РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) 2015/110 НА КОМИСИЯТА
от 26 януари 2015 година
за налагане на окончателно антидъмпингово мито върху вноса на някои заварени тръби и тръбопроводи от желязо или нелегирана стомана с произход от Беларус, Китайската народна република и Русия и за прекратяване на процедурата по отношение на вноса на някои заварени тръби и тръбопроводи от желязо или нелегирана стомана с произход от Украйна вследствие на преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на мерките в съответствие с член 11, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. за защита срещу дъмпингов внос от страни, които не са членки на Европейската общност (1) („основния регламент“), и по-специално член 9, параграф 4 и член 11, параграфи 2 и 5 от него,
като има предвид, че:
A. ПРОЦЕДУРА
1. Действащи мерки
(1)
След провеждане на антидъмпингово разследване („предишното разследване“) с Регламент (ЕО) № 1256/2008 (2) Съветът наложи окончателно антидъмпингово мито върху вноса на някои заварени тръби и тръбопроводи от желязо или нелегирана стомана, понастоящем класирани в кодове по КН ex 7306 30 41, ex 7306 30 49, ex 7306 30 72 и ex 7306 30 77, с произход от Беларус, Китайската народна република („КНР“), Русия, Тайланд и Украйна („окончателните антидъмпингови мерки“). Тези мерки са под формата на адвалорно мито, което е между 10,1 и 90,6 %.
2. Искане за преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на мерките
(2)
След публикуването на известие (3) за предстоящото изтичане на срока на действащите окончателни антидъмпингови мерки, на 18 септември 2013 г. Комисията получи искане за започване на преразглеждане с оглед на изтичането на срока на посочените мерки съгласно член 11, параграф 2 от основния регламент. Искането бе подадено от Комитета за защита на производството на заварени стоманени тръби на Европейския съюз („заявителя“) от името на производители, които представляват съществен дял - в конкретния случай над 25 % - от общото производство на Съюза на заварени тръби и тръбопроводи.
(3)
Като основание за искането е изтъкната вероятността изтичането на срока на действие на мерките да доведе до продължаване или повторно възникване на дъмпинга и на вредата за промишлеността на Съюза.
3. Започване на преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на мерките
(4)
След като установи след консултация с Консултативния комитет, че са налице достатъчно доказателства, даващи основание за започването на преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на мерките, Комисията обяви на 19 декември 2013 г. с известие (4), публикувано в Официален вестник на Европейския съюз („известието за започване на преразглеждане“), че започва преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на мерките в съответствие с член 11, параграф 2 от основния регламент.
4. Разследване
4.1. Разследван период в рамките на преразглеждането и разглеждан период
(5)
Разследването на вероятността от продължаване или повторно възникване на дъмпинга и вредата обхвана периода от 1 октомври 2012 г. до 30 септември 2013 г. („разследвания период в рамките на преразглеждането“ или „РПРП“). Прегледът на тенденциите, които имат отношение към оценката на вероятността от продължаване или повторно възникване на вредата, обхвана периода от 1 януари 2010 г. до края на разследвания период в рамките на преразглеждането („разглеждания период“).
4.2. Страни, засегнати от процедурата
(6)
Комисията официално уведоми заявителя, другите известни производители от Съюза, производителите износители в Беларус, КНР, Русия и Украйна („засегнатите държави“), несвързаните вносители и ползвателите, за които е известно, че са засегнати, както и представителите на засегнатите държави за започването на преразглеждането с оглед на изтичане на срока на действие на мерките. На заинтересованите страни беше предоставена възможност да представят писмено становищата си и да поискат да бъдат изслушани в срока, посочен в известието за започване на преразглеждане.
(7)
На всички заинтересовани страни, които поискаха да бъдат изслушани и приведоха състоятелни аргументи в подкрепа на искането си, беше предоставена такава възможност.
4.2.1. Извадка по отношение на производителите износители
(8)
Поради видимо големия брой производители износители в КНР, Русия и Украйна, в известието за започване на преразглеждане бе предвидено да се използва изготвяне на извадка в съответствие с член 17 от основния регламент. За да може Комисията да реши дали е необходимо изготвянето на извадка и ако е необходимо - да направи подбор на такава, от посочените по-горе страни бе поискано да заявят своя интерес пред Комисията в срок от 15 дни от започването на преразглеждането и да предоставят на Комисията информацията, изискана в известието за започване на преразглеждане.
(9)
В крайна сметка Комисията не получи отговори на въпросника, изготвен във връзка с подбора на извадката, от производители износители в КНР. Един отговор във връзка с подбора на извадката беше получен от един производител износител в Украйна. Три отговора във връзка с подбора на извадката бяха получени от производители износители в Русия. Поради това Комисията счете, че изготвянето на извадка от производители износители не е необходимо.
4.2.2. Извадка по отношение на вносителите и производителите от Съюза
(10)
Поради видимо големия брой несвързани вносители в Съюза, в известието за започване на преразглеждане бе предвидено да се използва изготвяне на извадка в съответствие с член 17 от основния регламент. За да може Комисията да реши дали е необходимо изготвянето на извадка и ако е необходимо - да направи подбор на такава, от посочените по-горе страни бе поискано да заявят своя интерес пред Комисията в срок от 15 дни от започването на преразглеждането и да предоставят на Комисията информацията, изискана в известието за започване на преразглеждане. Тъй като не бе получен отговор от нито един несвързан вносител, по отношение на несвързаните вносители не бе приложено изготвяне на извадка.
(11)
Предвид големия брой производители от Съюза, участващи в тази процедура, в известието за започване на преразглеждане бе обявено, че Комисията е изготвила временна извадка от производители от Съюза в съответствие с член 17 от основния регламент за целите на установяването на вредата. Предварителният подбор бе направен въз основа на информацията, с която разполагаше Комисията при започването на процедурата, като бяха използвани следните критерии: обемът на продажбите на производителите, производственият им обем и географското им местоположение в Съюза. Извадката съответстваше на най-големия представителен обем на производство, който можеше да бъде разследван по приемлив начин в рамките на наличното време, и който представлява 52 % от общото производство на промишлеността на Съюза и нейните продажби за несвързани клиенти в ЕС. Освен това извадката бе представителна от гледна точка на географското местоположение на дружествата, тъй като бяха обхванати четири различни държави членки. С производителите от ЕС бяха проведени консултации относно предложената извадка на датата на публикуване на известието за започване на преразглеждане. Като се има предвид, че не се отзоваха други производители и че не бяха получени коментари по отношение на извадката, предложената извадка бе потвърдена.
(12)
Комисията издири и провери цялата информация, която сметна за необходима за определяне на вероятността от продължаване или повторно възникване на дъмпинга, на вероятността от продължаване или повторно възникване на вредата, както и на интереса на Съюза. За тази цел Комисията изпрати въпросници на включените в извадката производители износители и производители от Съюза. Бяха извършени проверки на място в помещенията на следните дружества:
а)
производители в Съюза:
-
Arcelor Mittal Karvina, Чешката република,
-
Arcelor Mittal Krakow, Полша,
-
Arvedi Tubi Acciaio s.p.A, Cremona, Италия,
-
Tata Steel UK Limited, Corby, Обединеното кралство;
б)
производител износител в Беларус:
-
Mogilev Metallurgical Works, Mogilev, Беларус;
в)
търговец, свързан с производителя износител в Украйна:
-
Interpipe Europe SA, Lugano, Швейцария;
г)
производител в Русия:
-
Pervouralsk New Pipe Plant, Pervouralsk, Русия;
д)
производител в държавата аналог:
-
Robor Ltd. Johannesburg, Южна Африка.
Б. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
1. Разглеждан продукт
(13)
Разглежданият продукт са заварени тръби и тръбопроводи от желязо или нелегирана стомана, с кръгло напречно сечение и с външен диаметър непревишаващ 168,3 mm, без тръби от видовете, използвани за нефтопроводи или газопроводи, обсадни тръби и други тръби от видовете, използвани за добив на нефт и газ, прецизно обработени тръби и тръби, снабдени с принадлежности, за газове или течности, предназначени за гражданската авиация, понастоящем класирани в кодове по КН ex 7306 30 41, ex 7306 30 49, ex 7306 30 72 и ex 7306 30 77, с произход от Беларус, КНР, Русия и Украйна.
(14)
При разследването бе установено, че всичките различни видове на разглеждания продукт имат едни и същи основни физически, химически и технически характеристики и като цяло са използвани за едни и същи цели.
2. Сходен продукт
(15)
Установено бе, че заварените тръби и тръбопроводи, произвеждани и продавани в Съюза от промишлеността на Съюза, и заварените тръби и тръбопроводи, произвеждани и продавани в засегнатите държави и в държавата аналог, по същество имат едни и същи физически, химически и технически характеристики и същите видове основна употреба като заварените тръби и тръбопроводи, произвеждани в засегнатите държави и продавани за износ за Съюза. Поради това тези продукти се считат за сходни по смисъла на член 1, параграф 4 от основния регламент.
В. ВЕРОЯТНОСТ ОТ ПРОДЪЛЖАВАНЕ ИЛИ ПОВТОРНО ВЪЗНИКВАНЕ НА ДЪМПИНГА
(16)
В съответствие с член 11, параграф 2 от основния регламент Комисията проучи доколко е вероятно изтичането на срока на действие на съществуващите мерки да доведе до продължаване или повторно възникване на дъмпинга от четирите засегнати държави.
(17)
По време на разследвания период в рамките на преразглеждането и четирите държави, които са обект на разследването, са изнесли незначителни количества от разглеждания продукт. Поради това няма вероятност от продължаване на дъмпинга в случая на която и да е от четирите държави, които са обект на разследването. Оценката бе ограничена до вероятността от повторно възникване на дъмпинга, направена при използване на експортните цени за други трети държави. Както и при предишното разследване, износът за Беларус не бе взет предвид за тази цел.
ДЪРЖАВИ С НЕПАЗАРНА ИКОНОМИКА
1. Държава аналог
(18)
В съответствие с разпоредбите на член 2, параграф 7, буква а) от основния регламент Беларус и КНР не се считат за държави с пазарна икономика. При предишното разследване като държава аналог за целите на определянето на нормалната стойност бяха използвани САЩ. В известието за започване на преразглеждане беше предвидено като държава аналог при въпросното преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на мерките да бъдат използвани САЩ съгласно предложеното от заявителя.
(19)
Комисията получи коментари от дружеството Mogilev, както и от беларуските власти. Не бяха получени коментари от заинтересовани страни в КНР.
(20)
Беларуските заинтересовани страни заявиха, че изборът на САЩ не е подходящ поради предполагаеми връзки между единствения оказал съдействие производител от САЩ и промишлеността на Съюза.
(21)
Беларуските заинтересовани страни предложиха като държава аналог да се използва Русия въз основа на твърденията, че руската стоманодобивна промишленост е сходна на стоманодобивната промишленост в Беларус поради общите им връзки с бившия Съветски съюз.
(22)
Разследването обаче установи, че стойността на природния газ не е отразена правилно в производствените разходи на единствения оказал съдействие производител в Русия (вж. съображение 69 по-долу). Освен това съдействието от страна на този производител в Русия не бе достатъчно (вж. съображение 61 по-долу). Поради това изборът на Русия не беше счетен за целесъобразен.
(23)
Комисията също така установи наличието на други трети държави - износителки на разглеждания продукт за Съюза. Комисията се свърза с производители в 14 държави, известни като производители на стомана. Сред тях бяха такива държави, като Босна и Херцеговина, Бразилия, бившата югославска република Македония, Сърбия, Южна Африка, Южна Корея и Тайван.
(24)
В крайна сметка Комисията не получи съдействие от производители от САЩ. Тя обаче получи пълни отговори на въпросника от производители в бившата югославска република Македония и в Южна Африка. Комисията счете, че най-подходящ е изборът на Южна Африка поради значителния обем на продажбите на вътрешния пазар на производителя от тази държава.
БЕЛАРУС
1. Предварителни забележки
(25)
Най-големият известен производител в Беларус - OJSC Mogilev Metallurgical Works („Mogilev“), оказа съдействие при разследването. Дружеството Mogilev обаче не е изнасяло разглеждания продукт за Съюза по време на разследвания период в рамките на преразглеждането. Поради това информацията за вероятните експортни цени за Съюза се основаваше на експортните цени за други трети държави, както е посочено в съображение 27 по-долу.
2. Вероятен дъмпинг по време на разследвания период в рамките на преразглеждането
2.1. Определяне на нормалната стойност
(26)
Нормалната стойност за Беларус бе определена по вид на продукта за сходния продукт въз основа на продажните цени на продукта на вътрешния пазар за несвързани клиенти при обичайни търговски условия в Южна Африка (държавата аналог). Когато не е имало продажби на даден вид на продукта за сходния продукт при обичайни търговски условия или когато даден вид на продукта не е бил продаван в представителни количества на вътрешния пазар на Южна Африка, Комисията използва конструирана нормална стойност, като към производствените разходи на сходния продукт добави разходи за продажба, общи и административни разходи и печалба.
2.2. Определяне на вероятната експортна цена
(27)
По време на разследвания период в рамките на преразглеждането дружеството Mogilev не е изнасяло разглеждания продукт за Съюза. Поради това вероятната експортна цена бе определена въз основа на продажните цени за други трети държави.
2.3. Сравнение
(28)
Сравнението между нормалната стойност и вероятната експортна цена бе направено на база на цената франко завода. С цел да се осигури обективно сравнение бяха отчетени разликите, които засягат сравнимостта на цените, в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент.
(29)
Когато беше приложимо, бяха направени корекции за разликите в разходите за транспорт, рабатите, отстъпките и нивото на търговията.
2.4. Вероятен дъмпинг по време на разследвания период в рамките на преразглеждането
(30)
Въз основа на горепосоченото вероятният дъмпингов марж по смисъла на член 11, параграф 2 от основния регламент бе определен на 28,4 %.
3. Развитие на износа, в случай че мерките бъдат отменени
3.1. Производствен капацитет на производителите износители
(31)
Производствените линии на Mogilev са използвани както за производството на заварени тръби и тръбопроводи, така и за производството на кухи профили (производството на двата продукта се различава само с една малка производствена стъпка). Дружеството Mogilev е произвеждало значителни обеми кухи профили и ги е изнасяло и за Съюза, наред с други държави, тъй като по отношение на тези стоки няма действащи антидъмпингови мита. Освен това същото дружество е произвеждало заварени тръби с диаметър, превишаващ 168,3 mm („големи тръби“), които не са предмет на антидъмпингови мита в Съюза.
(32)
Въз основа на сегашния продуктов асортимент свободният капацитет на Mogilev се изчислява на около 20 000 тона или на около 5 % от потреблението на Съюза.
(33)
Поради това, в случай че мерките бъдат отменени, е налице риск дружеството Mogilev да продава значителни количества заварени тръби на пазара на Съюза на дъмпингови цени.
(34)
След оповестяването дружеството Mogilev заяви, че неговият действителен свободен капацитет е значително по-малък поради затруднение във връзка с хидравличното изпитване. Хидравлично изпитване обаче е само една малка стъпка в цялостния производствен процес на разглеждания продукт и следователно това затруднение относително лесно може да се елиминира. Поради това аргументът, че свободният капацитет на предприятието трябва да се определи въз основа на затрудненията във връзка с оборудването за хидравлично изпитване, не може да бъде приет.
3.2. Пренасочване на производство от други продукти, произвеждани на същите съоръжения
(35)
Както е посочено в съображение 31 по-горе, понастоящем за Mogilev е по-изгодно да произвежда кухи профили, тъй като те не са предмет на антидъмпингови мита, за разлика от заварените тръби, които са предмет на антидъмпингови мита в Съюза. Действително през разследвания период в рамките на преразглеждането производството е било силно съсредоточено върху продукти, които не са предмет на антидъмпингови мита в Съюза и които са формирали преобладаващата част от произведените продукти. При липсата на мерки по отношение на заварените тръби може да се очаква, че Mogilev ще произвежда по-добре балансиран продуктов асортимент, като пренасочи капацитет от продуктите, които понастоящем не са предмет на мерки, към заварените тръби.
(36)
Следователно, в случай че мерките бъдат отменени, е налице съществен риск Mogilev поне частично да пренасочи производството от продукти, които понастоящем не са предмет на антидъмпингови мита, към заварени тръби за пазара на Съюза на дъмпингови цени.
(37)
След оповестяването дружеството Mogilev заяви, че не би пренасочило незабавно продуктовия си асортимент от кухи профили към заварени тръби и тръбопроводи, тъй като от няколко години делът на продажбите му на кухи профили е много по-голям в сравнение с този на заварените тръби и тръбопроводи и не би имало причини да променя тази практика.
(38)
В това отношение следва да се посочи, че ЕС е най-големият пазар за кухи профили на Mogilev и че понастоящем дружеството не продава заварени тръби и тръбопроводи на пазара на Съюза. Mogilev не предостави никакви доказателства, че ако мерките бъдат отменени, делът на различните продукти при продажбите за ЕС няма да се промени. Поради това заключението, че ако мерките бъдат отменени, Mogilev вероятно ще произвежда по-добре балансиран продуктов асортимент и поне частично ще пренасочи производството от кухи профили към заварени тръби и тръбопроводи за пазара на Съюза, остава в сила.
3.3. Привлекателност на пазара на Съюза
(39)
Както е посочено в съображение 27 по-горе, по време на разследвания период в рамките на преразглеждането не е имало беларуски износ на разглеждания продукт за Съюза. Ето защо се наложи преценката на вероятността от риск от отклоняване на търговията към пазара на Съюза, в случай че мерките бъдат отменени, да бъде направена въз основа на:
-
преобладаващите продажни цени за други експортни пазари,
-
преобладаващите на пазара на Съюза цени, предлагани както от промишлеността на Съюза, така и от други източници на внос, и
-
поведението при продажби от страна на Mogilev в случая на продукти, които не са предмет на антидъмпингови мита.
(40)
При сравняване на средните продажни цени на Mogilev за други държави с тези на пазара на Съюза може да бъде установено значително ниво на подбиване на цените. В сравнение със средните продажни цени на промишлеността на Съюза е налице ниво на подбиване на цените между 30 и 50 %. Цените на Mogilev са по-ниски и в сравнение с други източници на внос на пазара на Съюза, като Индия и Турция.
(41)
Вероятната привлекателност на пазара на Съюза се засилва и от факта, че дружеството Mogilev вече разполага с установени канали за продажба, които понастоящем се използват за продажби на други продукти и които биха могли да бъдат използвани и за продажби на разглеждания продукт, в случай че мерките бъдат отменени.
(42)
В светлината на казаното по-горе Комисията достига до заключението, че в случай че мерките бъдат отменени, е налице значителен риск от пренасочване на износа на дъмпингови цени към пазара на Съюза, тъй като този пазар е много по-привлекателен от гледна точка на цените.
(43)
След оповестяването дружеството Mogilev заяви, че значителното увеличение на продажбите му на заварени тръби и тръбопроводи на вътрешния пазар и на руския пазар през разглеждания период не е било отчетено правилно. В това отношение следва да се отбележи, че увеличаването на обема на продажбите на тези пазари е било потвърдено по време на разследването. В своите коментари след оповестяването Mogilev допълнително потвърди, че заварените тръби и тръбопроводи са продавани на цени, които са по-ниски от преобладаващите пазарни цени на пазара на ЕС. Следователно обстоятелството, че обемът на продажбите на тези продукти както на вътрешния пазар, така и на руския пазар се е увеличил с течение на времето, не намалява, нито премахва риска от пренасочване към пазара на Съюза поради по-привлекателните цени в ЕС. Поради това твърдението на Mogilev беше отхвърлено.
4. Заключение относно вероятността от повторно възникване на дъмпинга
(44)
С оглед на наличния свободен капацитет в Беларус, на риска от пренасочване на производството от други продукти към производство на разглеждания продукт и на привлекателното ниво на цените на пазара на Съюза се достига до заключението, че съществува риск от увеличаване на дъмпинговия износ от Беларус, ако се допусне срокът на действие на действащите мерки да изтече.
КНР
1. Предварителни бележки
(45)
Както е посочено в съображение 9 по-горе, Комисията не получи отговори от КНР. Така, при липсата на съдействие от страна на производителите износители в КНР, цялостният анализ, включително изчисляването на дъмпинга, се основава на наличните факти в съответствие с член 18 от основния регламент. Китайските органи бяха информирани за намерението на Комисията да приложи член 18 от основния регламент и да направи своите заключения въз основа на наличните факти.
(46)
Поради тази причина вероятността от продължаване или повторно възникване на дъмпинга бе оценена, като бе използвано искането за преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на мерките, съчетано с други източници на информация, като например търговските статистически данни за вноса и износа (данни на Евростат и данни за китайския износ), както и изданието „Metal Bulletin“.
(47)
Липсата на съдействие се отрази на сравнението на нормалната стойност с експортната цена на различните видове на продукта. Счетено бе за целесъобразно както нормалната стойност, така и експортната цена да бъдат определени в световен мащаб, а именно въз основа на средните стойности, в съответствие с член 18 от основния регламент.
2. Вероятен дъмпинг по време на разследвания период в рамките на преразглеждането
2.1. Определяне на нормалната стойност
(48)
Нормалната стойност за КНР бе определена въз основа на средните продажни цени на продукта на вътрешния пазар за несвързани клиенти при обичайни търговски условия в Южна Африка (държавата аналог).
2.2. Определяне на вероятната експортна цена
(49)
При липсата на съдействие от страна на китайски производители износители се наложи експортната цена да се определи въз основа на наличните факти в съответствие с член 18 от основния регламент.
