sunaudojimo valdymo funkcija gali automatiškai perjungti jį į budėjimo arba išjungties režimą arba į kitą būseną, kurios būdamas, įrenginys atitinka jam taikomus budėjimo režimo ir (arba) išjungties režimo energijos sunaudojimo reikalavimus.
Elektros energijos sunaudojimo valdymo arba panaši funkcija užtikrinama naudojant kiekvieną tinklinio įrenginio tinklo prievadą.
Elektros energijos sunaudojimo valdymo arba panaši funkcija turi būti įjungta, nebent būtų išjungti visi tinklo prievadai. Pastaruoju atveju elektros energijos sunaudojimo valdymo arba panaši funkcija įjungiama, kai įjungiamas bet kuris tinklo prievadas.
Numatytasis laikotarpis, po kurio elektros energijos sunaudojimo valdymo arba panaši funkcija įrenginį automatiškai perjungia į būseną, kurioje užtikrinamas tinklinis budėjimo režimas, yra ne ilgesnis kaip 20 minučių.
c)
Tinkliniai įrenginiai, turintys vieną arba daugiau budėjimo režimų, atitinka to (tų) budėjimo režimo (-ų) reikalavimus, kai visi tinklo prievadai yra išjungti.
d)
Tinkliniai įrenginiai, išskyrus HiNA įrenginius, atitinka 2 punkto d papunkčio nuostatas, kai visi tinklo prievadai yra išjungti.
e)
Tinklinį budėjimo režimą užtikrinančios būsenos naudojamoji galia
HiNA įrenginių ir HiNA funkcijų įrenginių naudojamoji galia įrenginiui esant tinklinį budėjimo režimą užtikrinančios būsenos, į kurią įrenginys perjungiamas elektros energijos sunaudojimo valdymo arba panašia funkcija, yra ne didesnė kaip 12,00 W.
Kitų tinklinių įrenginių naudojamoji galia įrenginiui esant tinklinį budėjimo režimą užtikrinančios būsenos, į kurią įrenginys perjungiamas elektros energijos sunaudojimo valdymo arba panašia funkcija, yra ne didesnė kaip 6,00 W.
E punkte nustatytos naudojamosios galios ribos netaikomos:
i.
spausdinimo įrenginiams, kurių maitinimo šaltinio vardinė galia didesnė kaip 750 W;
ii.
didžiaformačiams spausdinimo įrenginiams;
iii.
nuotolinio dalyvavimo sistemoms;
iv.
staliniams mažafunkciams klientams;
v.
profesionaliesiems kompiuteriams;
vi.
nešiojamiesiems profesionaliesiems kompiuteriams;
vii.
mažiesiems serveriams;
viii.
serveriams.
4. Nuo 2017 m. sausio 1 d.
Be 3 punkto a ir b papunkčiuose nustatytų reikalavimų, taikomos šios nuostatos:
a)
Tinkliniai įrenginiai, turintys vieną arba daugiau budėjimo režimų atitinka to (tų) budėjimo režimo (-ų) reikalavimus, kai visi laidinio tinklo prievadai yra atjungti ir kai visi belaidžio tinklo prievadai yra išjungti.
b)
Tinkliniai įrenginiai, išskyrus HiNA įrenginius, atitinka 2 punkto d papunkčio nuostatas, kai visi laidinio tinklo prievadai yra atjungti ir kai visi belaidžio tinklo prievadai yra išjungti.
c)
Tinklinį budėjimo režimą užtikrinančios būsenos naudojamoji galia
HiNA įrenginių ir HiNA funkcijų įrenginių naudojamoji galia įrenginiui esant tinklinį budėjimo režimą užtikrinančios būsenos, į kurią įrenginys perjungiamas elektros energijos sunaudojimo valdymo arba panašia funkcija, yra ne didesnė kaip 8,00 W.
Kitų tinklinių įrenginių naudojamoji galia įrenginiui esant tinklinį budėjimo režimą užtikrinančios būsenos, į kurią įrenginys perjungiamas elektros energijos sunaudojimo valdymo arba panašia funkcija, yra ne didesnė kaip 3,00 W.
C punkte nustatytos naudojamosios galios ribos netaikomos:
i.
didžiaformačiams spausdinimo įrenginiams;
ii.
staliniams mažafunkciams klientams;
iii.
profesionaliesiems kompiuteriams;
iv.
nešiojamiesiems profesionaliesiems kompiuteriams;
v.
mažiesiems serveriams;
vi.
serveriams.