(50)
Комисията първо анализира статистическите данни от Евростат. Тъй като обаче внесените от КНР количества от продукта бяха много ограничени, техните цени бяха счетени за непредставителни. По тази причина вероятната експортна цена бе определена въз основа на китайските търговски статистически данни за износа за трети държави.
2.3. Сравнение
(51)
Сравнението между нормалната стойност и вероятната експортна цена бе направено на база на цената франко завода. С цел да се осигури обективно сравнение бяха отчетени разликите, които засягат сравнимостта на цените, в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент.
(52)
Когато беше приложимо, бяха направени корекции за разликите в разходите за транспорт, разходите за застраховка, неподлежащия на възстановяване ДДС, експортните цени, рабатите и отстъпките.
2.4. Вероятен дъмпинг по време на разследвания период в рамките на преразглеждането
(53)
Въз основа на горепосоченото вероятният дъмпингов марж по смисъла на член 11, параграф 2 от основния регламент бе 39,3 %.
3. Развитие на износа, в случай че мерките бъдат отменени
3.1. Производствен капацитет на производителите износители
(54)
При липсата на съдействие от страна на китайски производители износители бяха използвани следните източници:
-
информация, предоставена от заявителя,
-
налични публикации (като например изданието „Metal Bulletin“),
-
информация, събрана при предишното разследване.
(55)
Китайският промишлен сектор за производство на заварени тръби е известен като несъмнено най-големият в света. По данни на „Metal Bulletin“ годишното производство на заварени тръби през 2012 г. възлиза на около 35 милиона тона. Заявителят е изчислил, че производственият капацитет на КНР в областта на заварените тръби далеч надхвърля 45 милиона тона годишно. Така общият свободен капацитет би надхвърлил 10 милиона тона, което се равнява на 25 пъти общото видимо потребление на заварени тръби в ЕС.
(56)
Поради това, в случай че мерките бъдат отменени, е налице съществен риск китайските производители износители да продават значителни количества заварени тръби на пазара на Съюза на дъмпингови цени.
3.2. Привлекателност на пазара на Съюза
(57)
При липсата на съдействие от страна на китайски производители износители заключенията са направени въз основа на наличните факти. За тази цел оценката на риска от отклоняване на търговията към пазара на Съюза, в случай че мерките бъдат отменени, се основава на обществено достъпни източници.
(58)
По данни на обществено достъпни източници, като напр. „Metal Bulletin“, китайските цени са на равнище, което е значително под средната продажна цена на промишлеността на Съюза от 848 EUR/тон и средните цени на вноса в Съюза от основни държави износителки, като Индия и Турция. В сравнение със средните продажни цени на промишлеността на Съюза е налице ниво на подбиване на цените между 30 и 50 %. Това несъмнено показва привлекателността на пазара на Съюза, както и способността на китайските производители да предлагат конкурентни цени, в случай че мерките бъдат отменени.
(59)
В светлината на посоченото по-горе Комисията достигна до заключението, че поради съществената разлика в цените, посочена по-горе, е налице значителен риск от отклоняване на търговията от трети държави с по-ниски цени към по-печелившия пазар на Съюза, в случай че мерките бъдат отменени.
4. Заключение относно вероятността от повторно възникване на дъмпинга
(60)
С оглед на наличния свободен капацитет в КНР и привлекателното ниво на цените на пазара на Съюза бе достигнато до заключението, че съществува риск от значително увеличаване на китайския дъмпингов износ на разглеждания продукт, ако се допусне срокът на действие на действащите мерки да изтече.
ДЪРЖАВИ С ПАЗАРНА ИКОНОМИКА
РУСИЯ
1. Предварителни бележки
(61)
Двама руски производители износители, които представляват 75 % от руското производство и които представиха отговорите на въпросника във връзка с подбора на извадката, по-късно информираха Комисията, че не възнамеряват да представят отговори на въпросника за производители износители. Само един малък производител, който няма износ за Съюза и има незначителен износ за други държави, оказа съдействие на разследването, като отговори на въпросника и прие проверка на място. С оглед на значителната степен на неоказване на съдействие от страна на производителите износители в Русия цялостният анализ, включително изчисляването на дъмпинга, се основава на наличните факти в съответствие с член 18 от основния регламент. Неоказалите съдействие руски производители износители, както и руските органи бяха информирани за намерението на Комисията да приложи член 18 от основния регламент и да направи своите заключения въз основа на наличните факти.
(62)
Поради тази причина вероятността от продължаване или повторно възникване на дъмпинга бе оценена, като бе използвано искането за преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на мерките, съчетано с други източници на информация, като например търговските статистически данни на Евростат за вноса, статистическите данни за руския износ и изданието „Metal Bulletin“.
(63)
Значителната степен на неоказване на съдействие се отрази на сравнението на нормалната стойност с експортната цена на различните видове на продукта. Счетено бе за целесъобразно както нормалната стойност, така и експортната цена да бъдат определени в световен мащаб, а именно въз основа на средните стойности в съответствие с член 18 от основния регламент.
(64)
Комисията отбеляза, че в статистическите данни на Евростат фигурира известен внос на разглеждания продукт от Русия. Тъй като обаче количествата са били много ограничени, цените на този внос бяха счетени за непредставителни. Поради това информацията за вероятните експортни цени за Съюза се основаваше на експортните цени за други трети държави, както е посочено в съображение 73 по-долу.
2. Вероятен дъмпинг по време на разследвания период в рамките на преразглеждането
2.1. Определяне на нормалната стойност
(65)
Както е посочено в съображение 61 по-горе, поради значителната степен на неоказване на съдействие от страна на производителите износители в Русия Комисията беше принудена да използва наличните факти при определянето на нормалната стойност. За тази цел бе използвана информацията, предоставена от оказалия съдействие руски производител.
(66)
Нормалната стойност бе определена в съответствие с член 2, параграф 2, първо изречение от основния регламент. Най-напред бе определено дали общият обем на продажбите на вътрешния пазар на сходния продукт през разследвания период в рамките на преразглеждането са били представителни в сравнение с руските експортни продажби за трети държави. Продажбите на вътрешния пазар бяха счетени за представителни, ако обемът на продажбите на сходния продукт е представлявал 5 % или повече от руските експортни продажби за трети държави.
(67)
След това бе проверено дали сходният продукт е бил продаван при обичайни търговски условия съгласно член 2, параграф 4 от основния регламент. Това бе направено чрез определяне на дела на рентабилните продажби на вътрешния пазар на независими клиенти за съответния вид на продукта.
(68)
За целите на проверката за обичайни търговски условия бяха взети предвид средните производствени разходи. По отношение на производствените разходи и в частност разходите за енергия, доколкото са свързани с газ, бе проверено дали цените на газа, платени от единствения оказал съдействие производител износител, са отразявали достоверно разходите, свързани с производството и разпределението на газа.
(69)
Бе установено, че цената на газа на вътрешния пазар, заплащана от производителите износители, е била около 30 % от експортната цена на природния газ от Русия. В тази връзка всички налични данни показаха, че цените на газа на вътрешния пазар на Русия са регулирани цени, които са значително под пазарните цени, заплащани за руски природен газ на нерегулирани пазари. Тъй като разходите за газ не са били достоверно отразени в документацията на производителя износител, както е предвидено в член 2, параграф 5 от основния регламент, те трябваше да бъдат съответно коригирани. При липсата на достатъчно представителни недеформирани цени на газа във връзка с руския вътрешен пазар, бе счетено за целесъобразно, в съответствие с член 2, параграф 5 от основния регламент, коригирането да бъде направено въз основа на информацията от други представителни пазари. Коригираната цена бе определена въз основа на средната цена на руския газ при продажбата му за износ на немско-чешката граница (Вайдхаус), коригирана с разходите за местно разпределение. Вайдхаус е основната станция за продажба на руски природен газ за ЕС, представляващ както най-големият пазар за руския газ, така и пазар с цени, достоверно отразяващи разходите. Поради това Вайдхаус може да се счита за представителен пазар по смисъла на член 2, параграф 5 от основния регламент.
(70)
Вследствие на това за целите на проверката за обичайни търговски условия Комисията използва средните производствени разходи след корекция за разходите за газ.
(71)
Така нормалната стойност бе определена като средната цена на рентабилните продажби на вътрешния пазар през разследвания период в рамките на преразглеждането, тъй като обемът на рентабилните продажби е представлявал 80 % или по-малко от общия обем на продажбите.
2.2. Определяне на вероятната експортна цена
(72)
Поради значителната степен на неоказване на съдействие от страна на производителите износители в Русия Комисията бе принудена да използва наличните факти при определянето на експортната цена. Не бе възможно да се използва информацията, предоставена от единствения оказал съдействие руски производител, тъй като този производител не е изнасял разглеждания продукт за ЕС и е изнасял само незначителни количества за други трети държави.
(73)
По тази причина и като се има предвид, че износът от Русия за Съюза е бил незначителен, вероятната експортна цена бе определена въз основа на статистическите данни за руския износ, като бяха използвани данни за износа за други трети държави. Износът към други трети държави е бил в значителни количества.
(74)
Тъй като единственият оказал съдействие руски производител е произвеждал изключително така наречените „черни тръби“ (т.е. негалванизирани тръби), за определяне на експортната цена бе използвана само информацията, свързана с черни тръби. Съгласно статистическите данни за руския износ преобладаващата част от руския износ също се състои от черни тръби.
(75)
След оповестяването единственият сътрудничещ руски производител заяви, че е следвало да се използват експортните му цени, тъй като те са били в основата на повече от 10 % от общия обем на неговите продажби. Тези продажби обаче съставляват по-малко от 2 % от общия обем на износа, отчетен от статистическите данни за руския износ. Въз основа на това заключението, че експортните цени на този производител не може да се използват поради незначителното количество на износа, остава в сила.
2.3. Сравнение
(76)
Сравнението между нормалната стойност и вероятната експортна цена бе направено на база на цената франко завода. С цел да се осигури обективно сравнение бяха отчетени разликите, които засягат сравнимостта на цените, в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент.
(77)
Когато беше приложимо, бяха направени корекции за разликите в разходите за транспорт.
2.4. Вероятен дъмпинг по време на разследвания период в рамките на преразглеждането
(78)
Въз основа на горепосоченото вероятният дъмпингов марж по смисъла на член 11, параграф 2 от основния регламент бе 38,7 %.
3. Развитие на износа, в случай че мерките бъдат отменени
3.1. Производствен капацитет на производителите износители
(79)
Заявителят е изчислил, че свободният капацитет за производство на разглеждания продукт в Русия надхвърля общото потребление на пазара на ЕС. Заявителят е изготвил своята оценка въз основа на информацията, публикувана в базата данни „Metal Expert“. Освен това заявителят е счел, че степента на използване на мощностите е 56 %, което се потвърждава от предоставената от оказалия съдействие производител информация.
(80)
Поради това, в случай че мерките бъдат отменени, е налице съществен риск руските производители износители да продават значителни количества заварени тръби на пазара на Съюза на дъмпингови цени.
(81)
След оповестяването неоказалите съдействие руски производители, посочени в съображение 61 по-горе, заявиха, че Комисията е пренебрегнала представената от тези производители информация относно предполагаемата привлекателност на други пазари, включително на руския пазар, и свободния капацитет в Русия.
(82)
В това отношение следва да се отбележи, че информацията относно свободния капацитет се отнасяше до по-широк набор от продукти, включително кухи профили и тръби с голям диаметър. Следователно тази информация е по-малко относима към случая в сравнение с предоставената от заявителя информация. Освен това, дори въз основа на твърдяната от руските производители степен на използване на капацитета от 60 - 70 %, определеният в резултат на това свободен капацитет би съответствал на по-голямата част от потреблението на пазара на ЕС.
(83)
Що се отнася до предоставената от неоказалите съдействие руски производители информация относно предполагаема привлекателност на други пазари, включително на руския пазар, на първо място следва да се отбележи, че поради липсата на съдействие не бе възможно тези данни да бъдат потвърдени. На второ място, тази информация противоречи на получената по време на разследването информация, посочена в съображения 84 - 86 по-долу, която се основава на официалните статистически данни за руския износ и която не бе оспорена от двамата неоказали съдействие руски производители.
3.2. Привлекателност на пазара на Съюза
(84)
Съгласно руските търговски статистически данни средната руска експортна цена от 647 EUR/тон е далеч под средната продажна цена на промишлеността на Съюза от 848 EUR/тон и е в съответствие със средните цени на вноса в Съюза от основни държави износителки, като Индия и Турция.
(85)
Според същите търговски статистически данни 33 % от целия руски износ е за продажби за Азербайджан, който е най-големият пазар за износ на Русия. Продажната цена за Азербайджан е 586 EUR/тон, което е значително по-ниско от продажната цена на промишлеността на ЕС от 848 EUR/тон, и дори по-ниско от цените, начислявани от други основни износители за Съюза, като Индия или Турция. Освен това руският износ за Азербайджан се равнява на около 15 % от потреблението в ЕС. Следователно съществува риск износът да бъде пренасочен към ЕС, ако мерките бъдат отменени.
(86)
В светлината на посоченото по-горе Комисията стигна до заключението, че е налице значителен риск от отклоняване на търговията към пазара на Съюза, в случай че мерките бъдат отменени.
4. Заключение относно вероятността от повторно възникване на дъмпинга
(87)
С оглед на наличния свободен капацитет в Русия и привлекателното ниво на цените на пазара на Съюза бе достигнато до заключението, че съществува риск от увеличаване на руския дъмпингов износ на разглеждания продукт за пазара на Съюза, ако се допусне срокът на действие на действащите мерки да изтече.
(88)
След оповестяването някои заинтересовани страни заявиха, че запазването на действащите мерки срещу Русия при прекратяване на действащите мерки срещу Украйна (вж. по-долу) представлява дискриминация, тъй като според тях Русия и Украйна имат сходен свободен капацитет.
(89)
Това твърдение не бе подкрепено от констатациите от разследването, при което бе установен значителен свободен капацитет в Русия, съответстващ на поне по-голямата част от потреблението на пазара на ЕС. От друга страна, за Украйна беше установено, че наличният свободен капацитет за износ към всички държави е ограничен. Поради тази значителна разлика в свободния капацитет твърдението за дискриминация се отхвърля.
УКРАЙНА
1. Предварителни бележки
(90)
Само един украински производител износител - Interpipe group (Interpipe), оказа съдействие по време на разследването. На Interpipe се пада най-значителният дял от украинското производство, както и почти целият, осъществяван в много малки количества украински износ за Съюза. Известни са най-малко 4 украински производители, които не оказаха съдействие, но съгласно търговските статистически данни техният износ за ЕС е незначителен.
(91)
С оглед на незначителния украински износ за Съюза вероятната експортна цена бе определена въз основа на продажните цени на Interpipe за други трети държави, както е описано в съображение 17 по-горе.
2. Вероятен дъмпинг по време на разследвания период в рамките на преразглеждането
2.1. Определяне на нормалната стойност
(92)
Комисията първо провери дали общият обем на продажбите на вътрешния пазар на единствения оказал съдействие производител износител - Interpipe, е бил представителен в съответствие с член 2, параграф 2 от основния регламент. Продажбите на вътрешния пазар са представителни, ако общият обем на продажбите на вътрешния пазар на сходния продукт на независими клиенти на вътрешния пазар е представлявал най-малко 5 % от общия обем на продажбите на разглеждания продукт за износ за Съюза по време на разследвания период в рамките на преразглеждането. На тази база бе установено, че реализираният от Interpipe общ обем продажби на сходния продукт на вътрешния пазар е бил представителен.
(93)
Впоследствие Комисията идентифицира видовете на продукта, продавани на вътрешния пазар, които са били идентични или сравними с видовете, продавани за износ от Interpipe.
(94)
След това Комисията провери дали продажбите на вътрешния пазар на Interpipe за всеки вид на продукта, който е идентичен или сравним с вид на продукта, продаван за износ, са били представителни в съответствие с член 2, параграф 2 от основния регламент. Продажбите на вътрешния пазар на един вид на продукта са представителни, ако общият обем на продажбите на вътрешния пазар на този вид на продукта за независими клиенти по време на разследвания период в рамките на преразглеждането е представлявал поне 5 % от общия обем на продажбите за износ на идентичния или сравним вид на продукта. Комисията установи, че за преобладаващата част видове на продукта продажбите на вътрешния пазар са били осъществени в представителни количества.
(95)
Като следваща стъпка Комисията определи дела на рентабилните продажби на независими клиенти на вътрешния пазар за всеки вид на продукта по време на разследвания период в рамките на преразглеждането с цел да вземе решение дали да използва действителните продажби на вътрешния пазар за изчисляването на нормалната стойност в съответствие с член 2, параграф 4 от основния регламент.
(96)
Нормалната стойност се основава на действителната цена за всеки вид на продукта на вътрешния пазар, независимо дали продажбите са рентабилни или не, ако:
а)
обемът на продажбите на вида на продукта, продаван на нетна продажна цена, равна или по-висока от изчислените производствени разходи, представлява повече от 80 % от общия обем на продажбите за този вид на продукта; и
б)
среднопретеглената продажна цена на този вид на продукта е равна или по-висока от производствените разходи за единица продукция.
(97)
В този случай нормалната стойност е среднопретеглената стойност на цените на всички продажби на вътрешния пазар на този вид на продукта по време на разследвания период в рамките на преразглеждането.
(98)
Нормалната стойност е действителната цена на вътрешния пазар за всеки вид на продукта само при рентабилните продажби на вътрешния пазар на този вид на продукта по време на разследвания период в рамките на преразглеждането, ако:
а)
обемът на рентабилните продажби на въпросния вид на продукта представлява 80 % или по-малко от общия обем на продажбите на този вид; или
б)
среднопретеглената цена на този вид на продукта е равна или по-висока от производствените разходи за единица продукция.
(99)
Анализът на продажбите на вътрешния пазар показа, че нормалната стойност е изчислена като среднопретеглена стойност на цените на всички продажби на вътрешния пазар по време на разследвания период в рамките на преразглеждането или като средна претеглена стойност само на рентабилните продажби, в зависимост от вида на продукта.
(100)
Когато продажбите на сходния продукт не са били осъществявани при обичайни търговски условия или когато даден вид на продукта не е бил продаван в представителни количества на вътрешния пазар, Комисията използва конструирана нормална стойност в съответствие с член 2, параграфи 3 и 6 от основния регламент.
(101)
Нормалната стойност бе конструирана чрез добавяне на описаните по-долу елементи към производствените разходи на сходния продукт на Interpipe по време на разследвания период в рамките на преразглеждането:
-
разходите за продажба, общите и административни разходи, направени от Interpipe за продажбите на вътрешния пазар на сходния продукт при обичайни търговски условия по време на разследвания период в рамките на преразглеждането, и
-
реализираната печалба от Interpipe при продажбите на вътрешния пазар на сходния продукт при обичайни търговски условия по време на разследвания период в рамките на преразглеждането.
2.2. Определяне на вероятната експортна цена
(102)
При липсата на значителен украински износ за Съюза вероятната експортна цена бе определена въз основа на продажните цени на Interpipe за други трети държави, за които износът е бил в значителни количества, както е описано в съображение 17 по-горе.
(103)
Всички продажби на Interpipe са били осъществени пряко за несвързани клиенти в трети държави. По този начин продажната цена бе определена въз основа на цените, платени или подлежащи на плащане от тези независими клиенти.
2.3. Сравнение
(104)
Сравнението между нормалната стойност и вероятната експортна цена бе направено на база на цената франко завода. С цел да се осигури обективно сравнение бяха отчетени разликите, които засягат сравнимостта на цените, в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент.
(105)
Когато беше приложимо, бяха направени корекции за разликите в разходите за транспорт и разходите по кредити.
2.4. Вероятен дъмпинг по време на разследвания период в рамките на преразглеждането
(106)
Въз основа на горепосоченото вероятният дъмпингов марж по смисъла на член 11, параграф 2 от основния регламент бе 16 %.
(107)
След оповестяването заинтересовани страни изказаха твърдението, че Комисията е установила продължаване на дъмпинга от страна на Украйна на ниво от 16 %. Това твърдение обаче е неоснователно, тъй като изглежда се основава на недоразумение. Както е посочено в съображение 17 по-горе, по време на разследвания период в рамките на преразглеждането всички държави, в т.ч. Украйна, са изнесли незначителни количества от разглеждания продукт за Съюза. Поради това не бе възможно да се направят обосновани заключения въз основа на тези количества и не бе установено продължаване на дъмпинга по отношение на Украйна. Поради това твърдението се отхвърля.
3. Развитие на износа, в случай че мерките бъдат отменени
Производствен капацитет на производителите износители
(108)
В предишното разследване Комисията установи, че производственият капацитет в Украйна превишава 400 000 тона годишно. След въпросното разследване обаче двама от известните производители, а именно Lugansk Tube Plant и Interpipe Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant - една от структурите на Interpipe Group, са спрели производството на заварени тръби. Тъй като няма настъпило след това потвърдено увеличение на производствения капацитет в Украйна, сегашният капацитет е значително по-малък, отколкото по време на предишното разследване.
(109)
По отношение на използването на капацитета, посочен в съображение 108 по-горе, Interpipe доказа, че - като се имат предвид техническите ограничения на предприятието - през разследвания период в рамките на преразглеждането то е работило при почти пълно използване на капацитета.
(110)
Друг важен аспект е географското местоположение на украинските предприятия. По-голямата част от тях са разположени в източната част на Украйна и са пряко или косвено засегнати от съществуващата в тази част на страната особена от гледна точка на сигурността ситуация. Поради това не е ясно до каква степен тези дружества могат да използват изцяло своя производствен капацитет.
(111)
След оповестяването заинтересовани страни изказаха твърдението, че една значителна част от украинското производство е разположено извън зоната, засегната от настоящата особена от гледна точка на сигурността ситуация. Въпреки това следва да се отбележи, че и дружествата извън тази зона са непряко засегнати от въпросната ситуация, например поради недостатъчното предлагане на суровини. Следователно се стигна до заключението, че повечето украински предприятия са пряко или косвено засегнати от настоящата особена от гледна точка на сигурността ситуация. Поради това твърдението се отхвърля.
(112)
В същото време, с оглед на особената ситуация, в която се намира Украйна след края на разследвания период в рамките на преразглеждането, може да се очаква след нормализирането на особената от гледна точка на сигурността ситуация строителният сектор да поеме допълнителния капацитет на вътрешния пазар. Сходният продукт се използва и за строителни цели, например за опора на товари, за заграждения, като защитни средства и в скелета.
(113)
Като се има предвид намалението на производствения капацитет и очакваното нарастване на вътрешното търсене, се достига до заключението, че наличният свободен капацитет за износ към всички държави е ограничен.
(114)
След оповестяването заинтересовани страни изказаха твърдението, че в Украйна съществува значителен свободен капацитет. Тези твърдения обаче не бяха подкрепени от конкретни доказателства и по тази причина бяха отхвърлени.
(115)
Заинтересованите страни изказаха също така твърдението, че Interpipe е обявил, че ще увеличи съществено износа си за ЕС с около 60 %, което опровергава аргумента за наличие на ограничен украински свободен капацитет за износ. Това твърдение обаче не може да бъде прието. Съобщението на Interpipe се отнася за дружеството по принцип, а не конкретно за разглеждания продукт. Дори ако се предположи, че твърдението се отнася и за разглеждания продукт, в резултат на същественото увеличение с около 60 % ще се постигне пазарен дял в ЕС от около едва 0,5 %, който продължава да се счита за незначителен. Следователно аргументът не опровергава заключението, че наличният свободен капацитет за износ към всички държави е ограничен.
(116)
Същите заинтересовани страни заявиха, че свободният капацитет не следва да се използва като елемент в анализа на дъмпинга, тъй като, както е посочено в съображение 139 по-долу, използването на капацитета не се счита за съществен показател за вредата в анализа на вредата.
(117)
Това твърдение не може да бъде прието. Целта на тези две оценки е различна. В анализа на вредата бе преценено дали ниската степен на използване на капацитета може да се разглежда като знак за вреда за промишлеността на Съюза, което не е непременно така в случая, в който оставащият капацитет може да се използва за производството на други продукти. Вниманието при анализа на дъмпинга е насочено към самия свободен капацитет, т.е. неизползвания капацитет, който не се оползотворява чрез производството на каквито и да било продукти и поради това лесно може да се оползотвори чрез производство на разглеждания продукт.
4. Заключение относно вероятността от повторно възникване на дъмпинга
(118)
С оглед на ограничения наличен свободен капацитет в Украйна и на ограничения риск от пренасочване на дъмпинговия износ бе достигнато до заключението, че не съществува риск от значително увеличаване на украинския дъмпингов износ на разглеждания продукт, ако се допусне срокът на действие на действащите мерки да изтече. Поради това е малко вероятно изтичането на срока на действие на антидъмпинговите мерки срещу Украйна да доведе до повторно възникване на дъмпинг в количества, които не са незначителни, по смисъла на член 5, параграф 7 от основния регламент.
Г. ОПРЕДЕЛЕНИЕ ЗА ПРОМИШЛЕНОСТ НА СЪЮЗА
(119)
По време на разследвания период в рамките на преразглеждането сходният продукт е бил произвеждан от около 20 производители в Съюза. Поради това се счита, че продукцията на тези производители (установена въз основа на информацията, събрана от оказалите съдействие производители, и въз основа на данните от искането за преразглеждане по отношение на другите производители от Съюза) съставлява общото производство на Съюза. Всички тези производители съставляват промишлеността на Съюза по смисъла на член 4, параграф 1 от основния регламент.
(120)
Както бе пояснено в съображение 11 по-горе, поради големия брой производители от Съюза бе подбрана извадка. За целите на анализа на вредата показателите за вредата бяха установени на следните две равнища:
-
макроикономическите елементи (производство, капацитет, обем на продажбите, пазарен дял, растеж, трудова заетост, производителност, средни единични цени, размер на дъмпинговите маржове и възстановяване от въздействието на предишен дъмпинг) бяха оценени на равнището на промишлеността на Съюза въз основа на информацията, събрана от оказалите съдействие производители, а по отношение на другите производители от Съюза бе използвана приблизителна оценка, направена въз основа на данните в искането за преразглеждане,
-
анализът на микроикономическите елементи (складови наличности, възнаграждения, рентабилност, възвръщаемост на инвестициите, паричен поток, способност за привличане на капитали и инвестиции) за производителите от Съюза, включени в извадката, беше направен въз основа на предоставената от тях информация.
Д. СЪСТОЯНИЕ НА ПАЗАРА НА СЪЮЗА
1. Потребление на Съюза
(121)
Потреблението на Съюза бе определено въз основа на обема на продажбите на собствената продукция, произведена от промишлеността на Съюза и предназначена за пазара на Съюза, както и на статистически данни на Евростат за обемите на вноса на пазара на Съюза.
(122)
През разглеждания период потреблението на ЕС е намаляло с 28 %. Намалението е било с 6 % през 2011 г., с 8 процентни пункта през 2012 г. и с още 10 процентни пункта през разследвания период в рамките на преразглеждането. Низходящата тенденция може да се обясни отчасти с определена степен на техническа замяна, тъй като при водопроводните тръби се наблюдава тенденция на заместване на стоманените тръби с тръби от алтернативни продукти, като мед, пластмаса или неръждаема стомана.
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПРП
Общо потребление на ЕС (в тонове)
561 955
528 191
460 847
404 394
Индекс (2010 г. = 100)
100
94
82
72
(123)
След оповестяването заинтересованите страни заявиха, че стойностите за потреблението на ЕС са били значително занижени. Тези страни обаче не представиха никакви надеждни доказателства в подкрепа на твърдението си, което поради това не може да бъде прието.
2. Внос от Беларус, КНР и Русия
(124)
Тъй като при разследването се установи, че не съществува вероятност от повторно възникване на дъмпинга от Украйна (вж. съображения 17 и 118 по-горе), в рамките на направения по-долу анализ малкият по обем внос от тази държава не бе разгледан заедно с вноса от другите засегнати държави.
(125)
За да може да се направи оценка на кумулирането на вноса от Беларус, КНР и Русия, бе проучена ситуацията на всяка една от тези държави през призмата на условията, определени в член 3, параграф 4 от основния регламент.
(126)
Що се отнася до количествата и дъмпинговите маржове и предвид незначителния обем на вноса по време на разследвания период в рамките на преразглеждането, Комисията направи прогнозен анализ за всяка държава на вероятния обем на износа и вероятните дъмпингови маржове, които биха възникнали, в случай че мерките бъдат отменени. Този анализ показа, че ако мерките бъдат отменени, обемите вероятно ще нараснат, като надхвърлят равнищата, достигнати през разследвания период в рамките на преразглеждането, и със сигурност ще надхвърлят прага на пренебрежимост (вж. съображения 33, 56 и 80 по-горе). Също така Комисията установи, че ако мерките бъдат отменени, вероятният дъмпингов марж би бил значителен (вж. съображения 30, 53 и 78 по-горе).
(127)
Що се отнася до средната цена на вноса, данните за внесените незначителни количества не може да бъдат използвани за формулирането на окончателни заключения.
(128)
Разследването обаче също показа, че условията на конкуренция между съответните оператори са били сходни. Разследването показа, че разглежданият продукт, внасян от Беларус, КНР и Русия, и сходният продукт, произвеждан и продаван от промишлеността на Съюза, са сходни във всички свои съществени физически и технически характеристики.
(129)
Въз основа на изложеното по-горе се счита, че по отношение на Беларус, КНР и Русия са изпълнени критериите, определени в член 3, параграф 4 от основния регламент. Поради това вносът от тези три държави бе разгледан кумулативно.
а) Обем
(130)
Обемът на вноса на разглеждания продукт от Беларус, КНР и Русия в Съюза е спаднал с 60 % от около 7 000 тона през 2010 г. на около 2 900 тона през разследвания период в рамките на преразглеждането. Той е нараснал с 31 % през 2011 г., преди да намалее с 62 процентни пункта през 2012 г. и с още 28 процентни пункта през разследвания период в рамките на преразглеждането.
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПРП
Обем на вноса от Беларус
25
55
0,1
-
Индекс (2010 г. = 100)
100
222
0
0
Пазарен дял на вноса от Беларус
0 %
0 %
0 %
0 %
Цена на вноса от Беларус (EUR/тон)
677
1 246
600
-
Индекс (2010 г. = 100)
100
184
89
-
Обем на вноса от КНР
712
375
458
118
Индекс (2010 г. = 100)
100
53
64
17
Пазарен дял на вноса от КНР
0,1 %
0,1 %
0,1 %
0,0 %
Цена на вноса от КНР (EUR/тон)
636
1 052
1 347
2 102
Индекс (2010 г. = 100)
100
165
212
330
Обем на вноса от Русия
6 396
8 937
4 440
2 790
Индекс (2010 г. = 100)
100
140
69
44
Пазарен дял на вноса от Русия
1,1 %
1,7 %
1,0 %
0,7 %
Цена на вноса от Русия (EUR/тон)
470
506
513
462
Индекс (2010 г. = 100)
100
108
109
98
Обем на вноса от засегнатите държави
7 133
9 367
4 898
2 908
Индекс (2010 г. = 100)
100
131
69
41
Пазарен дял на вноса от засегнатите държави
1,3 %
1,8 %
1,1 %
0,7 %
Цена на вноса от засегнатите държави (EUR/тон)
488
532
591
528
Индекс (2010 г. = 100)
100
109
121
111
Източник: база данни Comext.
б) Пазарен дял
(131)
Съответният пазарен дял, държан от износителите от Беларус, КНР и Русия на пазара на Съюза, е намалял от 1,3 % през 2010 г. на 0,7 % през разследвания период в рамките на преразглеждането. По-конкретно пазарният дял е нараснал от 1,3 % през 2010 г. на 1,8 % през 2011 г., намалял е на 1,1 % през 2012 г. и допълнително на 0,7 % през разследвания период в рамките на преразглеждането.
в) Цени
i) Движение на цените
(132)
Между 2010 г. и разследвания период в рамките на преразглеждането средната цена на вноса на разглеждания продукт с произход от Беларус, КНР и Русия се е увеличила с 11 %: от 488 EUR/тон през 2010 г. до 528 EUR/тон през разследвания период в рамките на преразглеждането. По-конкретно цените са се увеличили с 9 % през 2011 г. и с 12 % през 2012 г., преди да отбележат спад от 10 % през разследвания период в рамките на преразглеждането.
ii) Подбиване на цените
(133)
Твърде малкото продажби на разглеждания продукт от КНР и Русия за Съюза по време на разследвания период в рамките на преразглеждането не могат да послужат като основание за сериозно заключение. Поради това бе направено сравнение между цените на сходния продукт, произвеждан и продаван от промишлеността на Съюза, и цените на продукта, предмет на разследването, произвеждан в Беларус, КНР и Русия и продаван в останалата част на света. Това сравнение показа значително подбиване на цените.
3. Внос от други трети държави
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПРП
Обем на вноса от Индия
25 720
48 704
58 619
53 007
Пазарен дял на вноса от Индия
4,6 %
9,2 %
12,7 %
13,1 %
Обем на вноса от Турция
83 654
83 753
98 742
69 757
Пазарен дял на вноса от Турция
14,9 %
15,9 %
21,4 %
17,2 %
Обем на вноса от Украйна
956
573
944
1 147
Пазарен дял на вноса от Украйна
0,2 %
0,1 %
0,2 %
0,3 %
Обем на вноса от други трети държави
34 948
42 714
38 518
30 374
Пазарен дял на вноса от други трети държави
6,2 %
8,1 %
8,4 %
7,5 %
(134)
Вносът от Турция и Индия се е увеличил през разглеждания период. Пазарният дял на вноса от Украйна се е задържал на много ниско равнище. Пазарният дял на вноса от други трети държави е останал относително стабилен през разглеждания период.
(135)
След оповестяването заинтересовани страни изказаха твърдението, че 12-процентната загуба на пазарен дял от страна на промишлеността на Съюза е била почти изцяло компенсирана от нарастването на пазарния дял на Индия и Турция, взети заедно, и че вероятно основните причини за нестабилното състояние на промишлеността на Съюза са ниските цени на вноса от Индия и Турция. В това отношение следва да се отбележи, че целта на настоящото разследване е да се проучи дали отмяната на действащите мерки срещу трите държави, по отношение на които е установена вероятност от повторно възникване на дъмпинг, ще доведе до повторно възникване на вреда за промишлеността на Съюза. По време на разследването беше потвърдено, че е имало значително подбиване на цените при продажбите на продуктите от Беларус, КНР и Русия за останалата част от света. Поради това, в случай че мерките бъдат отменени, дъмпинговият износ от тези страни за ЕС вероятно ще възникне повторно, с последващо от това вероятно увеличение на вредата за промишлеността на ЕС. Обстоятелството, че вносът от Турция и Индия може да се е увеличил през разглеждания период, не влияе на оценката относно вероятността от повторно възникване на дъмпинга и на вредата.
4. Състояние на промишлеността на Съюза
(136)
Съгласно член 3, параграф 5 от основния регламент Комисията разгледа всички относими икономически фактори и показатели, имащи отражение върху състоянието на промишлеността на Съюза.
4.1. Макроикономически елементи
а) Производство
(137)
От ниво от около 437 000 тона през 2010 г. производството на промишлеността на Общността е намаляло с 37 % по време на разглеждания период. По-конкретно то е намаляло с 14 % през 2011 г., с 19 процентни пункта през 2012 г. и с още 4 процентни пункта през разследвания период в рамките на преразглеждането. Спадът в производството е бил свързан със спад на потреблението, но е бил още по-силно изразен поради увеличението на вноса от Индия и Турция.
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПРП
Производство (в тонове)
437 492
376 106
294 260
277 483
Индекс (2010 г. = 100)
100
86
67
63
б) Капацитет и степен на използване на капацитета
(138)
Производственият капацитет е бил над 1 700 000 тона през 2010 г. и е намалял с 16 % през разглеждания период. Спадът се е дължал на факта, че някои производители от ЕС са намалили броя на дневните производствени смени.
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПРП
Производствен капацитет (в тонове)
1 761 677
1 621 386
1 318 459
1 485 339
Индекс (2010 г. = 100)
100
92
75
84
Използване на капацитета
25 %
23 %
22 %
19 %
Индекс (2010 г. = 100)
100
93
90
75
Източник: разследването.
(139)
През 2010 г. използването на капацитета е било 25 %. То е спаднало до 23 % през 2011 г., до 22 % през 2012 г. и допълнително до 19 % през разследвания период в рамките на преразглеждането. Ниската степен на използване на капацитета се обяснява главно с факта, че продуктите извън обхвата на настоящото разследване (предимно кухи профили) могат да бъдат произвеждани със същото производствено оборудване, използвано за производството на заварени тръби и тръбопроводи. Поради това степента на използване на капацитета не е непременно съществен показател за вредата в анализа на вредата за този конкретен промишлен отрасъл.
в) Обем на продажбите
(140)
Продажбите на промишлеността на Съюза на собствената му продукция за несвързани клиенти на пазара на ЕС са намалели с 16 % през 2011 г., с 21 процентни пункта през 2012 г. и с още 3 процентни пункта през разследвания период в рамките на преразглеждането. Погледнато като цяло, между 2010 г. и разследвания период в рамките на преразглеждането тези продажби са намалели с около 40 %. Това се е дължало на спада в потреблението и на нарастването на вноса от Индия и Турция.
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПРП
Обем на продажбите на ЕС за несвързани клиенти (в тонове)
409 544
343 080
259 127
247 201
Индекс (2010 г. = 100)
100
84
63
60
Източник: разследването.
г) Пазарен дял
(141)
През 2010 г. пазарният дял на промишлеността на Съюза е бил 73 %. Той е намалял до 65 % през 2011 г. и е продължил да намалява, достигайки 56 % през 2012 г., преди да се увеличи на 61 % през разследвания период в рамките на преразглеждането. Погледнато като цяло, пазарният дял на промишлеността на Съюза през разглеждания период е намалял с 12 процентни пункта.
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПРП
Пазарен дял на промишлеността на Съюза
73 %
65 %
56 %
61 %
Индекс (2010 г. = 100)
100
89
77
84
Източник: разследването.
д) Растеж
(142)
Между 2010 г. и разследвания период в рамките на преразглеждането, когато потреблението на Съюза е намаляло с 28 %, обемът на продажбите за несвързани клиенти на пазара на ЕС е намалял с 40 %. Това е довело до загуба на пазарен дял в размер на 12 процентни пункта от страна на промишлеността на Съюза през разглеждания период. Следователно през разглеждания период промишлеността на Съюза не е отбелязала растеж.
е) Трудова заетост
(143)
Броят на наетите лица в промишлеността на Съюза е намалял с 13 % през 2011 г., с 27 процентни пункта през 2012 г. и с още 3 процентни пункта през разследвания период в рамките на преразглеждането. Като цяло трудовата заетост в промишлеността на Съюза е намаляла с 43 % през разглеждания период, т.е. от над 1 600 души на по-малко от 1 000 души.
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПРП
Трудова заетост (брой наети лица)
1 655
1 446
991
939
Индекс (2010 г. = 100)
100
87
60
57
Източник: разследването.
ж) Производителност
(144)
Производителността на работната сила на промишлеността на Съюза, измерена като продукция (в тонове) на наето лице на година първоначално леко се е понижила с 2 % през 2011 г. спрямо изходното ниво от 264 тона на наето лице. Впоследствие тя се е увеличила с 14 процентни пункта през 2012 г. и е останала стабилна през разследвания период в рамките на преразглеждането. Погледнато като цяло, производителността на промишлеността на Съюза се е увеличила с 12 % през разглеждания период.
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПРП
Производителност (тонове/наето лице)
264
260
297
296
Индекс (2010 г. = 100)
100
98
112
112
Източник: разследването.
з) Фактори, които засягат продажните цени
(145)
Единичните продажни цени на промишлеността на Съюза за несвързани клиенти са се увеличили с 5 % през 2011 г. и с 1 процентен пункт през 2012 г., преди да намалеят с 4 процентни пункта през разследвания период в рамките на преразглеждането. Погледнато като цяло, тези цени са се увеличили с 2 % през разглеждания период - от 833 EUR/тон на 848 EUR/тон през разследвания период в рамките на преразглеждането.
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПРП
Единична цена на пазара на ЕС (EUR/тон)
833
871
881
848
Индекс (2010 г. = 100)
100
105
106
102
Източник: разследването.
и) Размер на дъмпинговия марж
(146)
Разследването установи вероятност от повторно възникване на дъмпинга със значителни маржове, размерът на които не може да се смята за пренебрежим в случая на Беларус, КНР и Русия.
(147)
Както бе посочено по-горе, Комисията не установи вероятност от продължаване или повторно възникване на дъмпинга в случая на Украйна.
й) Възстановяване от предишен дъмпинг
(148)
Разгледаните по-горе макроикономически показатели показват, че независимо от това, че частично е била постигната целта на антидъмпинговите мерки за отстраняване на вредата, понесена от производителите от Съюза, промишлеността все още се намира в уязвимо и нестабилно състояние. В действителност през разглеждания период обемът на производството е намалял с 37 %, обемът на продажбите за несвързани клиенти на пазара на ЕС е намалял с 40 %, а трудовата заетост е намаляла с 43 %. В допълнение делът на промишлеността на Съюза на пазара на ЕС се е свил от 73 % през 2010 г. на 61 % през разследвания период в рамките на преразглеждането. Поради това не бе възможно да се установи действително възстановяване от предишния дъмпинг и се счита, че промишлеността на Съюза остава уязвима за причиняващия вреда ефект на евентуален дъмпингов внос на пазара на Съюза.
4.2. Микроикономически елементи
а) Складови наличности
(149)
Нивото на складовите наличности в края на периода, поддържано от включените в извадката производители от Съюза, е било почти стабилно до 2011 г. То се е увеличило с 14 процентни пункта през 2012 г., преди да намалее с 10 процентни пункта през разследвания период в рамките на преразглеждането. Следователно нивото на складовите наличности през разследвания период в рамките на преразглеждането е било с 5 % по-високо в сравнение с 2010 г.
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПРП
Складови наличности в края на периода (в тонове)
13 892
14 039
16 012
14 556
Индекс (2010 г. = 100)
100
101
115
105
Източник: разследването.
б) Възнаграждения
(150)
През разглеждания период разходите за труд са намалели с 29 %. По-конкретно те са намалели с 2 % през 2011 г., с 15 процентни пункта през 2012 г. и с още 12 процентни пункта през разследвания период в рамките на преразглеждането. Общото намаление по време на разглеждания период е продиктувано от спада в заетостта.
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПРП
Годишни разходи за труд (в евро)
20 602 275
20 266 132
17 140 089
14 578 317
Индекс (2010 г. = 100)
100
98
83
71
Източник: разследването.
(151)
През разглеждания период разходите за труд за наето лице са се увеличили с 25 %. Това вероятно е временна ситуация, свързана с разходите за съкращения, предизвикани от значителното намаляване на броя на наетите лица.