5. Nuo 2019 m. sausio 1 d.
Be 3 punkto a ir b papunkčiuose ir 4 punkto a, b ir c papunkčiuose nustatytų reikalavimų, tinkliniams įrenginiams (išskyrus HiNA įrenginius ir HiNA funkcijų įrenginius) taikomos šios nuostatos:
kitų tinklinių įrenginių (ne HiNA įrenginių ir ne HiNA funkcijų įrenginių) naudojamoji galia įrenginiui esant tinklinį budėjimo režimą užtikrinančios būsenos, į kurią įrenginys perjungiamas elektros energijos sunaudojimo valdymo arba panašia funkcija, yra ne didesnė kaip 2,00 W.
6. Nuo 2015 m. sausio 1 d.
Kavavirių delsa, po kurios gaminys automatiškai perjungiamas į II priedo 2 punkto d papunktyje nurodytą režimą ar būseną:
-
kavavirių su filtru, kuriose kava laikoma izoliuotame inde, - ne ilgiau kaip penkios minutės nuo paskutinio kavos virimo ciklo pabaigos arba 30 minučių nuo nuovirų šalinimo arba išsivalymo proceso pabaigos,
-
kavavirių su filtru, kuriose kava laikoma neizoliuotame inde, - ne ilgiau kaip 40 minučių nuo paskutinio kavos virimo ciklo pabaigos arba 30 minučių nuo nuovirų šalinimo arba išsivalymo proceso pabaigos,
-
kavavirių, išskyrus kavavires su filtru, - ne ilgiau kaip 30 minučių nuo paskutinio kavos virimo ciklo pabaigos arba ne ilgiau kaip 30 minučių po kaitinamojo elemento įjungimo, arba ne ilgiau kaip 60 minučių nuo puodelių pašildymo funkcijos įjungimo, arba ne ilgiau kaip 30 minučių nuo nuovirų šalinimo arba išsivalymo proceso pabaigos, nebent įjungiamas garsinis signalas, reikalaujantis, kad vartotojas atliktų tam tikrus veiksmus, kad būtų išvengta galimos žalos arba nelaimingo atsitikimo.
Iki pirmiau nurodytos datos II priedo 2 punkto d papunktyje pateikti ekologinio projektavimo reikalavimai netaikomi.
7. Informacijos apie gaminį reikalavimai
Nuo 2015 m. sausio 1 d. gamintojų laisvai prieinamose interneto svetainėse aiškiai matomoje vietoje pateikiama ši informacija apie tinklinius įrenginius:
a)
kiekvieno budėjimo ir (arba) išjungties režimo, taip pat tinklinį budėjimo režimą užtikrinančios būsenos, į kurią įrenginys perjungiamas elektros energijos sunaudojimo valdymo ar panašia funkcija:
-
naudojamoji galia (vatais), suapvalinta iki dešimtųjų,
-
laikotarpis, po kurio elektros energijos sunaudojimo valdymo arba panašia funkcija įrenginys automatiškai perjungiamas į budėjimo ir (arba) išjungties režimą ir (arba) tinklinį budėjimo režimą užtikrinančią būseną.
b)
tinklinio budėjimo režimu veikiančio gaminio naudojamoji galia, kai visi laidinio tinklo prievadai yra prijungti ir visi belaidžio tinklo prievadai yra įjungti;
c)
nurodymai, kaip įjungti ir išjungti belaidžio tinklo prievadus.
B punkte nurodyta tinkliniu budėjimo režimu veikiančio gaminio naudojamoji galia ir c punkte minėti nurodymai pateikiami ir vartotojo instrukcijoje.“
c)
3 punktas pakeičiamas nauju 8 punktu:
„8. Matavimas
1 punkto a ir b papunkčiuose, 2 punkto a ir b papunkčiuose, 3 punkto e papunktyje, 4 punkto c papunktyje ir 5 punkte nurodyta naudojamoji galia ir 6 punkte nurodyta delsa nustatomos laikantis patikimos, tikslios ir pakartojamos matavimo procedūros, kuri nustatyta atsižvelgiant į visuotinai pripažintus pažangiausius matavimo metodus.“
d)
4 punktas pakeičiamas nauju 9 punktu:
„9. Gamintojų pateikiama informacija
Kad būtų galima įvertinti atitiktį pagal 4 straipsnį, techniniuose dokumentuose pateikiama ši informacija:
a)
kiekvieno budėjimo ir (arba) išjungties režimo:
-
naudojamoji galia (vatais), suapvalinta iki dešimtųjų,
-
naudotas matavimo metodas,
-
aprašymas, kaip parinktas arba užprogramuotas įrenginio režimas,
-
veiksmų seka, kurią atlikus įrenginys nustatomas į būseną, kurioje režimai perjungiami automatiškai,
-
pastabos (jei yra) dėl įrenginio naudojimo, pvz., kaip vartotojas gali perjungti įrenginį į būseną, kurioje užtikrinamas tinklinis budėjimo režimas,
-
jei taikoma, numatytasis laikas, po kurio elektros energijos sunaudojimo valdymo arba panašia funkcija įrenginys perjungiamas į atitinkamą mažos naudojamosios galios režimą ar būseną;
b)
tinklinių įrenginių:
-
tinklo prievadų skaičius ir tipas ir (išskyrus belaidžio tinklo prievadus) jų išdėstymas įrenginyje; visų pirma nurodoma, ar tas pats fizinis tinklo prievadas gali būti naudojamas kaip dviejų arba daugiau tipų tinklo prievadas,
-
ar visi tinklo prievadai išjungiami prieš pristatant įrenginį,
-
ar įrenginys laikytinas HiNA įrenginiu arba HiNA funkcijų įrenginiu; jei informacija nepateikiama, laikoma, kad įrenginys nepriskiriamas prie tokių įrenginių,
ir apie kiekvieno tipo tinklo prievadą:
-
numatytasis laikas, po kurio elektros energijos sunaudojimo valdymo ar panašia funkcija įrenginys perjungiamas į tinklinį budėjimo režimą užtikrinančią būseną,
-
akstinas, kuriuo aktyvinamas įrenginys,
-
aukščiausios veikimo specifikacijos,
-
tinklinį budėjimo režimą užtikrinančios būsenos, į kurią įrenginys perjungiamas elektros energijos sunaudojimo valdymo ar panašia funkcija, įrenginio naudojamoji galia (didžiausia), jei tik šis prievadas naudojamas įrenginiui aktyvinti nuotoliniu būdu,
-
įrenginio naudojamas ryšio protokolas.
Jeigu informacija nepateikiama, laikoma, kad įrenginys nėra tinklinis įrenginys, nebent jis vykdytų maršruto parinktuvo, tinklo perjungiklio, belaidžio tinklo prieigos punkto (ne terminalo), šakotuvo, modemo, VoIP telefono ar vaizdo telefono funkcijas;
c)
bandymo sąlygos, kuriomis atlikti matavimai:
-
aplinkos temperatūra,
-
bandymo įtampa (V) ir dažnis (Hz),
-
elektros energijos tiekimo sistemos visuminis netiesinių iškreipių faktorius,
-
elektriniams bandymams naudotos matavimo aparatūros, matavimo schemos ir naudotų grandinių informacija ir dokumentai;
d)
įrenginio savybės, svarbios vertinant atitiktį 1 punkto c papunkčio reikalavimams arba, atitinkamai, 2 punkto c ir (arba) d papunkčio ir (arba) 3 punkto b papunkčio reikalavimams, įskaitant laiką, per kurį įrenginys automatiškai perjungiamas į budėjimo arba išjungties režimą, arba kitą būseną, atitinkančią išjungties ir (arba) budėjimo režimui taikomus elektros energijos sunaudojimo reikalavimus.
Visų pirma, jeigu taikoma, pateikiamas techninis pagrindimas, kodėl 1 punkto c papunkčio reikalavimai arba 2 punkto c ir (arba) d papunkčio ir (arba) 3 punkto b papunkčio reikalavimai netaikytini atsižvelgiant į numatytą įrenginio paskirtį. Būtinybė palaikyti vieną arba daugiau tinklo ryšių arba laukti nuotolinio akstino nelaikoma techniniu pagrindimu netaikyti 2 punkto d papunkčio reikalavimų, jei gamintojas nėra nurodęs, kad tai tinklinis įrenginys.“
8)
III priedas papildomas taip:
„Nustatydamos atitiktį II priedo 2 punkto d papunkčio reikalavimams, valstybių narių institucijos įrenginio, kuris elektros energijos sunaudojimo valdymo ar panašia funkcija perjungtas į atitinkamą režimą ar būseną, naudojamąją galią matuoja laikydamosi atitinkamos pirmiau nurodytos procedūros.
Nustatydamos atitiktį II priedo 3 punkto c papunkčio ir 4 punkto a papunkčio reikalavimams, valstybių narių institucijos, prireikus išjungusios ir (arba) atjungusios visus gaminio tinklo prievadus, laikosi atitinkamos pirmiau nurodytos procedūros.
Vykdydamos Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2009/125/EB (6) 3 straipsnio 2 dalyje nurodytus rinkos priežiūros patikrinimus, valstybių narių institucijos taiko toliau aprašytą patikros procedūrą, kad nustatytų, ar laikomasi taikomų II priedo 3 ir 4 punktų reikalavimų.