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПРП
Годишни разходи за труд на наето лице (в евро)
12 449
14 015
17 296
15 525
Индекс (2010 г.= 100)
100
113
139
125
в) Рентабилност и възвръщаемост на инвестициите (ВИ)
(152)
По време на разглеждания период рентабилността на продажбите на включените в извадката производители от Съюза на пазара на ЕС, изразена като процент от нетните продажби, се е подобрила от загуба в размер на повече от 7 % през 2010 г. на печалба в размер на почти 1 % през разследвания период в рамките на преразглеждането. По-конкретно загубата на включените в извадката производители от Съюза е намаляла от 7,3 % през 2010 г. на 5 % през 2011 г. и на 0,6 % през 2012 г., преди да се достигне до малка печалба в размер на 0,8 % през разследвания период в рамките на преразглеждането.
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПРП
Рентабилност на производителите от ЕС (процент от нетните продажби)
- 7,3 %
- 5,0 %
- 0,6 %
0,8 %
Индекс (2010 г. = 100)
- 100
- 69
- 8
12
ВИ (печалба в % от нетната балансова стойност на инвестицията)
- 19,2 %
- 11,8 %
0,5 %
4,3 %
Индекс (2010 г. = 100)
- 100
- 62
3
22
Източник: разследването.
(153)
Повишаването на рентабилността се обяснява с факта, че през разглеждания период продажните цени са се увеличили с 2 %, докато производствените разходи (предимно за горещо валцувани рулони, които съставляват повече от 60 % от производствените разходи) през същия период са намалели с 6 %, като същевременно годишните разходи за труд са намалели съществено. Следователно включените в извадката производители от Съюза са били в състояние постепенно да започнат да начисляват на своите клиенти на пазара на ЕС цени, които водят до печалба.
(154)
Възвръщаемостта на инвестициите, изразена като процент от нетната счетоводна стойност на инвестициите, в общи линии e следвала тенденциите по отношение на рентабилността. Настъпило е подобрение от загуба в размер на 19,2 % през 2010 г. до загуба в размер на 11,8 % през 2011 г., а след това е постигната печалба в размер на 0,5 % през 2012 г. и в размер на 4,3 % през разследвания период в рамките на преразглеждането.
г) Паричен поток и способност за привличане на капитал
(155)
През 2010 г. нетният паричен поток от оперативната дейност се е задържал на около - 44 милиона евро. Той се е увеличил на около - 7 милиона евро през 2011 г., на близо 17 милиона евро през 2012 г. и на около 20 милиона евро през разследвания период в рамките на преразглеждането. Нито един от включените в извадката производители от Съюза не е посочил, че е изпитвал трудности при привличането на капитали. Подобрението може да се отдаде на намаляването на производствените разходи и на разходите за труд, както и на слабото увеличение на цените.
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПРП
Паричен поток (продукти със собствена марка и с марка на търговец на дребно) (в евро)
- 44 322 891
- 7 033 547
16 927 597
20 202 074
Индекс (2010 г. = 100)
- 100
- 16
38
46
Източник: разследването.
д) Инвестиции
(156)
Годишните инвестиции на включените в извадката производители от Съюза в производството на сходния продукт са намалели с 34 % през 2011 г., увеличили са се с 90 процентни пункта през 2012 г. и накрая са намалели с 59 процентни пункта през разследвания период в рамките на преразглеждането. Като цяло през разглеждания период инвестициите, предназначени за поддържане и обновяване на съществуващото оборудване, а не за увеличаване на капацитета, са намалели с 3 %.
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПРП
Нетни инвестиции (в евро)
1 149 094
757 750
1 789 210
1 111 661
Индекс (2010 г. = 100)
100
66
156
97
Източник: разследването.
5. Заключение относно вредата
(157)
Редица показатели, и по-специално финансовите, са се подобрили значително през разглеждания период. Рентабилността се е подобрила от загуба от над 7 % на печалба от 0,8 %, която обаче е все още под определената при предишното разследване целева печалба от 5 %. Възвръщаемостта на инвестициите се е подобрила от загуба от над 19 % на печалба от над 4 %, а нивото на паричния поток се е подобрило от - 44 милиона евро на 20 милиона евро. Тези фактори подсказват, че промишлеността е била в състояние частично да се възстанови.
(158)
От друга страна, някои показатели са претърпели отрицателно развитие в периода между 2010 г. и разследвания период в рамките на преразглеждането. Констатирано е намаление на обема на производството с 37 %, на използването на капацитета - с 25 %, на обема на продажбите за несвързани клиенти на пазара на ЕС - с 40 %, на пазарния дял на промишлеността на Съюза - с 12 процентни пункта, а на трудовата заетост - с 43 %.
(159)
Целта на антидъмпинговите мерки е била частично постигната чрез отстраняване на част от вредата, понесена от промишлеността на Съюза в резултат на дъмпинговия внос от засегнатите държави. Промишлеността на Съюза отново е постигнала макар и слаба рентабилност, но за сметка на пазарния си дял на пазара на Съюза. Промишлеността на Съюза е успяла да подобри финансовото си състояние, като е увеличила цените за сметка на обемите. Поради това е ясно, че промишлеността на Съюза все още не се е възстановила напълно от въздействието на предишния дъмпинг и продължава да е в нестабилно състояние, което я прави много уязвима за всяко едно повторно възникване на дъмпингов внос.
(160)
Дори и ако нестабилното състояние на промишлеността на Съюза бъде квалифицирано като съществена вреда, тя не може да се отдаде на вноса от засегнатите държави. Кумулативният пазарен дял на трите засегнати държави (за Украйна при разследването се установи, че не съществува вероятност от продължаване или повторно възникване на дъмпинга) представлява по-малко от 1 % от пазара на ЕС. При липсата на ценови натиск от засегнатите държави промишлеността на Съюза е била в състояние да поддържа цени на равнище, което е достатъчно, за да се постигне рентабилност, макар и значително под целевата печалба.
Е. ВЕРОЯТНОСТ ОТ ПОВТОРНО ВЪЗНИКВАНЕ НА ВРЕДА
1. Внос от КНР, Беларус и Русия
(161)
Въз основа на посоченото по-горе тенденциите сочат, че целта на антидъмпинговите мерки за отстраняване на вредата, понесена от производителите от Съюза, частично е била постигната. От друга страна, както е видно от отрицателното развитие на редица показатели за вредата, промишлеността все още се намира в много нестабилно състояние.
(162)
Както бе посочено по-горе, износителите от всяка една от трите засегнати държави имат свободен капацитет за много бързо увеличаване на своя износ. Предвид по-изгодните цени на пазара на ЕС в сравнение с някои пазари на трети държави, има вероятност значителни количества, които в момента се изнасят за тези държави, да бъдат преориентирани към пазара на ЕС, в случай че антидъмпинговите мерки бъдат отменени. Това увеличение на дъмпинговия внос на цени, подбиващи цените на промишлеността на Съюза, вероятно ще увеличи ценовия натиск върху пазара на Съюза, като по този начин се влоши и без това нестабилното състояние на промишлеността на Съюза. Подобно рязко развитие вече бе наблюдавано по време на предишното разследване, когато пазарният дял на вноса в ЕС от трите държави бе нараснал тройно само в рамките на три години и половина, т.е. от 6,2 % през 2004 г. до 18,7 % през разследвания период (от 1 юли 2006 г. до 30 юни 2007 г.). Следователно производителите износители в КНР, Беларус и Русия вече са показали способността си бързо да увеличават обема на износа за Съюза.
(163)
Поради това, въз основа на изложеното по-горе може да се направи заключението, че има вероятност от повторно възникване на вредата, в случай че мерките бъдат отменени.
2. Внос от Украйна
(164)
Като се има предвид заключението, че няма вероятност от продължаване или повторно възникване на дъмпинга от Украйна, не се изисква допълнителен анализ на вероятността от повторно възникване на вредата.
Ж. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
(165)
В съответствие с член 21 от основния регламент Комисията проучи въпроса дали запазването на съществуващите антидъмпингови мерки не би било в противоречие с интереса на Съюза като цяло. Определянето на интереса на Съюза бе основано на оценка на всички различни засегнати интереси. На всички заинтересовани страни бе предоставена възможност да изразят становищата си съгласно член 21, параграф 2 от основния регламент.
1. Интерес на промишлеността на Съюза
(166)
Разследването показа, че състоянието на промишлеността на Съюза продължава да е много нестабилно. Целта на антидъмпинговите мерки е била частично постигната чрез отстраняване на част от вредата, понесена от промишлеността на Съюза в резултат на дъмпинговия внос от засегнатите държави. Промишлеността на Съюза отново е постигнала макар и слаба рентабилност, но за сметка на пазарния си дял на пазара на Съюза. Промишлеността на Съюза е успяла да подобри финансовото си състояние, като благодарение на действащите мерки е увеличила цените за сметка на обемите. Прекратяването на мерките ще увеличи ценовия натиск върху пазара на Съюза и ще доведе отново до загуби. Поради това запазването на мерките е в интерес на промишлеността на Съюза.
2. Интерес на вносителите и ползвателите
(167)
Комисията се свърза с повече от 100 несвързани вносители и ползватели в Съюза, за да потърси съдействие от тях, но не получи нито един отговор. Това може да се обясни с много малките обеми на износа на всяка от засегнатите държави за пазара на Съюза. Във всеки случай няма фактори, които да подсказват, че вносителите или ползвателите ще бъдат непропорционално засегнати, ако срокът на действие на мерките бъде удължен.
(168)
Поради това, в светлината на изложеното по-горе се смята, че положението на вносителите и ползвателите в Съюза едва ли ще бъде засегнато съществено от удължаването на срока на мерките.
3. Риск от недостиг на доставки/конкуренция на пазара на ЕС
(169)
Потреблението на Съюза е намаляло с 28 % през разглеждания период, като е достигнало около 400 000 тона през разследвания период в рамките на преразглеждането. През разглеждания период капацитетът на промишлеността на Съюза непрекъснато е надвишавал търсенето в ЕС, като през разследвания период в рамките на преразглеждането е достигнал равнище от близо 1 500 000 тона. Налице е достатъчна конкуренция между производителите от ЕС. Освен това през разследвания период в рамките на преразглеждането промишлеността на Съюза е работила при степен на използване на капацитета от едва 19 %, тъй като е произвеждала различни продукти (разглеждания продукт и други продукти, като напр. кухи профили) с едно и също производствено оборудване. Поради това промишлеността на Съюза разполага със свободен капацитет за увеличаване на производството си в случай на повишено търсене, като промени своя производствен асортимент. Част от търсенето може да се удовлетвори и с внос от други трети държави, а именно Индия и Турция.
(170)
Предвид изложеното по-горе не може да се заключи, че запазването на антидъмпинговите мерки би могло да доведе до недостиг на доставки на пазара на ЕС или до ограничаване на конкуренцията на пазара на ЕС.
4. Заключение относно интереса на Съюза
(171)
Изложеното по-горе показва, че отрицателното въздействие от продължаването на мерките би било ограничено и във всеки случай няма да бъде по-голямо от ползите от продължаването на мерките за промишлеността на Съюза.
З. АНТИДЪМПИНГОВИ МЕРКИ
(172)
Всички страни бяха информирани за съществените факти и съображения, на които се основава намерението да се препоръча запазване на съществуващите мерки. Също така на страните беше даден срок, в който да предоставят коментарите си след посоченото оповестяване. Изявленията и коментарите бяха надлежно взети предвид, когато това бе обосновано.
(173)
От изложеното по-горе следва, че съгласно предвиденото в член 11, параграф 2 от основния регламент, антидъмпинговите мерки, приложими по отношение на вноса на някои заварени тръби и тръбопроводи от желязо или нелегирана стомана с произход от Беларус, Китайската народна република и Русия, следва да бъдат запазени. Припомня се, че тези мерки представляват адвалорни мита с различни ставки.
(174)
Що се отнася до Украйна, въз основа на заключенията, че няма вероятност от продължаване или повторно възникване на дъмпинга (вж. съображения 17 и 118 по-горе), мерките следва да бъдат отменени, а процедурата - да бъде прекратена.
(175)
Посочените в настоящия регламент индивидуални антидъмпингови митнически ставки за дружествата се прилагат само за внос на разглеждания продукт, произведен от тези дружества, и съответно от посочените конкретни юридически лица. Вносът на разглеждания продукт, произведен от което и да било друго дружество, непосочено изрично в постановителната част на настоящия регламент с наименование и адрес, включително и лица, свързани с онези, които са изрично споменати, не може да се ползва от тези ставки и се подлага на митническата ставка, приложима за „всички други дружества“.
(176)
Дадено дружество може да поиска прилагането на тези индивидуални антидъмпингови митнически ставки, ако впоследствие промени наименованието на своето предприятие. Искането трябва да бъде адресирано до Комисията (5). Искането трябва да съдържа цялата съответна информация, която позволява да се докаже, че промяната не засяга правото на дружеството да се ползва от приложимата за него митническа ставка. Ако промяната на наименованието на дружеството не засяга правото му да се ползва от приложимата за него митническа ставка, в Официален вестник на Европейския съюз се публикува известие, с което се съобщава за промяната на името.
(177)
Настоящият регламент е в съответствие със становището на Комитета, създаден съгласно член 15, параграф 1 от основния регламент,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. Налага се окончателно антидъмпингово мито върху вноса на заварени тръби и тръбопроводи от желязо или нелегирана стомана, с кръгло напречно сечение и с външен диаметър непревишаващ 168,3 mm, без тръби от видовете, използвани за нефтопроводи или газопроводи, обсадни тръби и други тръби от видовете, използвани за добив на нефт или газ, прецизно обработени тръби и тръби, снабдени с принадлежности, за газове или течности, предназначени за гражданската авиация, понастоящем класирани в кодове по КН ex 7306 30 41, ex 7306 30 49, ex 7306 30 72 и ex 7306 30 77 (кодове по ТАРИК 7306304120, 7306304920, 7306307280 и 7306307780) и с произход от Беларус, Китайската народна република и Русия.
2. Ставката на окончателното антидъмпингово мито, приложимо върху нетната цена франко границата на Съюза преди обмитяване, за продуктите, описани в параграф 1 и произвеждани от посочените по-долу дружества, е следната:
Държава
Дружество
Антидъмпингово мито
Допълнителен код по ТАРИК
Китайска народна република
Всички дружества
90,6 %
-
Русия
TMK Group (Seversky Pipe Plant Open Joint Stock Company и Joint Stock Company Taganrog Metallurgical Works)
16,8 %
A892
OMK Group (Open Joint Stock Company Vyksa Steel Works и Joint Stock Company Almetjvesk Pipe Plant)
10,1 %
A893
Всички други дружества
20,5 %
A999
Беларус
Всички дружества
38,1 %
-
3. Прилагат се действащите разпоредби относно митата, освен ако не е предвидено друго.
Член 2
Антидъмпинговата процедура по отношение на вноса на продукта, посочен в член 1, параграф 1, с произход от Украйна се прекратява.
Член 3
Настоящият регламент влиза в сила в деня след деня на публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Брюксел на 26 януари 2015 година.
KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) 2015/110
2015 m. sausio 26 d.
kuriuo, atlikus priemonių galiojimo termino peržiūrą pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 1225/2009 11 straipsnio 2 dalį, tam tikriems importuojamiems Baltarusijos, Kinijos Liaudies Respublikos ir Rusijos kilmės suvirintiems vamzdžiams ir vamzdeliams iš geležies arba nelegiruotojo plieno nustatomas galutinis antidempingo muitas ir baigiamas tam tikrų Ukrainos kilmės suvirintų vamzdžių ir vamzdelių iš geležies arba nelegiruotojo plieno importo tyrimas
EUROPOS KOMISIJA,
atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
atsižvelgdama į 2009 m. lapkričio 30 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1225/2009 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių (1) (toliau - pagrindinis reglamentas), ypač į jo 9 straipsnio 4 dalį ir 11 straipsnio 2 ir 5 dalis,
kadangi:
A. PROCEDŪRA
1. Galiojančios priemonės
(1)
Atlikus antidempingo tyrimą (toliau - ankstesnis tyrimas), Taryba Reglamentu (EB) Nr. 1256/2008 (2) tam tikriems importuojamiems Baltarusijos, Kinijos Liaudies Respublikos (toliau - KLR), Rusijos, Tailando ir Ukrainos kilmės suvirintiems vamzdžiams ir vamzdeliams iš geležies arba nelegiruotojo plieno, kurių KN kodai šiuo metu yra ex 7306 30 41, ex 7306 30 49, ex 7306 30 72 ir ex 7306 30 77, nustatė galutinį antidempingo muitą (toliau - galutinės antidempingo priemonės). Nustatytos priemonės - 10,1-90,6 % ad valorem muitas.
2. Prašymas atlikti priemonių galiojimo termino peržiūrą
(2)
Paskelbus pranešimą apie artėjantį galiojančių galutinių antidempingo priemonių galiojimo terminą (3), 2013 m. rugsėjo 18 d. Komisija gavo prašymą inicijuoti šių priemonių galiojimo termino peržiūrą pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalį. Prašymą pateikė Europos Sąjungos suvirintų plieno vamzdžių pramonės interesus ginantis komitetas (toliau - pareiškėjas) gamintojų, kurie pagamina didžiąją dalį visų Sąjungoje pagaminamų suvirintų vamzdžių ir vamzdelių (šiuo atveju daugiau nei 25 %), vardu.
(3)
Prašymas pagrįstas tuo, kad nustojus galioti priemonėms dempingas ir jo daroma žala Sąjungos pramonei veikiausiai tęstųsi arba pasikartotų.
3. Priemonių galiojimo termino peržiūros inicijavimas
(4)
Pasikonsultavusi su Patariamuoju komitetu ir nustačiusi, kad esama pakankamai įrodymų, pagrindžiančių priemonių galiojimo termino peržiūros inicijavimą, Komisija 2013 m. gruodžio 19 d. pranešimu Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje (4) paskelbė inicijuojanti priemonių galiojimo termino peržiūrą pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalį (toliau - pranešimas apie inicijavimą).
4. Tyrimas
4.1. Peržiūros tiriamasis laikotarpis ir nagrinėjamasis laikotarpis
(5)
Atliekant dempingo tęsimosi arba pasikartojimo ir žalos tikimybės tyrimą buvo nagrinėjamas 2012 m. spalio 1 d.-2013 m. rugsėjo 30 d. laikotarpis (toliau - peržiūros tiriamasis laikotarpis arba PTL). Analizuojant žalos tęsimosi arba pasikartojimo tikimybei įvertinti svarbias tendencijas buvo nagrinėjamas laikotarpis nuo 2010 m. sausio 1 d. iki PTL pabaigos (toliau - nagrinėjamasis laikotarpis).
4.2. Su tyrimu susijusios šalys
(6)
Komisija apie priemonių galiojimo termino peržiūros inicijavimą oficialiai pranešė pareiškėjui, kitiems žinomiems Sąjungos gamintojams, Baltarusijos, KLR, Rusijos ir Ukrainos (toliau - nagrinėjamosios šalys) eksportuojantiems gamintojams, nesusijusiems importuotojams, žinomiems susijusiems naudotojams ir nagrinėjamųjų šalių atstovams. Suinteresuotosioms šalims buvo suteikta galimybė raštu pareikšti savo nuomonę ir pateikti prašymą išklausyti per pranešime apie inicijavimą nustatytą laikotarpį.
(7)
Visos suinteresuotosios šalys, kurios to prašė ir nurodė svarbias priežastis, dėl kurių reikėtų jas išklausyti, buvo išklausytos.
4.2.1. Eksportuojančių gamintojų atranka
(8)
Atsižvelgiant į akivaizdžiai didelį KLR, Rusijos ir Ukrainos eksportuojančių gamintojų skaičių, pranešime apie inicijavimą buvo nurodyta, kad gali būti atliekama atranka, kaip numatyta pagrindinio reglamento 17 straipsnyje. Kad Komisija galėtų nuspręsti, ar atranka būtina (o jei būtina, kad galėtų atrinkti bendroves), minėtų šalių prašyta per 15 dienų po peržiūros inicijavimo pranešti apie save ir Komisijai pateikti pranešime apie inicijavimą prašomą informaciją.
(9)
Terminui suėjus, Komisija negavo eksportuojančių KLR gamintojų atrankos klausimyno atsakymų. Atrankos klausimyno atsakymus ji gavo iš vieno eksportuojančio Ukrainos gamintojo. Tris atrankos klausimyno atsakymus taip pat pateikė eksportuojantys Rusijos gamintojai. Todėl Komisija nusprendė, kad eksportuojančių gamintojų atranka nebūtina.
4.2.2. Importuotojų ir Sąjungos gamintojų atranka
(10)
Atsižvelgiant į akivaizdžiai didelį nesusijusių Sąjungos importuotojų skaičių, pranešime apie inicijavimą buvo nurodyta, kad gali būti atliekama atranka, kaip numatyta pagrindinio reglamento 17 straipsnyje. Kad Komisija galėtų nuspręsti, ar atranka būtina (o jei būtina, kad galėtų atrinkti bendroves), minėtų šalių prašyta per 15 dienų po peržiūros inicijavimo pranešti apie save ir Komisijai pateikti pranešime apie inicijavimą prašomą informaciją. Atsižvelgiant į tai, kad negauta nė vieno nesusijusio importuotojo atsakymo, nebuvo atlikta nesusijusių importuotojų atranka.
(11)
Atsižvelgiant į didelį šiame tyrime dalyvaujančių Sąjungos gamintojų skaičių, pranešime apie inicijavimą buvo nurodyta, kad Komisija preliminariai atrinko Sąjungos gamintojus žalai nustatyti pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnį. Preliminari atranka atlikta remiantis inicijavimo etapu Komisijos turėta informacija ir pagrįsta gamintojų pardavimo apimtimi, gamybos apimtimi ir geografine padėtimi Sąjungoje. Atrinktų bendrovių gamybos apimtis atitinka didžiausią tipišką gamybos ir pardavimo apimtį, kurią buvo galima pagrįstai ištirti per turimą laikotarpį, t. y. 52 % visos Sąjungos pramonės gamybos ir pardavimo nesusijusiems pirkėjams ES apimties. Be to, atrinktos bendrovės yra tipiškos pagal jų geografinę padėtį, nes jos veikia keturiose skirtingose valstybėse narėse. Pranešimo apie inicijavimą paskelbimo dieną dėl siūlomų atrinkti bendrovių buvo konsultuojamasi su ES gamintojais. Atsižvelgiant į tai, kad apie save nepranešė nė vienas kitas gamintojas ir nebuvo gauta jokių pastabų dėl siūlomų atrinkti bendrovių, jos buvo patvirtintos.
(12)
Komisija rinko ir tikrino visą informaciją, kuri, jos manymu, buvo reikalinga dempingo ir žalos tęsimosi ar pasikartojimo tikimybei ir Sąjungos interesams nustatyti. Šiuo tikslu Komisija išsiuntė klausimynus eksportuojantiems gamintojams ir atrinktiems Sąjungos gamintojams. Tikrinamieji vizitai surengti toliau nurodytų bendrovių patalpose:
a)
Sąjungos gamintojų:
-
„Arcelor Mittal Karvina“, Čekija,
-
„Arcelor Mittal Krakow“, Lenkija,
-
„Arvedi Tubi Acciaio s.p.A“, Kremona, Italija,
-
„Tata Steel UK Limited“, Korbis, JK;
b)
eksportuojančio Baltarusijos gamintojo:
-
„Mogilev Metallurgical Works“, Mogiliavas, Baltarusija;
c)
prekiautojo, susijusio su eksportuojančiu Ukrainos gamintoju:
-
„Interpipe Europe SA“, Luganas, Šveicarija;
d)
Rusijos gamintojo:
-
„Pervouralsk New Pipe Plant“, Pervuralskas, Rusija;
e)
panašios šalies gamintojo:
-
„Robor Ltd. Johannesburg“, Pietų Afrika.
B. NAGRINĖJAMASIS PRODUKTAS IR PANAŠUS PRODUKTAS
1. Nagrinėjamasis produktas
(13)
Nagrinėjamasis produktas - Baltarusijos, KLR, Rusijos ir Ukrainos kilmės suvirinti vamzdžiai ir vamzdeliai iš geležies arba nelegiruotojo plieno, apskritimo formos skerspjūvio, kurių išorinis diametras yra ne didesnis kaip 168,3 mm, išskyrus vamzdynų vamzdžius, naudojamus naftotiekiams arba dujotiekiams, apsauginius vamzdžius ir vamzdynų vamzdžius, tinkamus naudoti naftos arba dujų gręžiniuose, precizinius vamzdžius bei vamzdžius ir vamzdelius su pritvirtintomis jungiamosiomis detalėmis, tinkamus naudoti dujų arba skysčių tiekimui civiliniuose orlaiviuose, kurių KN kodai šiuo metu yra ex 7306 30 41, ex 7306 30 49, ex 7306 30 72 ir ex 7306 30 77.
(14)
Atlikus tyrimą nustatyta, kad skirtingų rūšių nagrinėjamasis produktas pasižymi vienodomis pagrindinėmis fizinėmis, cheminėmis ir techninėmis savybėmis ir iš esmės turi tą pačią paskirtį.
2. Panašus produktas
(15)
Buvo nustatyta, kad Sąjungos pramonės pagaminti ir Sąjungoje parduodami bei nagrinėjamosiose šalyse ir panašioje šalyje pagaminti ir parduodami suvirinti vamzdžiai ir vamzdeliai iš esmės pasižymi tomis pačiomis fizinėmis, cheminėmis ir techninėmis savybėmis ir iš esmės turi tą pačią paskirtį kaip nagrinėjamosiose šalyse pagaminti ir eksportui į Sąjungą parduodami suvirinti vamzdžiai ir vamzdeliai. Todėl šie produktai laikomi panašiais, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 1 straipsnio 4 dalyje.
C. DEMPINGO TĘSIMOSI ARBA PASIKARTOJIMO TIKIMYBĖ
(16)
Pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalį Komisija nagrinėjo, ar baigus galioti dabartinėms priemonėms tęstųsi arba pasikartotų keturių nagrinėjamųjų šalių vykdomas dempingas.
(17)
Peržiūros tiriamuoju laikotarpiu visos keturios tiriamosios šalys eksportavo nedidelius nagrinėjamojo produkto kiekius. Todėl nė vienai iš keturių tiriamųjų šalių nėra jokios tikimybės, kad dempingas tęsis. Atliekant vertinimą atsižvelgta vien tik į dempingo pasikartojimo tikimybę naudojant eksporto į kitas trečiąsias šalis kainas. Kaip ir ankstesniame tyrime, šiuo tikslu neatsižvelgta į eksportą į Baltarusiją.
NE RINKOS EKONOMIKOS ŠALYS
1. Panaši šalis
(18)
Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies a punktą Baltarusija ir KLR nėra laikomos rinkos ekonomikos šalimis. Ankstesniame tyrime, siekiant nustatyti normaliąją vertę, panašia šalimi buvo pasirinktos JAV. Pranešime apie inicijavimą pareiškėjo siūlymu atliekant šią priemonių galiojimo termino peržiūrą panašia šalimi numatyta pasirinkti JAV.
(19)
„Mogilev“ ir Baltarusijos valdžios institucijos pateikė pastabų Komisijai. KLR suinteresuotosios šalys Komisijai jokių pastabų nepateikė.
(20)
Baltarusijos suinteresuotosios šalys teigė, kad JAV nebuvo tinkamos dėl tariamų vienintelio bendradarbiaujančio JAV gamintojo ir Sąjungos pramonės ryšių.
(21)
Baltarusijos suinteresuotosios šalys siūlė panašia šalimi pasirinkti Rusiją, nes Rusijos plieno pramonė tariamai panaši į Baltarusijos dėl ryšio su buvusia Tarybų Sąjunga.
(22)
Tačiau atlikus tyrimą nustatyta, kad vienintelio bendradarbiaujančio Rusijos gamintojo gamybos sąnaudose gamtinių dujų vertė buvo atspindėta netinkamai (žr. 69 konstatuojamąją dalį). Be to, šis Rusijos gamintojas nepakankamai bendradarbiavo (žr. 61 konstatuojamąją dalį). Taigi, nuspręsta, kad Rusija nėra tinkama panaši šalis.
(23)
Komisija taip pat nustatė kitas trečiąsias šalis, eksportuojančias nagrinėjamąjį produktą į Sąjungą. Komisija susisiekė su 14 žinomų plieną gaminančių šalių gamintojais. Tarp šių šalių buvo Bosnija ir Hercegovina, Brazilija, buvusioji Jugoslavijos Respublika Makedonija, Serbija, Pietų Afrika, Pietų Korėja ir Taivanas.
(24)
Galiausiai JAV gamintojai su Komisija visiškai nebendradarbiavo, o buvusiosios Jugoslavijos Respublikos Makedonijos ir Pietų Afrikos gamintojai Komisijai pateikė išsamius klausimyno atsakymus. Atsižvelgdama į didelę Pietų Afrikos gamintojo pardavimo vidaus rinkoje apimtį Komisija nusprendė, kad Pietų Afrika yra tinkamiausias pasirinkimas.
BALTARUSIJA
1. Pirminė pastaba
(25)
Didžiausias žinomas Baltarusijos gamintojas „OJSC Mogilev Metallurgical Works“ (toliau - „Mogilev“) bendradarbiavo atliekant tyrimą. Tačiau peržiūros tiriamuoju laikotarpiu „Mogilev“ nagrinėjamojo produkto į Sąjungą neeksportavo. Todėl informacija apie tikėtinas eksporto į Sąjungą kainas buvo pagrįsta eksporto į kitas trečiąsias šalis kainomis, kaip nurodyta 27 konstatuojamojoje dalyje.
2. Tikėtinas dempingas peržiūros tiriamuoju laikotarpiu
2.1. Normaliosios vertės nustatymas
(26)
Baltarusijos kiekvienos rūšies panašaus produkto normalioji vertė nustatyta pagal Pietų Afrikos (toliau - panaši šalis) pardavimo vidaus rinkoje nepriklausomiems pirkėjams įprastomis prekybos sąlygomis kainas. Tais atvejais, kai tam tikros rūšies panašus produktas nebuvo parduotas įprastomis prekybos sąlygomis arba kai Pietų Afrikos vidaus rinkoje tam tikros rūšies produkto parduotas kiekis nebuvo tipiškas, Komisija normaliąją vertę apskaičiavo prie panašaus produkto sąnaudų pridėjusi pardavimo, bendrąsias ir administravimo išlaidas ir pelną.
2.2. Tikėtinos eksporto kainos nustatymas
(27)
Peržiūros tiriamuoju laikotarpiu „Mogilev“ nagrinėjamojo produkto į Sąjungą neeksportavo. Taigi, tikėtina eksporto kaina nustatyta remiantis pardavimo į kitas trečiąsias šalis kainomis.
2.3. Palyginimas
(28)
Normalioji vertė ir tikėtina eksporto kaina lygintos remiantis gamintojo kaina EXW sąlygomis. Teisingam palyginimui užtikrinti pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalį buvo atsižvelgta į skirtumus, turėjusius įtakos kainų palyginamumui.
(29)
Prireikus buvo atsižvelgta į transporto sąnaudas, lengvatas, nuolaidas ir prekybos lygį.
2.4. Tikėtinas dempingas peržiūros tiriamuoju laikotarpiu
(30)
Remiantis tuo, kas išdėstyta, pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalį nustatytas 28,4 % tikėtinas dempingo skirtumas.
3. Eksporto raida, jei priemonės būtų panaikintos
3.1. Eksportuojančių gamintojų gamybos pajėgumai
(31)
„Mogilev“ gamybos linijos naudotos tiek suvirintiems vamzdžiams ir vamzdeliams, tiek tuščiaviduriams profiliams gaminti (šių dviejų produktų gamyba skiriasi tik vienu nedideliu gamybos etapu). „Mogilev“ gamino daug tuščiavidurių profilių ir pasinaudodama tuo, kad šioms prekėms antidempingo muitai netaikomi, juos eksportavo į, inter alia, Sąjungą. Be to, „Mogilev“ gamino suvirintus vamzdžius, kurių skersmuo didesnis nei 168,3 mm (didelius vamzdžius), kuriems Sąjungoje antidempingo muitai netaikomi.
(32)
Remiantis esamu produktų asortimentu apskaičiuota, kad „Mogilev“ nepanaudoti pajėgumai sudaro maždaug 20 000 tonų arba 5 % Sąjungos suvartojimo apimties.
(33)
Taigi, kyla rizika, kad panaikinus priemones „Mogilev“ Sąjungos rinkoje dempingo kainomis parduos didelius suvirintų vamzdžių kiekius.
(34)
Po faktų atskleidimo „Mogilev“ teigė, kad dėl gamybos proceso sulėtėjimo atliekant hidraulinį bandymą faktiniai bendrovės nepanaudoti pajėgumai yra gerokai mažesni. Tačiau hidraulinis bandymas yra tik nedidelis viso nagrinėjamojo produkto gamybos proceso etapas ir tokią kliūtį pakankamai lengva pašalinti. Todėl teiginio, kad gamyklos nepanaudoti pajėgumai turėtų būti nustatyti atsižvelgiant į sulėtėjimą atliekant hidraulinį bandymą, negalima priimti.
3.2. Kitų produktų, kuriems gaminti naudojama ta pati įranga, gamybos nukreipimas
(35)
Kaip nurodyta 31 konstatuojamojoje dalyje, šiuo metu „Mogilev“ pelningiau gaminti tuščiavidurius profilius, nes jiems netaikomi antidempingo muitai, o suvirintiems vamzdžiams Sąjungoje taikomi antidempingo muitai. Iš tiesų, peržiūros tiriamuoju laikotarpiu daugiausia buvo gaminami produktai, kuriems Sąjungoje netaikomi antidempingo muitai; tokie produktai sudarė didžiąją dalį pagamintų produktų. Tikėtina, kad netaikant priemonių suvirintiems vamzdžiams „Mogilev“ pagaminamų produktų asortimentas būtų tolygiau suskirstytas ir produktų, kuriems šiuo metu priemonės netaikomos, gamybos pajėgumai būtų panaudoti suvirintiems vamzdžiams gaminti.
(36)
Taigi, kyla didelė rizika, kad panaikinus priemones „Mogilev“ bent dalį produktų, kuriems šiuo metu antidempingo muitai netaikomi, gamybos pakeis suvirintų vamzdžių, parduodamų Sąjungos rinkai dempingo kainomis, gamyba.
(37)
Po faktų atskleidimo „Mogilev“ teigė, kad ji staigiai nepakeistų produktų asortimento ir nepradėtų vietoje tuščiavidurių profilių gaminti suvirintų vamzdžių ir vamzdelių, nes jau daugelį metų ji parduoda daug daugiau tuščiavidurių profilių nei suvirintų vamzdžių ir vamzdelių ir keisti tokią praktiką nebūtų jokių priežasčių.
(38)
Šiuo atžvilgiu pažymėtina, kad ES yra didžiausia „Mogilev“ tuščiavidurių profilių rinka ir kad šiuo metu „Mogilev“ Sąjungos rinkoje suvirintų vamzdžių ir vamzdelių neparduoda. „Mogilev“ nepateikė jokių įrodymų, kad panaikinus priemones ES parduodamų produktų asortimento proporcijos nepasikeistų. Todėl tebegalioja išvada, kad tikėtina, jog panaikinus priemones „Mogilev“ pagaminamų produktų asortimentas bus tolygiau suskirstytas ir bent vietoj dalies tuščiavidurių profilių ji gamins Sąjungos rinkai skirtus suvirintus vamzdžius ir vamzdelius.
3.3. Sąjungos rinkos patrauklumas
(39)
Kaip minėta 27 konstatuojamojoje dalyje, peržiūros tiriamuoju laikotarpiu Baltarusija nagrinėjamojo produkto į Sąjungą neeksportavo. Taigi, rizikos, kad panaikinus priemones prekyba bus nukreipta į Sąjungos rinką, tikimybė turėtų būti nustatoma atsižvelgiant į šiuos veiksnius:
-
kitose eksporto rinkose vyraujančias pardavimo kainas,
-
Sąjungos rinkoje vyraujančias tiek Sąjungos pramonės, tiek kitų importo šaltinių kainas ir
-
kitų „Mogilev“ produktų, kuriems netaikomi antidempingo muitai, pardavimo strategiją.
(40)
Palyginus vidutinę „Mogilev“ pardavimo į kitas šalis kainą su kaina Sąjungos rinkoje nustatytas priverstinis pardavimas gerokai mažesnėmis kainomis. Palyginti su vidutine Sąjungos pramonės pardavimo kaina, priverstinio pardavimo mažesnėmis kainomis lygis svyruoja nuo 30 iki 50 % Be to, „Mogilev“ kainos yra žemesnės už kitų importo į Sąjungos rinką šaltinių, kaip antai Indijos ir Turkijos, taikomas kainas.
(41)
Tikėtiną Sąjungos rinkos patrauklumą sustiprina dar ir tai, kad „Mogilev“ jau turi pardavimo kanalus, šiuo metu naudojamus kitiems produktams parduoti; panaikinus priemones tokiais kanalais būtų galima parduoti nagrinėjamąjį produktą.
(42)
Atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta, Komisija daro išvadą, kad kyla didelė rizika, jog panaikinus priemones eksportas dempingo kainomis bus nukreiptas į Sąjungos rinką, nes kainų požiūriu Sąjungos rinka yra daug patrauklesnė.
(43)
Po faktų atskleidimo „Mogilev“ teigė, kad nebuvo tinkamai atsižvelgta į gerokai padidėjusį jos suvirintų vamzdžių ir vamzdelių pardavimą vidaus rinkoje ir Rusijos rinkoje nagrinėjamuoju laikotarpiu. Šiuo atžvilgiu pažymėtina, kad atlikus tyrimą patvirtinta, jog pardavimo apimtis padidėjo. Po faktų atskleidimo pateiktose pastabose „Mogilev“ patvirtino, kad suvirinti vamzdžiai ir vamzdeliai parduodami kainomis, mažesnėmis už ES rinkoje vyraujančias rinkos kainas. Todėl tai, kad šių produktų pardavimo apimtis tiek vidaus rinkoje, tiek Rusijos rinkoje laikui bėgant didėjo, nesumažina ir nepašalina nukreipimo į Sąjungos rinką rizikos, nes kainos ES rinkoje yra patrauklesnės. Todėl „Mogilev“ teiginys atmetamas.
4. Išvada dėl dempingo pasikartojimo tikimybės
(44)
Atsižvelgiant į turimus nepanaudotus pajėgumus Baltarusijoje, į kitų produktų gamybos pakeitimą nagrinėjamojo produkto gamybai riziką ir patrauklų Sąjungos rinkos kainų lygį, daroma išvada, kad kyla rizika, jog nustojus galioti galiojančioms priemonėms Baltarusijos nagrinėjamojo produkto eksporto dempingo kaina apimtis padidėtų.
KLR
1. Pirminės pastabos
(45)
Kaip nurodyta 9 konstatuojamojoje dalyje, iš KLR Komisija negavo jokio atsakymo. Taigi, nė vienam eksportuojančiam KLR gamintojui nebendradarbiaujant, bendra analizė, įskaitant dempingo skaičiavimą, pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnį grindžiama turimais faktais. Kinijos valdžios institucijoms pranešta apie Komisijos ketinimą taikyti pagrindinio reglamento 18 straipsnį ir išvadas pagrįsti turimais faktais.
(46)
Todėl dempingo tęsimosi arba pasikartojimo tikimybė vertinta naudojantis prašyme atlikti priemonių galiojimo termino peržiūrą pateiktais duomenimis ir kitais informacijos šaltiniais, pvz., prekybos statistiniais importo ir eksporto duomenimis (Eurostato ir Kinijos eksporto duomenys) ir „Metal Bulletin“ duomenimis.
(47)
Tai, kad nebuvo bendradarbiauta, turėjo poveikio normaliosios vertės ir įvairių rūšių produkto eksporto kainos palyginimui. Laikyta, kad pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnį būtų tikslinga normaliąją vertę ir eksporto kainą nustatyti bendrai, t. y. remiantis vidutinėmis vertėmis.
2. Tikėtinas dempingas peržiūros tiriamuoju laikotarpiu
2.1. Normaliosios vertės nustatymas
(48)
KLR normalioji vertė nustatyta pagal Pietų Afrikos (toliau - panaši šalis) vidutinę pardavimo vidaus rinkoje nepriklausomiems pirkėjams įprastomis prekybos sąlygomis kainą.
2.2. Tikėtinos eksporto kainos nustatymas
(49)
Atsižvelgiant į tai, kad eksportuojantys Kinijos gamintojai nebendradarbiavo, pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnį eksporto kaina turėjo būti nustatyta remiantis turimais faktais.
(50)
Pirmiausia Komisija analizavo Eurostato statistinius duomenis. Tačiau iš KLR importuoto produkto kiekiai buvo labai nedideli, todėl jų kainos laikytos netipiškomis. Dėl šios priežasties tikėtina eksporto kaina nustatyta pagal Kinijos prekybos statistinius eksporto į kitas trečiąsias šalis duomenis.
2.3. Palyginimas
(51)
Normalioji vertė ir tikėtina eksporto kaina palygintos remiantis gamintojo kaina EXW sąlygomis. Teisingam palyginimui užtikrinti pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalį buvo atsižvelgta į skirtumus, turėjusius įtakos kainų palyginamumui.
(52)
Prireikus buvo atsižvelgta į transporto sąnaudas, draudimo sąnaudas, negrąžintiną PVM, eksporto sąnaudas, lengvatas ir nuolaidas.
2.4. Tikėtinas dempingas peržiūros tiriamuoju laikotarpiu
(53)
Remiantis tuo, kas išdėstyta, pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalį nustatytas 39,3 % tikėtinas dempingo skirtumas.
3. Eksporto raida, jei priemonės būtų panaikintos
3.1. Eksportuojančių gamintojų gamybos pajėgumai
(54)
Nė vienam eksportuojančiam Kinijos gamintojui nebendradarbiaujant remtasi tokiais šaltiniais:
-
pareiškėjo pateikta informacija,
-
viešai prieinamais duomenimis (pvz., „Metal Bulletin“),
-
informacija, surinkta atliekant ankstesnį tyrimą.
(55)
Kinijos suvirintų vamzdžių pramonė yra laikoma didžiausia pasaulyje. „Metal Bulletin“ nurodyta, kad 2012 m. ji pagamino apie 35 mln. tonų suvirintų vamzdžių. Pareiškėjo skaičiavimu, KLR suvirintų vamzdžių gamybos pajėgumai gerokai viršija 45 mln. tonų per metus. Bendri nepanaudoti pajėgumai sudarytų daugiau nei 10 mln. tonų, o tai 25 kartus daugiau nei bendras tikrasis suvirintų vamzdžių suvartojimas ES.
(56)
Taigi, jei priemonės būtų panaikintos, kyla didelė rizika, kad eksportuojantys Kinijos gamintojai parduos didelius suvirintų vamzdžių kiekius Sąjungos rinkoje dempingo kainomis.