Valstybių narių institucijos išbando vieną gaminį taip:
Jei, kaip nurodyta techniniuose dokumentuose, įrenginyje yra du arba daugiau vieno tipo tinklo prievadų, atsitiktine tvarka pasirenkamas vienas iš tų prievadų ir prijungiamas prie tinkamo tinklo, kuris atitinka aukščiausią prievado specifikaciją. Jei yra keli to paties tipo belaidžio tinklo prievadai, kiti belaidžio ryšio prievadai, jei įmanoma, išjungiami. Jei yra keli to paties tipo laidinio tinklo prievadai, tikrinant atitiktį II priedo 3 punkto reikalavimams, kiti tinklo prievadai, jei įmanoma, išjungiami. Jei yra tik vienas tinklo prievadas, tas prievadas prijungiamas prie tinkamo tinklo, kuris atitinka aukščiausią prievado specifikaciją.
Suaktyvinamas gaminio vieneto įjungties režimas. Kai gaminio vienetas tinkamai veikia įjungties režimu, jam leidžiama persijungti į tinklinį budėjimo režimą užtikrinančią būseną ir išmatuojama naudojamoji galia. Tada įrenginiui per tinklo prievadą duodamas tinkamas akstinas ir patikrinama, ar įrenginys aktyvinamas.
Jei, kaip nurodyta techniniuose dokumentuose, įrenginyje yra daugiau nei vieno tipo tinklo prievadų, toliau aprašyta procedūra kartojama su kiekvieno tipo tinklo prievadu. Jei yra du arba daugiau tam tikro tipo tinklo prievadų, atsitiktine tvarka pasirenkama po vieną kiekvieno tipo tinklo prievadą ir tas prievadas prijungiamas prie tinkamo tinklo, kuris atitinka aukščiausią prievado specifikaciją.
Jeigu yra tik vienas tam tikro tipo tinklo prievadas, tas prievadas prijungiamas prie tinkamo tinklo, kuris atitinka aukščiausią prievado specifikaciją. Nenaudojami belaidžio ryšio prievadai, jei įmanoma, išjungiami. Tikrinant atitiktį II priedo 3 punkto reikalavimams, nenaudojami laidinio tinklo prievadai, jei įmanoma, išjungiami.
Suaktyvinamas gaminio įjungties režimas. Kai įrenginys tinkamai veikia įjungties režimu, jam leidžiama persijungti į tinklinį budėjimo režimą užtikrinančią būseną ir išmatuojama naudojamoji galia. Tada įrenginiui per tinklo prievadą duodamas tinkamas akstinas ir patikrinama, ar įrenginys aktyvinamas. Jei vienas fizinis tinklo prievadas naudojamas kaip dviejų arba daugiau tipų (loginiai) tinklo prievadai, ši procedūra kartojama su kiekvieno tipo loginiu tinklo prievadu esant atjungtiems kitiems loginiams tinklo prievadams.
Laikoma, kad modelis atitinka šio reglamento reikalavimus, jeigu naudojant kiekvieno tipo tinklo prievadą taikoma riba neviršijama daugiau kaip 10 %.
Priešingu atveju atliekami dar trijų gaminio vienetų bandymai. Laikoma, kad modelis atitinka šio reglamento reikalavimus, jeigu trijų pastarųjų bandymų naudojant kiekvieno tipo tinklo prievadą rezultatų vidurkis neviršija taikomos ribos daugiau kaip 10 %.
Kitu atveju laikoma, kad modelis neatitinka reikalavimų.
Per vieną mėnesį nuo sprendimo dėl modelio neatitikties priėmimo valstybės narės institucijos kitų valstybių narių institucijoms ir Komisijai pateikia bandymų rezultatus ir kitą svarbią informaciją.
Be pirmiau aprašytos procedūros, valstybių narių institucijos laikosi patikimų, tikslių ir pakartojamų matavimo procedūrų, kurios nustatomos atsižvelgiant į visuotinai pripažintus pažangiausius matavimo metodus, įskaitant dokumentuose, kurių nuorodų numeriai tuo tikslu paskelbti Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje, aprašytus metodus.
9)
IV priede po paskutinio sakinio įrašomas šis tekstas:
„Tinklinis budėjimo režimas: HiNA įrenginių - 3 W; ne HiNA įrenginių - ne daugiau kaip 1 W.“
2 straipsnis
Reglamento (EB) Nr. 642/2009 pakeitimai
Reglamentas (EB) Nr. 642/2009 iš dalies keičiamas taip:
1)
2 straipsnyje pridedamos šių terminų apibrėžtys:
„12. tinklas- ryšių infrastruktūra, kuriai būdinga linijų topologija ir architektūra, įskaitant fizinius komponentus, organizacinius principus, ryšio procedūras ir formatus (protokolus);
13. tinklo prievadas- televizijos aparate esantis laidinio arba belaidžio ryšio fizinis tinklo sietuvas, per kurį televizijos aparatą galima aktyvinti nuotoliniu būdu;
14. tinklinis televizijos aparatas- televizijos aparatas, kuriuo galima jungtis prie tinklo ir kuriame yra vienas arba daugiau tinklo prievadų;
15. tinklinis prieinamumas- televizijos aparato gebėjimas tinklo prievadui aptikus nuotolinį akstiną tęsti anksčiau vykdytas funkcijas;
16. nuotolinis akstinas- į televizijos aparatą iš tinklo gautas išorinis signalas;
17. tinklinis budėjimo režimas- būsena, kurios būdamas televizijos aparatas gali būti aktyvinamas nuotoliniu akstinu per tinklo jungtį ir tęsti anksčiau vykdytą savo funkciją;
18. didelio tinklinio prieinamumo funkcijų televizijos aparatas (HiNA funkcijų televizijos aparatas)- televizijos aparatas, turintis maršruto parinktuvo, tinklo perjungiklio, belaidžio tinklo prieigos punkto (ne terminalo) funkcijas arba jų derinį;
19. maršruto parinktuvas- tinklo įrenginys, kurio pagrindinė funkcija - nustatyti optimalų duomenų srauto maršrutą tinkle. Maršruto parinktuvai persiunčia duomenų paketus iš vieno tinklo į kitą naudodami tinklo lygmens informaciją (L3);
20. tinklo perjungiklis- tinklo įrenginys, kurio pagrindinė funkcija - filtruoti, persiųsti ir paskirstyti freimus pagal kiekvieno jų paskirties vietos adresą. Visi perjungikliai veikia bent duomenų perdavimo kanalo lygmeniu (L2);
21. belaidžio tinklo prieigos punktas- įrenginys, kurio pagrindinė funkcija - teikti IEEE 802.11 (Wi-Fi) ryšį daugeliui klientų.“
2)
I priedas iš dalies keičiamas taip:
a)
pridedamas naujas 3 punktas:
„3. ELEKTROS ENERGIJOS SUNAUDOJIMAS TINKLINIU BUDĖJIMO REŽIMU
Tinkliniams televizijos aparatams taikomi reikalavimai:
1.
Nuo 2015 m. sausio 1 d.
a)
Galimybė išjungti belaidžio tinklo jungtį (-is)
Jeigu tinklinis televizijos aparatas turi galimybę jungtis prie belaidžio tinklo, užtikrinama galimybė vartotojui išjungti belaidžio tinklo jungtį (-is). Šis reikalavimas netaikomas gaminiams, kurių numatytoji paskirtis grindžiama vienintele tinklo jungtimi ir kurie neturi laidinio tinklo jungties.
b)
Tinklinių televizijos aparatų elektros energijos sunaudojimo valdymas
Tinkliniai televizijos aparatai turi turėti funkciją, kuriai būdingos šios savybės:
Įjungties režimu veikiantis televizijos aparatas ne vėliau kaip praėjus 4 valandoms po paskutinio vartotojo veiksmo ir (arba) kanalo perjungimo automatiškai perjungiamas į tinklinį budėjimo režimą užtikrinančią būseną arba bet kurią kitą būseną, kuri atitinka tinklinį budėjimo režimą užtikrinančiai būsenai taikomus naudojamosios galios reikalavimus.
Prieš persijungdamas iš įjungties režimo į atitinkamą būseną ir (arba) režimą, televizijos aparatas parodo įspėjamąjį pranešimą. Ši funkcija įjungiama kaip numatytoji.
Kai televizijos aparatas yra tinklinį budėjimo režimą užtikrinančios būsenos, elektros energijos sunaudojimo valdymo funkcija gali automatiškai perjungti jį į budėjimo arba išjungties režimą arba į kitą būseną, kuri atitinka budėjimo režimui ir (arba) išjungties režimui taikomus energijos sunaudojimo reikalavimus.
Elektros energijos sunaudojimo valdymo arba panaši funkcija užtikrinama naudojant kiekvieną tinklinio televizijos aparato tinklo prievadą.