3.2. Sąjungos rinkos patrauklumas
(57)
Nė vienam eksportuojančiam Kinijos gamintojui nebendradarbiaujant išvados grindžiamos turimais faktais. Šiuo tikslu rizika, kad panaikinus priemones prekyba bus nukreipta į Sąjungos rinką yra grindžiama viešai prieinamais šaltiniais.
(58)
Viešai prieinamuose šaltiniuose, kaip antai „Metal Bulletin“, nurodyta, kad Kinijos kainų lygis yra gerokai žemesnis už Sąjungos pramonės vidutinę pardavimo kainą (848 EUR už toną) ir už kitų svarbiausių į Sąjungą eksportuojančių šalių, kaip antai Indijos ir Turkijos, vidutines importo kainas. Palyginti su vidutine Sąjungos pramonės pardavimo kaina, priverstinio pardavimo mažesnėmis kainomis lygis svyruoja nuo 30 iki 50 % Tai neabejotinai rodo Sąjungos rinkos patrauklumą ir Kinijos kainų konkurencingumą, jei priemonės būtų panaikintos.
(59)
Atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta, Komisija padarė išvadą, kad panaikinus priemones dėl minėto didelio kainų skirtumo kyla didelė rizika, kad iš trečiųjų šalių, kuriose kainos yra žemesnės, prekyba bus nukreipta į pelningesnę Sąjungos rinką.
4. Išvada dėl dempingo pasikartojimo tikimybės
(60)
Atsižvelgiant į nepanaudotus pajėgumus KLR ir patrauklų Sąjungos rinkos kainų lygį, daroma išvada, kad kyla rizika, jog nustojus galioti galiojančioms priemonėms Kinijos nagrinėjamojo produkto eksporto dempingo kaina apimtis labai padidėtų.
RINKOS EKONOMIKOS ŠALYS
RUSIJA
1. Pirminės pastabos
(61)
Du eksportuojantys Rusijos gamintojai, kurie pagamina maždaug 75 % visos Rusijos produkcijos ir kurie pateikė atrankos klausimyno atsakymus, vėliau pranešė Komisijai neketinantys atsakyti į eksportuojančių gamintojų klausimyną. Atliekant tyrimą bendradarbiavo, klausimyno atsakymus pateikė ir tikrinamąjį vizitą leido surengti tik vienas mažas gamintojas, kuris į Sąjungą neeksportuoja, o į kitas šalis eksportuoja nedaug. Atsižvelgiant į tai, kad eksportuojantys Rusijos gamintojai beveik nebendradarbiavo, bendra analizė, įskaitant dempingo skaičiavimą, pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnį grindžiama turimais faktais. Nebendradarbiaujantiems eksportuojantiems Rusijos gamintojams ir Rusijos valdžios institucijoms pranešta apie Komisijos ketinimą taikyti pagrindinio reglamento 18 straipsnį ir išvadas pagrįsti turimais faktais.
(62)
Todėl dempingo tęsimosi arba pasikartojimo tikimybė vertinta naudojantis prašyme atlikti priemonių galiojimo termino peržiūrą pateiktais duomenimis ir kitais informacijos šaltiniais, pvz., Eurostato prekybos statistiniais importo duomenimis, Rusijos eksporto statistiniais duomenimis ir „Metal Bulletin“ duomenimis.
(63)
Tai, kad beveik nebendradarbiauta, turėjo poveikio normaliosios vertės ir įvairių rūšių produkto eksporto kainos palyginimui. Laikyta, kad pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnį būtų tikslinga normaliąją vertę ir eksporto kainą nustatyti bendrai, t. y. remiantis vidutinėmis vertėmis.
(64)
Komisija pažymėjo, kad Eurostato statistiniuose duomenyse nurodyta, kad nagrinėjamojo produkto iš Rusijos buvo importuota. Tačiau minėti kiekiai buvo labai nedideli, todėl tokio importuoto produkto kainos laikytos netipiškomis. Todėl informacija apie tikėtinas eksporto į Sąjungą kainas buvo pagrįsta eksporto į kitas trečiąsias šalis kainomis, kaip nurodyta 73 konstatuojamojoje dalyje.
2. Tikėtinas dempingas peržiūros tiriamuoju laikotarpiu
2.1. Normaliosios vertės nustatymas
(65)
Kaip minėta 61 konstatuojamojoje dalyje, eksportuojantys Rusijos gamintojai beveik nebendradarbiavo, todėl normaliajai vertei nustatyti Komisija turėjo remtis turimais faktais. Šiuo tikslu remtasi bendradarbiaujančio Rusijos gamintojo pateikta informacija.
(66)
Normalioji vertė buvo nustatyta pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 2 dalies pirmą sakinį. Visų pirma buvo nustatyta, ar per peržiūros tiriamąjį laikotarpį bendras vidaus rinkoje parduoto panašaus produkto kiekis, palyginti Rusijos pardavimu eksportui į trečiąsias šalis, buvo tipiškas. Pardavimas vidaus rinkoje laikytas tipišku, jei panašaus produkto pardavimo apimtys sudarė 5 % arba daugiau Rusijos pardavimo eksportui į trečiąsias šalis.
(67)
Po to nagrinėta, ar panašus produktas buvo parduodamas įprastomis prekybos sąlygomis pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 4 dalį. Tai buvo atliekama nustatant nagrinėjamos rūšies produkto pelningo pardavimo vidaus rinkoje nepriklausomiems pirkėjams dalį.
(68)
Siekiant nustatyti, ar parduota įprastinėmis prekybos sąlygomis, atsižvelgta į vidutines gamybos sąnaudas. Atsižvelgiant į gamybos sąnaudas, ypač energijos sąnaudas, buvo nagrinėjama, ar dujų kainos, kurias sumokėjo vienintelis bendradarbiaujantis eksportuojantis gamintojas, tinkamai atspindi dujų gamybos ir paskirstymo sąnaudas.
(69)
Nustatyta, kad vidaus rinkos dujų kaina, kurią mokėjo eksportuojantys gamintojai, sudarė maždaug 30 % Rusijos gamtinių dujų eksporto kainos. Šiuo atžvilgiu visi turimi duomenys rodė, kad dujų kainos Rusijos vidaus rinkoje yra reguliuojamos ir gerokai mažesnės už nereguliuojamų Rusijos gamtinių dujų eksporto rinkų kainas. Kadangi dujų sąnaudos nebuvo tinkamai parodytos eksportuojančio gamintojo apskaitoje, kaip numatyta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 5 dalyje, jas reikėjo atitinkamai koreguoti. Atsižvelgiant į tai, kad nebuvo pakankamai tipiškų neiškreiptų Rusijos vidaus rinkos dujų kainų, pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 5 dalį buvo nuspręsta jas koreguoti remiantis iš kitų tipiškų rinkų turima informacija. Pakoreguota kaina buvo grindžiama vidutine Rusijos dujų kaina parduodant eksportui prie Vokietijos ir Čekijos sienos (Vaidhauze) ir pakoregavus taip, kad būtų parodytos paskirstymo vietoje sąnaudos. Vaidhauzas yra pagrindinis Rusijos dujų pardavimo ES centras; jis yra didžiausia Rusijos dujų rinka, kurioje kainos pagrįstai atspindi sąnaudas. Todėl pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 5 dalį jis gali būti laikomas tipiška rinka.
(70)
Taigi Komisija, siekdama nustatyti, ar parduota įprastinėmis prekybos sąlygomis, taikė vidutines gamybos sąnaudas, pakoreguotas pagal dujų sąnaudas.
(71)
Todėl normalioji vertė buvo nustatyta kaip pelningo pardavimo vidaus rinkoje peržiūros tiriamuoju laikotarpiu vidutinė kaina, nes pelningo pardavimo apimtis sudarė 80 % arba mažiau bendros pardavimo apimties.
2.2. Tikėtinos eksporto kainos nustatymas
(72)
Eksportuojantys Rusijos gamintojai beveik nebendradarbiavo, todėl eksporto kainai nustatyti Komisija turėjo remtis turimais faktais. Vienintelio bendradarbiaujančio Rusijos gamintojo pateikta informacija nebuvo galima remtis, nes šis gamintojas nagrinėjamojo produkto į ES neeksportavo ir tik nedidelius jo kiekius eksportavo į kitas trečiąsias šalis.
(73)
Dėl šios priežasties ir atsižvelgiant į tai, kad Rusijos eksportas į Sąjungą buvo nedidelės apimties, tikėtina eksporto kaina nustatyta pagal Rusijos eksporto statistinius duomenis, remiantis eksportu į kitas trečiąsias šalis. Į kitas trečiąsias šalis eksportuota dideliais kiekiais.
(74)
Kadangi vienintelis bendradarbiaujantis Rusijos gamintojas išskirtinai gamino tik vadinamuosius „juoduosius“ vamzdžius (t. y. negalvanizuotus vamzdžius), eksporto kainai nustatyti remtasi tik su „juodaisiais“ vamzdžiais susijusia informacija. Remiantis Rusijos eksporto statistiniais duomenimis, didžioji dalis Rusijos eksporto taip pat susijusi su „juodaisiais“ vamzdžiais.
(75)
Po faktų atskleidimo vienintelis bendradarbiaujantis Rusijos gamintojas teigė, kad turėjo būti naudojamos jo eksporto kainos, nes eksportas sudaro daugiau nei 10 % jo bendro pardavimo. Tačiau toks pardavimas sudaro mažiau nei 2 % bendro eksporto, nurodyto Rusijos eksporto statistiniuose duomenyse. Tuo remiantis tebegalioja išvada, kad, atsižvelgiant į nedidelius kiekius, šio gamintojo eksporto kainų naudoti negalima.
2.3. Palyginimas
(76)
Normalioji vertė ir tikėtina eksporto kaina palygintos remiantis gamintojo kaina EXW sąlygomis. Teisingam palyginimui užtikrinti pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalį buvo atsižvelgta į skirtumus, turėjusius įtakos kainų palyginamumui.
(77)
Prireikus buvo atsižvelgta į transporto sąnaudas.
2.4. Tikėtinas dempingas peržiūros tiriamuoju laikotarpiu
(78)
Remiantis tuo, kas išdėstyta, pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalį nustatytas 38,7 % tikėtinas dempingo skirtumas.
3. Eksporto raida, jei priemonės būtų panaikintos
3.1. Eksportuojančių gamintojų gamybos pajėgumai
(79)
Pareiškėjas apskaičiavo, kad nepanaudoti nagrinėjamojo produkto gamybos pajėgumai Rusijoje viršija bendrą ES rinkos suvartojimą. Pareiškėjas savo skaičiavimus grindė „Metal Expert“ paskelbta informacija. Be to, pareiškėjas padarė prielaidą, kad pajėgumai naudojami 56 %; tai patvirtina bendradarbiaujančio gamintojo pateikta informacija.
(80)
Taigi, jei priemonės būtų panaikintos, yra didelė rizika, kad eksportuojantys Rusijos gamintojai Sąjungos rinkoje dempingo kaina parduos didelius suvirintų vamzdžių kiekius.
(81)
Po faktų atskleidimo 61 konstatuojamojoje dalyje nurodyti nebendradarbiaujantys Rusijos gamintojai teigė, kad Komisija neatsižvelgė į informaciją dėl tariamo kitų rinkų, įskaitant Rusijos rinką, patrauklumo ir į šių gamintojų nurodytus nepanaudotus pajėgumus Rusijoje.
(82)
Šiuo atžvilgiu pažymėtina, kad informacija apie nepanaudotus pajėgumus buvo susijusi su platesniu produktų asortimentu, apimančiu tuščiavidurius profilius ir didelio skersmens vamzdžius. Todėl ši informacija yra mažiau svarbi nei pareiškėjo pateikta informacija. Be to, net jei pajėgumų panaudojimo koeficientas yra 60-70 %, kaip nurodė Rusijos gamintojai, likę nepanaudoti pajėgumai sudarytų didžiąją dalį ES rinkos suvartojimo.
(83)
Dėl nebendradarbiaujančių Rusijos gamintojų pateiktos informacijos dėl tariamo kitų rinkų, įskaitant Rusijos rinką, patrauklumo, visų pirma pažymėtina, kad bendrovėms nebendradarbiaujant šių duomenų nebuvo galima patikrinti. Antra, tokia informacija prieštarauja atliekant tyrimą gautai informacijai, kuri nurodyta 84-86 konstatuojamosiose dalyse ir yra grindžiama oficialiais Rusijos eksporto statistiniais duomenimis ir kurios du nebendradarbiaujantys Rusijos gamintojai neginčijo.
3.2. Sąjungos rinkos patrauklumas
(84)
Remiantis Rusijos prekybos statistiniais duomenimis, Rusijos vidutinė eksporto kaina (647 EUR už toną) yra gerokai žemesnė už Sąjungos pramonės vidutinę pardavimo kainą (848 EUR už toną) ir atitinka kitų svarbiausių į Sąjungą eksportuojančių šalių, kaip antai Indijos ir Turkijos, vidutinę importo kainą.
(85)
Remiantis tais pačiais prekybos statistiniais duomenimis, 33 % viso Rusijos eksporto yra parduodama į Azerbaidžaną, svarbiausią Rusijos eksporto rinką. Pardavimo į Azerbaidžaną kaina - 586 EUR už toną, taigi gerokai mažesnė už ES pramonės pardavimo kainą (848 EUR už toną) ir netgi žemesnė už kitų svarbiausių į Sąjungą eksportuojančių šalių, kaip antai Indijos ir Turkijos, importo kainą. Be to, Rusijos eksportas į Azerbaidžaną atitinka maždaug 15 % ES suvartojimo. Todėl kyla rizika, kad panaikinus priemones šis eksportas bus nukreiptas į ES.
(86)
Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, Komisija padarė išvadą, kad panaikinus priemones kyla didelė rizika, jog prekyba bus nukreipta į Sąjungos rinką.
4. Išvada dėl dempingo pasikartojimo tikimybės
(87)
Atsižvelgiant į turimus nepanaudotus pajėgumus Rusijoje ir patrauklų Sąjungos rinkos kainų lygį, daroma išvada, kad kyla rizika, jog nustojus galioti galiojančioms priemonėms Rusijos nagrinėjamojo produkto eksporto dempingo kaina į Sąjungą apimtis padidėtų.
(88)
Po faktų atskleidimo suinteresuotosios šalys teigė, kad toliau taikant galiojančias priemones Rusijai ir panaikinant galiojančias priemones Ukrainai (žr. toliau) vykdoma diskriminacija, nes tariamai Rusijos ir Ukrainos nepanaudoti pajėgumai yra panašūs.
(89)
Šis teiginys neatitinka tyrimo išvadų; atlikus tyrimą nustatyta, kad nepanaudoti pajėgumai Rusijoje sudaro bent jau didžiąją dalį ES rinkos suvartojimo. Kalbant apie Ukrainą, nustatyta, kad turimi eksportui į visas šalis skirti nepanaudoti pajėgumai yra riboti. Atsižvelgiant į šiuos nepanaudotų pajėgumų skirtumus teiginys dėl diskriminacijos atmetamas.
UKRAINA
1. Pirminės pastabos
(90)
Atliekant tyrimą bendradarbiavo tik vienas eksportuojantis Ukrainos gamintojas - „Interpipe Group“ (toliau - „Interpipe“). „Interpipe“ tenka didžioji dalis visos Ukrainos gamybos apimties ir beveik visas nedidelės apimties Ukrainos eksportas į Sąjungą. Egzistuoja mažiausiai 4 žinomi Ukrainos gamintojai, kurie nebendradarbiavo, bet, remiantis prekybos statistiniais duomenimis, jų eksporto į ES apimtys buvo nedidelės.
(91)
Atsižvelgiant į nedidelę Ukrainos eksporto į Sąjungą apimtį, tikėtina eksporto kaina nustatyta pagal „Interpipe“ pardavimo kitoms trečiosioms šalims kainas, kaip nurodyta 17 konstatuojamojoje dalyje.
2. Tikėtinas dempingas peržiūros tiriamuoju laikotarpiu
2.1. Normaliosios vertės nustatymas
(92)
Remdamasi pagrindinio reglamento 2 straipsnio 2 dalimi Komisija pirmiausia išnagrinėjo, ar bendra vienintelio bendradarbiaujančio eksportuojančio gamintojo „Interpipe“ pardavimo vidaus rinkoje apimtis buvo tipiška. Pardavimas vidaus rinkoje yra tipiškas, jei peržiūros tiriamuoju laikotarpiu visa panašaus produkto pardavimo vidaus rinkoje nepriklausomiems pirkėjams apimtis sudaro ne mažiau kaip 5 % visos nagrinėjamojo produkto pardavimo eksportui į kitas trečiąsias šalis apimties. Tuo remiantis nustatyta, kad bendra „Interpipe“ panašaus produkto pardavimo apimtis vidaus rinkoje yra tipiška.
(93)
Po to Komisija nustatė vidaus rinkoje parduodamo produkto rūšis, kurios buvo identiškos arba panašios į „Interpipe“ eksportui parduodamų produktų rūšis.
(94)
Vėliau Komisija nagrinėjo, ar pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 2 dalį „Interpipe“ kiekvienos rūšies produkto, kuris tapatus arba palygintinas su eksportui parduotu tos rūšies produktu, pardavimas vidaus rinkoje buvo tipiškas. Tam tikros rūšies produkto pardavimas vidaus rinkoje yra tipiškas, jei peržiūros tiriamuoju laikotarpiu bendra tos rūšies produkto pardavimo vidaus rinkoje nepriklausomiems pirkėjams apimtis sudaro ne mažiau kaip 5 % visos tos pačios ar panašios rūšies produkto pardavimo eksportui apimties. Komisija nustatė, kad daugumos rūšių produktai vidaus rinkoje parduoti tipiškais kiekiais.
(95)
Po to Komisija nustatė kiekvienos rūšies produkto pelningo pardavimo vidaus rinkoje nepriklausomiems pirkėjams dalį peržiūros tiriamuoju laikotarpiu, siekdama nuspręsti, ar apskaičiuojant normaliąją vertę remtis faktiniu pardavimu vidaus rinkoje pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 4 dalį.
(96)
Normalioji vertė grindžiama faktine kiekvienos rūšies produkto pardavimo vidaus rinkoje kaina, neatsižvelgiant į tai, ar toks pardavimas pelningas ar ne, jeigu:
a)
tam tikros rūšies produkto, parduoto grynąja pardavimo kaina, kuri yra lygi apskaičiuotoms gamybos sąnaudoms ar už jas didesnė, pardavimo apimtis sudarė daugiau nei 80 % visos tos rūšies produkto pardavimo apimties ir
b)
vidutinė svertinė tos rūšies produkto pardavimo kaina yra lygi vieneto gamybos sąnaudoms arba už jas didesnė.
(97)
Šiuo atveju normalioji vertė yra tos rūšies produkto vidutinė svertinė viso pardavimo vidaus rinkoje peržiūros tiriamuoju laikotarpiu kaina.
(98)
Normalioji vertė yra faktinė kiekvienos rūšies produkto, pelningai parduoto vidaus rinkoje peržiūros tiriamuoju laikotarpiu, vidaus rinkos kaina, jei:
a)
tos rūšies produkto pelningo pardavimo apimtis sudaro 80 % arba mažiau bendros šios rūšies produkto pardavimo apimties arba
b)
vidutinė svertinė šios rūšies produkto kaina yra mažesnė už vieneto gamybos sąnaudas.
(99)
Atlikus pardavimo vidaus rinkoje analizę nustatyta, kad, priklausomai nuo produkto rūšies, normalioji vertė buvo apskaičiuota kaip svertinis viso pardavimo vidaus rinkoje peržiūros tiriamuoju laikotarpiu kainų vidurkis arba svertinis tik pelningo pardavimo vidurkis.
(100)
Jei tam tikros rūšies panašus produktas nebuvo parduotas įprastomis prekybos sąlygomis, taip pat jei vidaus rinkoje tam tikros rūšies produkto parduotas kiekis nebuvo tipiškas, Komisija normaliąją vertę apskaičiavo pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 3 ir 6 dalis.
(101)
Normalioji vertė apskaičiuota prie „Interpipe“ panašaus produkto gamybos sąnaudų peržiūros tiriamuoju laikotarpiu pridėjus:
-
pardavimo, bendrąsias ir administracines išlaidas, patirtas „Interpipe“ vidaus rinkoje parduodant panašų produktą įprastomis prekybos sąlygomis per peržiūros tiriamąjį laikotarpį ir
-
pelną, gautą „Interpipe“ vidaus rinkoje parduodant panašų produktą įprastomis prekybos sąlygomis per peržiūros tiriamąjį laikotarpį.
2.2. Tikėtinos eksporto kainos nustatymas
(102)
Atsižvelgiant į tai, kad Ukraina į Sąjungą beveik neeksportavo, tikėtina eksporto kaina nustatyta pagal didelės apimties „Interpipe“ pardavimo kitoms trečiosioms šalims kainas, kaip nurodyta 17 konstatuojamojoje dalyje.
(103)
Visus produktus „Interpipe“ pardavė tiesiogiai nesusijusiems trečiųjų šalių pirkėjams. Taigi, pardavimo kaina buvo nustatyta pagal šių nepriklausomų pirkėjų mokėtas arba mokėtinas kainas.
2.3. Palyginimas
(104)
Normalioji vertė ir tikėtina eksporto kaina palygintos remiantis gamintojo kaina EXW sąlygomis. Teisingam palyginimui užtikrinti pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalį buvo atsižvelgta į skirtumus, turėjusius įtakos kainų palyginamumui.
(105)
Prireikus buvo atsižvelgta į transporto ir kredito sąnaudas.
2.4. Tikėtinas dempingas peržiūros tiriamuoju laikotarpiu
(106)
Remiantis tuo, kas išdėstyta, pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalį nustatytas 16 % tikėtinas dempingo skirtumas.