Elektros energijos sunaudojimo valdymo arba panaši funkcija turi būti įjungta, nebent būtų išjungti visi belaidžio tinklo prievadai. Pastaruoju atveju elektros energijos sunaudojimo valdymo arba panaši funkcija įjungiama, kai įjungiamas bet kuris tinklo prievadas.
c)
Tinkliniai televizijos aparatai, turintys vieną arba daugiau budėjimo režimų, atitinka to (tų) budėjimo režimo (-ų) reikalavimus, kai visi belaidžio tinklo prievadai yra išjungti.
d)
Tinklinį budėjimo režimą užtikrinančios būsenos naudojamoji galia
HiNA funkcijų televizijos aparatų naudojamoji galia televizijos aparatui esant tinklinį budėjimo režimą užtikrinančios būsenos, į kurią jis perjungiamas elektros energijos sunaudojimo valdymo arba panašia funkcija, yra ne didesnė kaip 12,00 W.
HiNA funkcijų neturinčių televizijos aparatų naudojamoji galia televizijos aparatui esant tinklinį budėjimo režimą užtikrinančios būsenos, į kurią jis perjungiamas elektros energijos sunaudojimo valdymo arba panašia funkcija, yra ne didesnė kaip 6,00 W.
2.
Nuo 2017 m. sausio 1 d.
Be 1 punkto a ir b papunkčiuose nustatytų reikalavimų, taikomos šios nuostatos:
a)
Tinkliniai televizijos aparatai, turintys vieną arba daugiau budėjimo režimų, atitinka to (tų) budėjimo režimo (-ų) reikalavimus, kai visi laidinio tinklo prievadai yra atjungti ir kai visi belaidžio tinklo prievadai yra išjungti.
b)
Tinkliniai televizijos aparatai atitinka 2.2 punkto d papunkčio nuostatas, kai visi laidinio tinklo prievadai yra atjungti ir kai visi belaidžio tinklo prievadai yra išjungti.
c)
Tinklinį budėjimo režimą užtikrinančios būsenos naudojamoji galia
HiNA funkcijų televizijos aparatų naudojamoji galia televizijos aparatui esant tinklinį budėjimo režimą užtikrinančios būsenos, į kurią jis perjungiamas elektros energijos sunaudojimo valdymo arba panašia funkcija, yra ne didesnė kaip 8,00 W.
HiNA funkcijų neturinčių televizijos aparatų naudojamoji galia televizijos aparatui esant tinklinio budėjimo režimo būsenos, į kurią jis perjungiamas elektros energijos sunaudojimo valdymo arba panašia funkcija, yra ne didesnė kaip 3,00 W.
3.
Nuo 2019 m. sausio 1 d.
Be 1 punkto a ir b papunkčiuose ir 2 punkto a, b ir c papunkčiuose nustatytų reikalavimų, tinkliniams televizijos aparatams (išskyrus HiNA įrenginius ir HiNA funkcijų televizijos aparatus) taikomos šios nuostatos:
HiNA funkcijų neturinčių televizijos aparatų naudojamoji galia televizijos aparatui esant tinklinio budėjimo režimo būsenos, į kurią jis perjungiamas elektros energijos sunaudojimo valdymo arba panašia funkcija, yra ne didesnė kaip 2,00 W.“
b)
3 punktas tampa 4 punktu.
c)
4 punktas tampa 5 punktu.
d)
5 punktas tampa 6 punktu.
e)
5 punkto 1 papunktyje (naujo 6 punkto 1 papunktyje) po d papunkčio pridedamas naujas e papunktis:
„e)
apie tinklinį budėjimo režimą:
-
tinklo prievadų skaičius ir tipas ir (išskyrus belaidžio tinklo prievadus) jų išdėstymas televizijos aparate; visų pirma nurodoma, ar tas pats fizinis tinklo prievadas gali būti naudojamas kaip dviejų arba daugiau tipų tinklo prievadas,
-
ar visi tinklo prievadai išjungiami prieš pristatant televizijos aparatą,
-
ar televizijos aparatas laikytinas HiNA funkcijų televizijos aparatu; jeigu informacija nepateikiama, laikoma, kad televizijos aparatas nėra HiNA įrenginys ar HiNA funkcijų televizijos aparatas;“.
f)
5 punkto 1 papunktyje (naujo 6 punkto 1 papunktyje) po e papunkčio pridedamas naujas f papunktis:
„f)
apie kiekvieno tipo tinklo prievadą:
-
numatytasis laikas, po kurio elektros energijos sunaudojimo valdymo ar panašia funkcija televizijos aparatas perjungiamas į tinklinį budėjimo režimą užtikrinančią būseną,
-
akstinas, kuriuo aktyvinamas įrenginys,
-
aukščiausios veikimo specifikacijos,
-
tinklinį budėjimo režimą užtikrinančios būsenos, į kurią televizijos aparatas perjungiamas elektros energijos sunaudojimo valdymo ar panašia funkcija, televizijos aparato naudojamoji galia (didžiausia), jei tik šis prievadas naudojamas įrenginiui aktyvinti nuotoliniu būdu.
Jei informacija nepateikiama, laikoma, kad televizijos aparatas nėra tinklinis televizijos aparatas.“
g)
5 punkto 1 papunkčio e papunktis tampa naujo 6 punkto 1 papunkčio g papunkčiu.
h)
5 punkto 2 papunkčio (naujo 6 punkto 2 papunkčio) antra įtrauka pakeičiama taip:
„-
kiekvieno budėjimo ir (arba) išjungties režimo, ir būsenos, kurioje užtikrinamas tinklinis budėjimo režimas, naudojamoji galia (vatais), suapvalinta iki šimtųjų;“.
3)
II priedas iš dalies keičiamas taip: 2 punktas pakeičiamas taip:
„2. Budėjimo ir (arba) išjungties režimo ir tinklinio budėjimo režimo naudojamosios galios matavimas
Matuojant I priedo 2 ir 3 dalyse nurodytą naudojamąją galią laikomasi visų šių sąlygų:
2 punkto 1 papunkčio a ir b papunkčiuose, 2 papunkčio a ir b papunkčiuose, 3 punkto 1 papunkčio d papunktyje ir 3 punkto 2 papunkčio c papunktyje nurodyta naudojamoji galia nustatoma laikantis patikimos, tikslios ir pakartojamos matavimo procedūros, kuri nustatyta atsižvelgiant į visuotinai pripažintus pažangiausius matavimo metodus.“
4)
III priedas pakeičiamas taip:
„III PRIEDAS
PATIKROS PROCEDŪRA
A. Atitikties I priedo 1, 2, 4 ir 5 dalių reikalavimams patikros procedūra I priedas
1)
Vykdydamos Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2009/125/EB (7) 3 straipsnio 2 dalyje nurodytus rinkos priežiūros patikrinimus, valstybių narių institucijos atitiktį I priedo 1, 2, 4 ir 5 punktų reikalavimams tikrina laikydamosi toliau aprašytos patikros procedūros.
Valstybių narių institucijos išbando vieną televizijos aparato vienetą.
Laikoma, kad modelis atitinka I priedo nuostatas, jei:
a)
išmatuota įjungties režimo naudojamoji galia I priedo 1 dalies 1 ir 2 punktuose nustatytos ribos neviršija daugiau kaip 7 % ir
b)
kai taikoma, išjungties ir (arba) budėjimo režimų rezultatai taikomų I priedo 2 dalies 1 punkto a ir b papunkčiuose ir 2 punkto a ir b papunkčiuose nustatytų ribų neviršija daugiau kaip 0,10 vato, ir
c)
I priedo 5 dalyje nustatytas didžiausio skaisčio santykis yra ne mažesnis kaip 60 %.
Jei nepasiekiama 1 punkto a, b arba c papunkčiuose nurodytų rezultatų, išbandomi dar trys to paties modelio gaminio vienetai.
2)
Išbandžius tris papildomus to paties modelio gaminio vienetus, laikoma, kad modelis atitinka I priedo reikalavimus, jei:
a)
trijų pastarųjų gaminio vienetų įjungties režimo naudojamosios galios rezultatų vidurkis I priedo 1 dalies 1 ir 2 punktuose nustatytos ribos neviršija daugiau kaip 7 % ir
b)
kai taikoma, trijų pastarųjų gaminio vienetų išjungties ir (arba) budėjimo režimų rezultatų vidurkis taikomų I priedo 2 dalies 1 punkto a ir b papunkčiuose ir 2 punkto a ir b papunkčiuose nustatytų ribų neviršija daugiau kaip 0,10 vato, ir
c)
trijų pastarųjų gaminių I priedo 5 dalyje nustatyto didžiausio skaisčio santykio vidurkis yra ne mažesnis kaip 60 %.
Jei nepasiekiama 2 punkto a, b ir c papunkčiuose nurodytų rezultatų, laikoma, kad modelis neatitinka reikalavimų.
B. Atitikties I priedo 3 dalies reikalavimams patikros procedūra
Vykdydamos Direktyvos 2009/125/EB 3 straipsnio 2 dalyje nurodytus rinkos priežiūros patikrinimus, valstybių narių institucijos atitiktį taikomiems I priedo 3 dalies 1 punkto d papunkčio ir 2 punkto c papunkčio reikalavimams tikrina laikydamosi toliau aprašytos procedūros. Toliau aprašytą procedūrą jos taiko išjungusios ir (arba) atjungusios visus gaminio vieneto tinklo prievadus.