(107)
Po faktų atskleidimo suinteresuotosios šalys teigė, kad Komisija nustatė besitęsiantį 16 % dydžio Ukrainos dempingą. Tačiau šis teiginys nepagrįstas, nes panašu, kad įvyko nesusipratimas. Iš tiesų, kaip minėta 17 konstatuojamojoje dalyje, visos šalys, įskaitant Ukrainą, peržiūros tiriamuoju laikotarpiu į ES eksportavo nedidelius nagrinėjamojo produkto kiekius. Todėl remiantis šiais kiekiais negalima daryti pagrįstų išvadų ir Ukrainos tęsiamas dempingas nenustatytas. Todėl teiginys atmetamas.
3. Eksporto raida, jei priemonės būtų panaikintos
Eksportuojančių gamintojų gamybos pajėgumai
(108)
Atlikdama ankstesnį tyrimą Komisija nustatė, kad gamybos pajėgumai Ukrainoje viršija 400 000 tonų per metus. Tačiau po minėto tyrimo du žinomi gamintojai, „Lugansk Tube Plant“ ir „Interpipe Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant“ (viena iš „Interpipe Group“ gamyklų) nutraukė suvirintų vamzdžių gamybą. Kadangi nuo to laiko nėra patvirtintų papildomų gamybos pajėgumų Ukrainoje, šiuo metu esami pajėgumai yra gerokai mažesni nei ankstesnio tyrimo metu.
(109)
Kalbant apie 108 konstatuojamojoje dalyje nurodytą pajėgumų naudojimą, nustatyta, kad, atsižvelgiant į gamyklos technines galimybes, peržiūros tiriamuoju laikotarpiu „Interpipe“ veikė beveik visu pajėgumu.
(110)
Kitas svarbus aspektas - geografinė Ukrainos gamyklų padėtis. Jos daugiausia veikia rytų Ukrainoje ir esama saugumo padėtis šios šalies dalyje joms daro tiesioginį arba netiesioginį poveikį. Todėl neaišku, kiek šios įmonės gali panaudoti visą savo gamybos pajėgumą.
(111)
Po faktų atskleidimo suinteresuotosios šalys teigė, kad didelė Ukrainos gamybos dalis yra sutelkta už šalies dalies, kurioje esama saugumo padėtis daro poveikį, ribų. Tačiau pažymėtina, kad netgi bendrovėms, kurios veikia už šios šalies dalies ribų, saugumo padėtis daro netiesioginį poveikį, pvz., trūksta žaliavų. Todėl daroma išvada, kad dėl esamos saugumo padėties daugeliui Ukrainos gamyklų daromas tiesioginis arba netiesioginis poveikis. Todėl teiginys atmetamas.
(112)
Tuo pačiu metu, atsižvelgiant į ypatingą Ukrainos padėtį po peržiūros tiriamojo laikotarpio, tikėtina, kad stabilizavusis saugumo padėčiai statybos verslas įsisavins papildomus pajėgumus vidaus rinkoje. Panašus produktas taip pat naudojamas statyboje, pvz., krovinių kėlimui, tvorų tvirtinimui vamzdžiais, apsaugos priemonėms ir pastoliams.
(113)
Atsižvelgiant į sumažėjusius gamybos pajėgumus ir tikėtiną didesnę vidaus rinkos paklausą, daroma išvada, kad nepanaudoti eksporto į visas šalis pajėgumai yra riboti.
(114)
Po faktų atskleidimo suinteresuotosios šalys teigė, kad Ukrainoje esama didelių nepanaudotų pajėgumų. Tačiau šie teiginiai nebuvo pagrįsti faktiniais įrodymais ir todėl atmesti.
(115)
Suinteresuotosios šalys taip pat teigė, kad „Interpipe“ paskelbė, kad ji maždaug 60 % padidins eksportą į ES, o tai prieštarauja teiginiui dėl ribotų eksportui skirtų nepanaudotų pajėgumų Ukrainoje. Tačiau šio teiginio priimti negalima. „Interpipe“ pareiškimas yra susijęs su bendrove apskritai, o ne konkrečiai su nagrinėjamuoju produktu. NET jei šis teiginys būtų susijęs su nagrinėjamuoju produktu, svarbus 60 % dydžio padidėjimas sudarytų tik maždaug 0,5 % ES rinkos dalies, todėl tai laikoma nereikšmingu dydžiu. Todėl šis teiginys neprieštarauja išvadai, kad turimi nepanaudoti pajėgumai eksportui į visas šalis yra riboti.
(116)
Tos pačios suinteresuotosios šalys teigė, kad nepanaudoti pajėgumai neturėtų būti naudojami atliekant dempingo tyrimą, nes pajėgumų panaudojimas nėra laikomas reikšmingu žalos rodikliu žalos tyrime, kaip nurodyta 139 konstatuojamojoje dalyje.
(117)
Šio teiginio priimti negalima. Šių dviejų vertinimų tikslas skirtingas. Atliekant žalos tyrimą vertinama, ar mažas pajėgumų panaudojimas gali būti laikomas Sąjungos pramonei daromos žalos požymiu; tuo atveju, kai likę pajėgumai gali būti panaudoti kietiems produktams gaminti, tai ne visuomet yra požymis. Atliekant dempingo tyrimą dėmesys skiriamas patiems nepanaudotiems pajėgumams, t. y. turimiems pajėgumams, kurie nėra naudojami jokiems produktams gaminti ir todėl juos galima panaudoti nagrinėjamajam produktui gaminti.
4. Išvada dėl dempingo pasikartojimo tikimybės
(118)
Atsižvelgiant į ribotus nepanaudotus pajėgumus Ukrainoje ir nedidelę eksporto dempingo kainomis nukreipimo riziką, daroma išvada, kad nėra rizikos, kad nustojus galioti galiojančioms priemonėms Ukrainos nagrinėjamojo produkto eksporto dempingo kaina apimtis labai padidėtų. Todėl mažai tikėtina, kad nustojus galioti Ukrainai taikomoms antidempingo priemonėms pasikartos dempingas dideliais kiekiais, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 5 straipsnio 7 dalyje.
D. SĄJUNGOS PRAMONĖS APIBRĖŽTIS
(119)
Peržiūros tiriamuoju laikotarpiu Sąjungoje panašų produktą gamino apie 20 gamintojų. Todėl šių gamintojų produkcija (apskaičiuota remiantis iš bendradarbiaujančių gamintojų gauta informacija ir prašyme atlikti peržiūrą pateiktais kitų Sąjungos gamintojų duomenimis) laikoma visos Sąjungos produkcija. Visi šie gamintojai sudaro Sąjungos pramonę, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 4 straipsnio 1 dalyje.
(120)
Kaip paaiškinta 11 konstatuojamojoje dalyje, atsižvelgiant į didelį Sąjungos gamintojų skaičių buvo atlikta atranka. Siekiant išnagrinėti žalą, toliau nurodytais dviem lygmenimis buvo nustatyti žalos rodikliai:
-
makroekonominiai rodikliai (gamyba, pajėgumai, pardavimo apimtis, rinkos dalis, augimas, užimtumas, našumas, vidutinės vieneto kainos, dempingo skirtumų dydis ir atsigavimas nuo buvusio dempingo poveikio) įvertinti visos Sąjungos pramonės lygiu, remiantis iš bendradarbiaujančių gamintojų surinkta informacija, o kitų Sąjungos gamintojų atveju - remiantis vertinimu, pagrįstu prašyme atlikti peržiūrą pateiktais duomenimis;
-
atrinktų Sąjungos gamintojų mikroekonominiai rodikliai (atsargos, darbo užmokestis, pelningumas, investicijų grąža, grynųjų pinigų srautas, pajėgumas padidinti kapitalą ir gauti investicijų) analizuoti remiantis tų gamintojų pateikta informacija.
E. PADĖTIS SĄJUNGOS RINKOJE
1. Sąjungos suvartojimas
(121)
Suvartojimas Sąjungoje nustatytas remiantis Sąjungos pramonės Sąjungos rinkai skirtos savos produkcijos pardavimo apimtimi ir iš Eurostato gautais statistiniais Sąjungos rinkos importo apimties duomenimis.
(122)
Nagrinėjamuoju laikotarpiu ES suvartojimas sumažėjo 28 % 2011 m. jis sumažėjo 6 %, 2012 m. sumažėjo 8 % punktais, peržiūros tiriamuoju laikotarpiu - dar 10 % punktų. Mažėjimo tendenciją iš dalies galima paaiškinti tam tikru techniniu pakeitimu, nes nustatyta tendencija plieninius vandens vamzdžius keisti alternatyviais produktais, pavyzdžiui, vario, plastiko arba nerūdijančio plieno vamzdžiais.
2010 m.
2011 m.
2012 m.
PTL
Bendras ES suvartojimas (tonomis)
561 955
528 191
460 847
404 394
Indeksas (2010 m.= 100)
100
94
82
72
(123)
Po faktų atskleidimo suinteresuotosios šalys teigė, kad nurodytas ES vartojimas buvo gerokai per mažas. Tačiau šios šalys nepateikė jokių patikimų įrodymų, pagrindžiančių jų teiginį, todėl teiginio priimti negalima.
2. Importas iš Baltarusijos, KLR ir Rusijos
(124)
Kadangi atlikus tyrimą nustatyta, kad nebuvo jokios tikimybės, kad Ukrainos vykdomas dempingas tęsis arba pasikartos (žr. 17 ir 118 konstatuojamąsias dalis), nedidelės apimties importas iš šios šalies nebuvo toliau nagrinėjamas kartu su importu iš kitų nagrinėjamųjų šalių.
(125)
Siekiant įvertinti bendrą importą iš Baltarusijos, KLR ir Rusijos, atsižvelgiant į pagrindinio reglamento 3 straipsnio 4 dalyje nustatytas sąlygas, trijų šalių padėtis nagrinėta atskirai.
(126)
Dėl kiekių ir dempingo skirtumų, atsižvelgdama į nedidelę importo apimtį peržiūros tiriamuoju laikotarpiu Komisija išanalizavo tikėtiną kiekvienos šalies eksporto apimtį ir dempingo skirtumą, jei priemonės būtų panaikintos. Atlikus analizę nustatyta, kad tikėtina, jog panaikinus priemones apimtis padidės ir viršys peržiūros tiriamojo laikotarpio lygį ir tikrai viršys nereikšmingos apimties slenkstinę ribą (žr. 33, 56 ir 80 konstatuojamąsias dalis). Atitinkamai Komisija nustatė, kad panaikinus priemones tikėtinas dempingo skirtumas būtų didelis (žr. 30, 53 ir 78 konstatuojamąsias dalis).
(127)
Kalbant apie vidutinę importo kainą, negalima padaryti galutinių išvadų remiantis nereikšmingais importuojamų produktų kiekiais.
(128)
Tačiau, atlikus tyrimą taip pat nustatyta, kad susijusių veiklos vykdytojų konkurencijos sąlygos buvo panašios. Atlikus tyrimą nustatyta, kad iš Baltarusijos, KLR ir Rusijos importuotas nagrinėjamasis produktas ir Sąjungos pramonės pagamintas ir parduotas panašus produktas buvo panašūs visomis esminėmis fizinėmis ir techninėmis savybėmis.
(129)
Remiantis tuo, kas išdėstyta, Baltarusija, KLR ir Rusija atitinka pagrindinio reglamento 3 straipsnio 4 dalyje išdėstytus kriterijus. Todėl importas iš šių trijų šalių buvo vertinamas bendrai.
a) Apimtis
(130)
Nagrinėjamojo produkto importo iš Baltarusijos, KLR ir Rusijos į Sąjungą apimtis sumažėjo 60 % - nuo maždaug 7 000 tonų 2010 m. iki maždaug 2 900 tonų peržiūros tiriamuoju laikotarpiu. 2011 m. ji padidėjo 31 %, 2012 m. sumažėjo 62 % punktais, peržiūros tiriamuoju laikotarpiu - dar 28 % punktais.
2010 m.
2011 m.
2012 m.
PTL
Importo iš Baltarusijos apimtis
25
55
0,1
-
Indeksas (2010 m.= 100)
100
222
0
0
Importo iš Baltarusijos rinkos dalis
0 %
0 %
0 %
0 %
Importo iš Baltarusijos kaina (EUR už toną)
677
1 246
600
-
Indeksas (2010 m.= 100)
100
184
89
-
Importo iš KLR apimtis
712
375
458
118
Indeksas (2010 m.= 100)
100
53
64
17
Importo iš KLR rinkos dalis
0,1 %
0,1 %
0,1 %
0,0 %
Importo iš KLR kaina (EUR už toną)
636
1 052
1 347
2 102
Indeksas (2010 m.= 100)
100
165
212
330
Importo iš Rusijos apimtis
6 396
8 937
4 440
2 790
Indeksas (2010 m.= 100)
100
140
69
44
Importo iš Rusijos rinkos dalis
1,1 %
1,7 %
1,0 %
0,7 %
Importo iš Rusijos kaina (EUR už toną)
470
506
513
462
Indeksas (2010 m.= 100)
100
108
109
98
Importo iš nagrinėjamųjų šalių apimtis
7 133
9 367
4 898
2 908
Indeksas (2010 m.= 100)
100
131
69
41
Importo iš nagrinėjamųjų šalių rinkos dalis
1,3 %
1,8 %
1,1 %
0,7 %
Importo iš nagrinėjamųjų šalių kaina (EUR už toną)
488
532
591
528
Indeksas (2010 m.= 100)
100
109
121
111
Šaltinis: Comext.
b) Rinkos dalis
(131)
Atitinkama Baltarusijos, KLR ir Rusijos eksportuotojams tenkanti Sąjungos rinkos dalis sumažėjo nuo 1,3 % 2010 m. iki 0,7 % peržiūros tiriamuoju laikotarpiu. Tiksliau, rinkos dalis padidėjo nuo 1,3 % 2010 m. iki 1,8 % 2011 m., po to sumažėjo iki 1,1 % 2012 m. ir dar sumažėjo iki 0,7 % peržiūros tiriamuoju laikotarpiu.
c) Kainos
i) Kainų raida
(132)
Nuo 2010 m. iki peržiūros tiriamojo laikotarpio Baltarusijos, KLR ir Rusijos kilmės nagrinėjamojo produkto vidutinė importo kaina padidėjo 11 % - nuo 488 EUR už toną 2010 m. iki 528 EUR už toną peržiūros tiriamuoju laikotarpiu. Tiksliau, kainos padidėjo 9 % 2011 m. ir 12 % 2012 m., o peržiūros tiriamuoju laikotarpiu sumažėjo 10 %
ii) Priverstinis pardavimas mažesnėmis kainomis
(133)
Siekiant padaryti reikšmingas išvadas negalima remtis nedidelės apimties nagrinėjamojo produkto iš KLR ir Rusijos pardavimu į Sąjungą peržiūros tiriamuoju laikotarpiu. Todėl palygintos Sąjungos pramonės pagaminto ir parduoto panašaus produkto ir Baltarusijoje, KLR ir Rusijoje pagaminto tiriamojo produkto, parduoto į kitas pasaulio šalis, kainos. Atlikus tokį palyginimą nustatytas priverstinis pardavimas gerokai mažesnėmis kainomis.
3. Importas iš kitų trečiųjų šalių
2010 m.
2011 m.
2012 m.
PTL
Importo iš Indijos apimtis
25 720
48 704
58 619
53 007
Importo iš Indijos rinkos dalis
4,6 %
9,2 %
12,7 %
13,1 %
Importo iš Turkijos apimtis
83 654
83 753
98 742
69 757
Importo iš Turkijos rinkos dalis
14,9 %
15,9 %
21,4 %
17,2 %
Importo iš Ukrainos apimtis
956
573
944
1 147
Importo iš Ukrainos rinkos dalis
0,2 %
0,1 %
0,2 %
0,3 %
Importo iš kitų trečiųjų šalių apimtis
34 948
42 714
38 518
30 374
Importo iš kitų trečiųjų šalių rinkos dalis
6,2 %
8,1 %
8,4 %
7,5 %
(134)
Nagrinėjamuoju laikotarpiu importas iš Turkijos ir Indijos padidėjo. Importo iš Ukrainos rinkos dalis išliko labai maža. Importo iš kitų trečiųjų šalių rinkos dalis nagrinėjamuoju laikotarpiu išliko pakankamai stabili.
(135)
Po faktų atskleidimo suinteresuotosios šalys teigė, kad Sąjungos pramonės prarastą 12 % rinkos dalį beveik visiškai absorbavo padidėjusi bendra Indijai ir Turkijai tenkanti rinkos dalis ir kad tikėtina, jog importas mažomis kainomis iš Indijos ir Turkijos bus pagrindinė pažeidžiamos Sąjungos pramonės padėties priežastis. Šiuo atžvilgiu pažymėtina, kad šio tyrimo tikslas - išnagrinėti, ar yra tikimybė, kad panaikinus trims šalims, kurioms nustatyta dempingo pasikartojimo tikimybė, taikomas priemones pasikartos Sąjungos pramonei daroma žala. Atliekant tyrimą buvo patvirtinta, kad parduodant produktus iš Baltarusijos, KLR ir Rusijos į kitas pasaulio šalis gerokai mažinamos kainos. Todėl tikėtina, kad panaikinus priemones eksportas dempingo kaina iš šių šalių į ES pasikartos ir dėl to padidės ES pramonei daroma žala. Tai, kad nagrinėjamuoju laikotarpiu importas iš Turkijos ir Indijos galėjo padidėti, nedaro poveikio šiam dempingo ir žalos pasikartojimo tikimybės vertinimui.
4. Sąjungos pramonės padėtis
(136)
Pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnio 5 dalį Komisija išnagrinėjo visus svarbius Sąjungos pramonės būklei įtakos turinčius ekonominius veiksnius ir rodiklius.
4.1. Makroekonominiai rodikliai
a) Gamyba
(137)
Sąjungos pramonės gamyba 2010 m. sudarė 437 000 tonų ir nagrinėjamuoju laikotarpiu sumažėjo 37 % Tiksliau, 2011 m. ji sumažėjo 14 %, 2012 m. - 19 % punktų, peržiūros tiriamuoju laikotarpiu - dar 4 % punktais. Gamybos sumažėjimas buvo susijęs su vartojimo sumažėjimu, bet jį dar labiau apsunkino didėjantis importas iš Indijos ir Turkijos.
2010 m.
2011 m.
2012 m.
PTL
Gamyba (tonomis)
437 492
376 106
294 260
277 483
Indeksas (2010 m.= 100)
100
86
67
63
b) Pajėgumai ir pajėgumų naudojimo koeficientas
(138)
Gamybos pajėgumai 2010 m. sudarė daugiau nei 1 700 000 tonų ir nagrinėjamuoju laikotarpiu sumažėjo 16 % Sumažėjimą nulėmė tai, kad kai kurie ES gamintojai sumažino pamainų per parą skaičių.
2010 m.
2011 m.
2012 m.
PTL
Gamybos pajėgumai (tonomis)
1 761 677
1 621 386
1 318 459
1 485 339
Indeksas (2010 m.= 100)
100
92
75
84
Pajėgumų naudojimas
25 %
23 %
22 %
19 %
Indeksas (2010 m.= 100)
100
93
90
75
Šaltinis: tyrimas.
(139)
2010 m. pajėgumų naudojimas sudarė 25 % 2011 m. jis sumažėjo iki 23 %, 2012 m. - iki 22 % ir peržiūros tiriamuoju laikotarpiu - iki 19 % Nedideles pajėgumų naudojimo koeficientų vertes iš esmės galima paaiškinti tuo, kad suvirintiems vamzdžiams ir vamzdeliams gaminti skirtą įrangą galima naudoti į šio tyrimo apibrėžtąją sritį neįtrauktiems produktams (ypač tuščiaviduriams profiliams) gaminti. Todėl pajėgumų naudojimo koeficientai ne visuomet yra reikšmingas šios konkrečios pramonės žalos rodiklis.
c) Pardavimo apimtis
(140)
Sąjungos pramonės pardavimas nesusijusiems pirkėjams ES sumažėjo 16 % 2011 m., 21 % punktu 2012 m. ir dar 3 % punktais peržiūros tiriamuoju laikotarpiu. Iš viso, nuo 2010 m. iki peržiūros tiriamojo laikotarpio pabaigos pardavimas sumažėjo maždaug 40 % To priežastis - sumažėjęs vartojimas ir padidėjęs importas iš Indijos ir Turkijos.
2010 m.
2011 m.
2012 m.
PTL
ES pardavimo nesusijusiems pirkėjams apimtis (tonomis)
409 544
343 080
259 127
247 201
Indeksas (2010 m.= 100)
100
84
63
60
Šaltinis: tyrimas.
d) Rinkos dalis
(141)
Sąjungos pramonės rinkos dalis 2010 m. sudarė 73 % 2011 m. ji sumažėjo iki 65 %, 2012 m. - dar labiau sumažėjo iki 56 %, o peržiūros tiriamuoju laikotarpiu padidėjo iki 61 % Iš viso Sąjungos pramonei tenkanti rinkos dalis nagrinėjamuoju laikotarpi sumažėjo 12 % punktų.
2010 m.
2011 m.
2012 m.