Valstybių narių institucijos išbando vieną gaminio vienetą taip:
Jei, kaip nurodyta techniniuose dokumentuose, televizijos aparate yra du arba daugiau vieno tipo tinklo prievadų, atsitiktine tvarka pasirenkamas vienas iš tų prievadų ir prijungiamas prie tinkamo tinklo, kuris atitinka aukščiausią prievado specifikaciją. Jei yra keli to paties tipo belaidžio tinklo prievadai, kiti belaidžio ryšio prievadai, jei įmanoma, išjungiami. Jei yra keli to paties tipo laidinio tinklo prievadai, tikrinant atitiktį I priedo 2 punkto reikalavimams, kiti tinklo prievadai, jei įmanoma, išjungiami. Jei yra tik vienas tinklo prievadas, tas prievadas prijungiamas prie tinkamo tinklo, kuris atitinka aukščiausią prievado specifikaciją.
Suaktyvinamas gaminio vieneto įjungties režimas. Kai gaminio vienetas tinkamai veikia įjungties režimu, jam leidžiama persijungti į tinklinį budėjimo režimą užtikrinančią būseną ir išmatuojama naudojamoji galia. Tada televizijos aparatui per tinklo prievadą duodamas tinkamas akstinas ir patikrinama, ar televizijos aparatas aktyvinamas.
Jei, kaip nurodyta techniniuose dokumentuose, televizijos aparate yra daugiau nei vieno tipo tinklo prievadų, toliau aprašyta procedūra kartojama su kiekvieno tipo tinklo prievadu. Jei yra du arba daugiau tam tikro tipo tinklo prievadų, atsitiktine tvarka pasirenkama po vieną kiekvieno tipo tinklo prievadą ir tas prievadas prijungiamas prie tinkamo tinklo, kuris atitinka aukščiausią prievado specifikaciją.
Jeigu yra tik vienas tam tikro tipo tinklo prievadas, tas prievadas prijungiamas prie tinkamo tinklo, kuris atitinka aukščiausią prievado specifikaciją. Nenaudojami belaidžio ryšio prievadai, jei įmanoma, išjungiami. Tikrinant atitiktį II priedo 3 punkto reikalavimams, nenaudojami laidinio tinklo prievadai, jei įmanoma, išjungiami.
Suaktyvinamas gaminio vieneto įjungties režimas. Kai gaminio vienetas tinkamai veikia įjungties režimu, jam leidžiama persijungti į tinklinį budėjimo režimą užtikrinančią būseną ir išmatuojama naudojamoji galia. Tada televizijos aparatui per tinklo prievadą duodamas tinkamas akstinas ir patikrinama, ar televizijos aparatas aktyvinamas.
Jei vienas fizinis tinklo prievadas naudojamas kaip dviejų arba daugiau tipų (loginiai) tinklo prievadai, ši procedūra kartojama su kiekvieno tipo loginiu tinklo prievadu esant atjungtiems kitiems loginiams tinklo prievadams.
Laikoma, kad modelis atitinka šio reglamento reikalavimus, jeigu naudojant kiekvieno tipo tinklo prievadą taikoma riba neviršijama daugiau kaip 7 %.
Priešingu atveju atliekami dar trijų gaminio vienetų bandymai. Laikoma, kad modelis atitinka šio reglamento reikalavimus, jeigu trijų pastarųjų bandymų naudojant kiekvieno tipo tinklo prievadą rezultatų vidurkis neviršija taikomos ribos daugiau kaip 7 %.
Kitu atveju laikoma, kad modelis neatitinka reikalavimų.
Per vieną mėnesį nuo sprendimo dėl modelio neatitikties priėmimo valstybės narės institucijos kitų valstybių narių institucijoms ir Komisijai pateikia bandymų rezultatus ir kitą svarbią informaciją.
C. Atitikties patikra
Siekdamos patikrinti, ar laikomasi reikalavimų, valstybių narių institucijos laikosi II priede nurodytos procedūros ir patikimų, tikslių ir pakartojamų matavimo procedūrų, kurios nustatomos atsižvelgiant į visuotinai pripažintus pažangiausius matavimo metodus, įskaitant dokumentuose, kurių nuorodų numeriai tuo tikslu paskelbti Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje, aprašytus metodus.
3 straipsnis
Įsigaliojimas
Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
Priimta Briuselyje 2013 m. rugpjūčio 22 d.