PTL
Sąjungos pramonės rinkos dalis
73 %
65 %
56 %
61 %
Indeksas (2010 m.= 100)
100
89
77
84
Šaltinis: tyrimas.
e) Augimas
(142)
Nuo 2010 m. iki peržiūros tiriamojo laikotarpio pabaigos, kai Sąjungos suvartojimas sumažėjo 28 %, pardavimo nepriklausomiems pirkėjams ES apimtis sumažėjo 40 % Todėl Sąjungos pramonė nagrinėjamuoju laikotarpiu prarado 12 % punktų rinkos dalį. Taigi, nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungos pramonės augimo nebuvo.
f) Užimtumas
(143)
2011 m. Sąjungos pramonės darbuotojų skaičius sumažėjo 13 %, 2012 m. - 27 % punktais ir peržiūros tiriamuoju laikotarpiu - dar 3 % punktais. Apskritai Sąjungos pramonės užimtumo lygis nagrinėjamuoju laikotarpiu sumažėjo 43 %, t. y. nuo daugiau nei 1 600 iki mažiau nei 1 000 asmenų.
2010 m.
2011 m.
2012 m.
PTL
Užimtumas (darbuotojai)
1 655
1 446
991
939
Indeksas (2010 m.= 100)
100
87
60
57
Šaltinis: tyrimas.
g) Našumas
(144)
Sąjungos pramonės darbuotojų našumas, matuojamas per metus darbuotojui tenkančiu pagamintu kiekiu (tonomis), pradžioje sudarė 264 tonas darbuotojui; 2011 m. jis sumažėjo 2 % Po to, 2012 m., jis padidėjo 14 % punktų ir peržiūros tiriamuoju laikotarpiu išliko stabilus. Iš viso per nagrinėjamąjį laikotarpį Sąjungos pramonės našumas padidėjo 12 %
2010 m.
2011 m.
2012 m.
PTL
Našumas (tonomis darbuotojui)
264
260
297
296
Indeksas (2010 m.= 100)
100
98
112
112
Šaltinis: tyrimas.
h) Pardavimo kainoms poveikio turintys veiksniai
(145)
2011 m. Sąjungos pramonės pardavimo nepriklausomiems pirkėjams vieneto kainos padidėjo 5 %, 2012 m. - 1 % punktu, o peržiūros tiriamuoju laikotarpiu sumažėjo 4 % punktais. Iš viso nagrinėjamuoju laikotarpiu šios kainos padidėjo 2 %, nuo 833 EUR už toną iki 848 EUR už toną peržiūros tiriamuoju laikotarpiu.
2010 m.
2011 m.
2012 m.
PTL
Vieneto kaina ES rinkoje (EUR už toną)
833
871
881
848
Indeksas (2010 m.= 100)
100
105
106
102
Šaltinis: tyrimas.
i) Dempingo skirtumo dydis
(146)
Atlikus tyrimą nustatyta dempingo pasikartojimo tikimybė; nustatyti Baltarusijos, KLR ir Rusijos vykdomo dempingo skirtumai yra tokie, kad jų negalima laikyti nereikšmingais.
(147)
Kaip minėta, Komisija nenustatė tikimybės, kad Ukrainos dempingas tęsis arba pasikartos.
j) Atsigavimas po buvusio dempingo
(148)
Nagrinėti makroekonominiai rodikliai rodo, kad nors antidempingo priemonėmis buvo iš dalies pasiektas tikslas panaikinti Sąjungos gamintojų patiriamą žalą, pramonė tebėra labai pažeidžiama. Iš tiesų, nagrinėjamuoju laikotarpiu gamybos apimtis sumažėjo 37 %, pardavimo nesusijusiems pirkėjams ES apimtis sumažėjo 40 %, o užimtumas sumažėjo 43 % Be to, Sąjungos pramonei tenkanti ES rinkos dalis sumažėjo nuo 73 % 2010 m. iki 61 % peržiūros tiriamuoju laikotarpiu. Todėl nebuvo galima nustatyti jokio faktinio atsigavimo po ankstesnio dempingo ir manoma, kad Sąjungos pramonės padėtis vis dar yra labai pažeidžiama dėl bet kokio importo dempingo kaina į Sąjungos rinką.
4.2. Mikroekonominiai rodikliai
a) Atsargos
(149)
Iki 2011 m. atrinktų Sąjungos gamintojų laikotarpio pabaigos atsargų lygis išliko daugmaž stabilus. 2012 m. jis padidėjo 14 % punktų, o peržiūros tiriamuoju laikotarpiu sumažėjo 10 % punktų. Atsargų lygis peržiūros tiriamuoju laikotarpiu buvo 5 % didesnis nei 2010 m.
2010 m.
2011 m.
2012 m.
PTL
Laikotarpio pabaigos atsargos (tonomis)
13 892
14 039
16 012
14 556
Indeksas (2010 m.= 100)
100
101
115
105
Šaltinis: tyrimas.
b) Atlyginimai
(150)
Nagrinėjamuoju laikotarpiu darbo sąnaudos sumažėjo 29 % Tiksliau, 2011 m. jos sumažėjo 2 %, 2012 m. sumažėjo 15 % punktų, peržiūros tiriamuoju laikotarpiu - dar 12 % punktų. Bendrą sumažėjimą nagrinėjamuoju laikotarpiu lėmė užimtumo sumažėjimas.
2010 m.
2011 m.
2012 m.
PTL
Metinės darbo sąnaudos (EUR)
20 602 275
20 266 132
17 140 089
14 578 317
Indeksas (2010 m.= 100)
100
98
83
71
Šaltinis: tyrimas.
(151)
Nagrinėjamuoju laikotarpiu vieno darbuotojo darbo sąnaudos padidėjo 25 % Tikėtina, kad tai yra laikina padėtis, susijusi su atleidimo iš darbo išlaidomis, patirtomis atleidus daug darbuotojų.
2010 m.
2011 m.
2012 m.
PTL
Metinės darbo sąnaudos vienam darbuotojui (EUR)
12 449
14 015
17 296
15 525
Indeksas (2010 m.= 100)
100
113
139
125
c) Pelningumas ir investicijų grąža
(152)
Nagrinėjamuoju laikotarpiu atrinktų Sąjungos gamintojų pardavimo ES rinkoje pelningumas, išreikštas grynojo pardavimo procentine dalimi, pagerėjo nuo 7 % nuostolių 2010 m. iki beveik 1 % pelno peržiūros tiriamuoju laikotarpiu. Konkrečiau, atrinktų Sąjungos gamintojų nuostoliai sumažėjo nuo 7,3 % 2010 m. iki 5 % 2011 m. ir dar iki 0,6 % 2012 m., o peržiūros tiriamuoju laikotarpiu pasiektas 0,8 % pelningumo lygis.
2010 m.
2011 m.
2012 m.
PTL
ES pelningumas (grynojo pardavimo %)
- 7,3 %
- 5,0 %
- 0,6 %
0,8 %
Indeksas (2010 m.= 100)
- 100
- 69
- 8
12
Investicijų grąža (išreikšta investicijų grynosios buhalterinės vertės pelnu, %)
- 19,2 %
- 11,8 %
0,5 %
4,3 %
Indeksas (2010 m.= 100)
- 100
- 62
3
22
Šaltinis: tyrimas.
(153)
Pelningumo padidėjimas paaiškinamas tuo, kad nagrinėjamuoju laikotarpiu pardavimo kainos padidėjo 2 %, o gamybos sąnaudos (daugiausia karštojo valcavimo ritiniai, kurie sudaro daugiau nei 60 % gamybos sąnaudų) tuo pačiu laikotarpiu sumažėjo 6 %, be to, metinės darbo sąnaudos taip pat labai sumažėjo. Taigi, atrinkti Sąjungos gamintojai galėjo palaipsniui savo pirkėjams ES rinkoje taikyti pelningas kainas.
(154)
Investicijų grąža, išreikšta investicijų grynosios buhalterinės vertės pelno procentiniu dydžiu, apskritai atitiko nurodytą pelningumo tendenciją. Investicijų grąža pagerėjo nuo 19,2 % nuostolių 2010 m. iki 11,8 % nuostolių 2011 m.; 2012 m. pasiektas 0,5 % pelnas, peržiūros tiriamuoju laikotarpiu - 4,3 % pelnas.
d) Grynųjų pinigų srautas ir pajėgumas padidinti kapitalą
(155)
Iš veiklos gaunamų grynųjų pinigų srautas 2010 m. sudarė maždaug - 44 mln. EUR. 2011 m. jis padidėjo iki - 7 mln. EUR, 2012 m. - iki beveik 17 mln. EUR ir maždaug iki 20 mln. EUR peržiūros tiriamuoju laikotarpiu. Nė vienas atrinktas Sąjungos gamintojas nenurodė, kad būtų patyręs sunkumų pritraukti kapitalą. Pagerėjimas gali būti siejamas su gamybos sąnaudų ir darbo sąnaudų sumažėjimu bei nedideliu kainų padidėjimu.
2010 m.
2011 m.
2012 m.
PTL
Pinigų srautai (nuosavo ir mažmenininko prekės ženklo) (EUR)
- 44 322 891
- 7 033 547
16 927 597
20 202 074
Indeksas (2010 m.= 100)
- 100
- 16
38
46
Šaltinis: tyrimas.
e) Investicijos
(156)
2011 m. atrinktų Sąjungos gamintojų metinės investicijos į panašaus produkto gamybą sumažėjo 34 %, 2012 m. - padidėjo 90 % punktų ir galiausiai peržiūros tiriamuoju laikotarpiu sumažėjo 59 % punktais. Apskritai per nagrinėjamąjį laikotarpį investicijos sumažėjo 3 %; jos buvo skirtos esamų įrenginių remonto ir atnaujinimo darbams, o ne pajėgumams didinti.
2010 m.
2011 m.
2012 m.
PTL
Grynosios investicijos (EUR)
1 149 094
757 750
1 789 210
1 111 661
Indeksas (2010 m.=100)
100
66
156
97
Šaltinis: tyrimas.
5. Išvada dėl žalos
(157)
Nagrinėjamuoju laikotarpiu kai kurie rodikliai, ypač finansiniai rodikliai, labai pagerėjo. Pelningumas pagerėjo nuo daugiau nei 7 % nuostolių iki 0,8 % pelno; toks pelnas tebėra mažesnis už ankstesniame tyrime nustatytą tikslinį 5 % pelną. Investicijų grąža pagerėjo nuo daugiau nei 19 % nuostolių iki daugiau nei 4 % pelno, o grynųjų pinigų srautas pagerėjo nuo - 44 mln. EUR iki 20 mln. EUR. Šie veiksniai rodo, kad pramonė galėjo iš dalies atsigauti.
(158)
Kita vertus, nuo 2010 m. iki peržiūros tiriamojo laikotarpio pabaigos kai kurie rodikliai pablogėjo. Gamybos apimtis sumažėjo 37 %, pajėgumų naudojimas sumažėjo 25 %, pardavimo nepriklausomiems pirkėjams ES apimtis sumažėjo 40 %, Sąjungos pramonės rinkos dalis sumažėjo 12 % punktų, užimtumas sumažėjo 43 %
(159)
Antidempingo priemonėmis iš dalies pavyko pašalinti dėl importo dempingo kaina iš nagrinėjamųjų šalių Sąjungos pramonės patiriamą žalą. Sąjungos pramonė vėl pradėjo veikti šiek tiek pelningai, tačiau prarado dalį Sąjungos rinkos. Sąjungos pramonė sugebėjo pagerinti savo finansinę padėtį vietoje didesnės apimties pasirinkusi aukštesnes kainas. Todėl akivaizdu, kad Sąjungos pramonė dar nėra visiškai atsigavusi po buvusio dempingo poveikio ir jos padėtis vis dar nestabili, todėl pasikartojus importui dempingo kaina ji būtų labai pažeidžiama.
(160)
NET jei pažeidžiama Sąjungos pramonės padėtis būtų vertinama kaip materialinė žala, tai negali būti siejama su importu iš nagrinėjamųjų šalių. Trijų nagrinėjamųjų šalių (atlikus tyrimą nustatyta, kad nėra tikimybės, jog Ukrainos vykdomas dempingas tęsis arba pasikartos) bendra rinkos dalis sudaro mažiau nei 1 % ES rinkos. Nagrinėjamosios šalys nedaro jokio spaudimo kainoms, todėl Sąjungos pramonė galėjo išlaikyti pelningo lygio kainas, nors gautas pelnas buvo gerokai mažesnis už tikslinį.
F. ŽALOS PASIKARTOJIMO TIKIMYBĖ
1. Importas iš KLR, Baltarusijos ir Rusijos
(161)
Remiantis tuo, kas išdėstyta, antidempingo priemonėmis buvo iš dalies pašalinta Sąjungos gamintojams padaryta žala. Kita vertus, kaip matoma iš kai kurių pablogėjusių žalos rodiklių, pramonės padėtis tebėra labai pažeidžiama.
(162)
Kaip minėta, kiekvienos iš trijų nagrinėjamųjų šalių eksportuotojai turi nepanaudotų pajėgumų savo eksportui sparčiai padidinti. Atsižvelgiant į didesnes kainas ES rinkoje, palyginti su kai kurių trečiųjų šalių rinkomis, tikėtina, kad nustojus galioti antidempingo priemonėms šiuo metu į tas šalis eksportuojami dideli kiekiai bus nukreipti į ES rinką. Tikėtina, kad padidėjus importui dempingo kaina, dėl kurio Sąjungos pramonė būtų privesta mažinti kainą, sustiprės Sąjungos rinkai dėl kainos daromas spaudimas ir pažeidžiama Sąjungos pramonės padėtis dar labiau pablogės. Toks staigus pokytis jau buvo nustatytas ankstesniame tyrime, kuomet importo iš trijų šalių į ES rinkos dalis beveik patrigubėjo vos per trejus su puse metų, t. y. nuo 6,2 % 2004 m. iki 18,7 % tiriamuoju laikotarpiu (2006 m. liepos 1 d.-2007 m. birželio 30 d.). Taigi, eksportuojantys KLR, Baltarusijos ir Rusijos gamintojai jau parodė gebėjimą sparčiai padidinti eksporto į Sąjungą apimtis.
(163)
Todėl remiantis tuo, kas išdėstyta, galima daryti išvadą, kad yra tikimybė, jog panaikinus priemones žala pasikartos.
2. Importas iš Ukrainos
(164)
Atsižvelgiant į išvadą, kad nėra tikimybės, kad Ukrainos vykdomas dempingas tęsis arba pasikartos, tolesnis žalos pasikartojimo tikimybės tyrimas nereikalingas.
G. SĄJUNGOS INTERESAI
(165)
Pagal pagrindinio reglamento 21 straipsnį Komisija nagrinėjo, ar toliau taikant galiojančias antidempingo priemones nebūtų prieštaraujama visos Sąjungos interesams. Nustatant Sąjungos interesus įvertinti visi susiję interesai. Visoms suinteresuotosioms šalims buvo suteikta galimybė pareikšti savo nuomonę pagal pagrindinio reglamento 21 straipsnio 2 dalį.
1. Sąjungos pramonės interesai
(166)
Atlikus tyrimą nustatyta, kad Sąjungos pramonė tebėra labai pažeidžiama. Antidempingo priemonėmis iš dalies pavyko pašalinti dėl importo iš nagrinėjamųjų šalių dempingo kainomis Sąjungos pramonės patirtą žalą. Sąjungos pramonė vėl pradėjo veikti šiek tiek pelningai, tačiau prarado dalį Sąjungos rinkos. Dėl galiojančių priemonių Sąjungos pramonė sugebėjo pagerinti savo finansinę padėtį vietoje didesnės apimties pasirinkusi aukštesnes kainas. Nutraukus priemonių taikymą Sąjungos rinkoje daromas spaudimas kainoms padidės ir pramonė vėl patirs nuostolių. Todėl Sąjungos pramonė suinteresuota toliau taikyti priemones.
2. Importuotojų ir naudotojų interesai
(167)
Siekdama bendradarbiauti Komisija susisiekė su daugiau nei 100 nesusijusių importuotojų ir naudotojų Sąjungoje, tačiau nė vienas iš jų nepateikė atsakymų. Tai galima paaiškinti labai mažomis kiekvienos iš nagrinėjamųjų šalių eksporto į Sąjungos rinką apimtimis. Bet kuriuo atveju, nėra jokių veiksnių, rodančių, kad pratęsus priemonių taikymą importuotojams arba naudotojams būtų daromas neproporcingai didelis poveikis.
(168)
Todėl atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, manoma, kad toliau pratęsus priemonių taikymą Sąjungos importuotojų ir naudotojų padėtis mažai pasikeistų.
3. Pasiūlos trūkumo rizika ir konkurencija ES rinkoje
(169)
Nagrinėjamuoju laikotarpiu ES suvartojimas sumažėjo 28 % ir peržiūros tiriamuoju laikotarpiu pasiekė maždaug 400 000 tonų. Nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungos pramonės pajėgumai nuolat viršijo ES paklausą ir peržiūros tiriamuoju laikotarpiu pasiekė apie 1 500 000 tonų. ES gamintojai pakankamai konkuruoja. Be to, peržiūros tiriamuoju laikotarpiu Sąjungos pramonės pajėgumų naudojimo koeficientas buvo tik 19 %, nes ji tą pačią gamybos įrangą naudoja skirtingiems produktams (nagrinėjamajam produktui ir kitiems produktams, kaip antai tuščiaviduriams profiliams) gaminti. Taigi, padidėjus paklausai Sąjungos pramonė galėtų pakeisti produktų asortimentą ir turėtų nepanaudotų pajėgumų gamybai padidinti. Dalį paklausos gali patenkinti importas iš kitų trečiųjų šalių, kurioms netaikomos priemonės, visų pirma Indijos ir Turkijos.
(170)
Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, negalima daryti išvados, kad toliau taikant antidempingo priemones ES rinkoje gali sumažėti pasiūla arba konkurencija.
4. Išvada dėl Sąjungos interesų
(171)
Remiantis tuo, kas išdėstyta, nustatyta, kad toliau taikant priemones daromas neigiamas poveikis būtų ribotas ir bet kuriuo atveju būtų proporcingas Sąjungos pramonės gaunamai naudai.
H. ANTIDEMPINGO PRIEMONĖS
(172)
Visoms šalims buvo pranešta apie esminius faktus ir aplinkybes, kuriais remiantis buvo ketinama rekomenduoti toliau taikyti galiojančias priemones. Taip pat nustatytas laikotarpis pastaboms dėl atskleistų faktų pateikti. Į pateiktą pagrįstą informaciją ir pastabas buvo deramai atsižvelgta.
(173)
Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalį tam tikriems importuojamiems Baltarusijos, Kinijos Liaudies Respublikos ir Rusijos kilmės suvirintiems vamzdžiams ir vamzdeliams iš geležies arba nelegiruotojo plieno taikomos antidempingo priemonės turėtų būti toliau taikomos. Primenama, kad šios priemonės - tai skirtingų normų ad valorem muitas.
(174)
Remiantis išvada, kad nėra tikimybės, jog Ukrainos vykdomas dempingas tęsis arba pasikartos (žr. 17 ir 118 konstatuojamąsias dalis), priemonės jai turėtų būti panaikintos ir tyrimas baigtas.
(175)
Šiame reglamente konkrečioms bendrovėms nurodytos antidempingo muito normos taikomos tik šių bendrovių, t. y. konkrečiai paminėtų juridinių asmenų, pagamintam importuojamam nagrinėjamajam produktui. Bet kurios kitos bendrovės, kurios pavadinimas ir adresas konkrečiai nenurodytas šio reglamento rezoliucinėje dalyje, įskaitant subjektus, susijusius su konkrečiai nurodytomis bendrovėmis, pagamintam importuojamam nagrinėjamajam produktui negali būti taikomos šios normos - jam taikoma visoms kitoms bendrovėms nustatyta muito norma.
(176)
Pasikeitus pavadinimui bendrovė gali prašyti taikyti šias individualias antidempingo muito normas. Prašymas turi būti teikiamas Komisijai (5). Prašyme turi būti nurodoma visa svarbi informacija, įrodanti, kad šis pakeitimas neturi įtakos bendrovės teisei naudotis jai taikoma nustatyta muito norma. Jei bendrovės pavadinimo pakeitimas neturi įtakos jos teisei naudotis taikoma nustatyta muito norma, pranešimas apie tai bus paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
(177)
Šis reglamentas atitinka pagal pagrindinio reglamento 15 straipsnio 1 dalį įsteigto komiteto nuomonę,
PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:
1 straipsnis
1. Importuojamiems Baltarusijos, Kinijos Liaudies Respublikos ir Rusijos kilmės suvirintiems vamzdžiams ir vamzdeliams iš geležies arba nelegiruotojo plieno, apskritimo formos skerspjūvio, kurių išorinis diametras yra ne didesnis kaip 168,3 mm, išskyrus vamzdynų vamzdžius, naudojamus naftotiekiams arba dujotiekiams, apsauginius vamzdžius ir vamzdynų vamzdžius, tinkamus naudoti naftos arba dujų gręžiniuose, precizinius vamzdžius bei vamzdžius ir vamzdelius su pritvirtintomis jungiamosiomis detalėmis, tinkamus naudoti dujų arba skysčių tiekimui civiliniuose orlaiviuose, kurių KN kodai šiuo metu yra ex 7306 30 41, ex 7306 30 49, ex 7306 30 72 ir ex 7306 30 77 (TARIC kodai 7306304120, 7306304920, 7306307280 ir 7306307780) nustatomas galutinis antidempingo muitas.
2. Galutinio antidempingo muito, taikomo 1 dalyje aprašytų produktų, kuriuos pagamino toliau išvardytos bendrovės, neto kainai Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą, norma yra tokia:
Šalis
Bendrovė
Antidempingo muitas
Papildomas TARIC kodas
Kinijos Liaudies Respublika
Visos bendrovės
90,6 %
-
Rusija
TMK Group („Seversky Pipe Plant Open Joint Stock Company“ ir „Joint Stock Company Taganrog Metallurgical Works“)
16,8 %
A892
OMK Group („Open Joint Stock Company Vyksa Steel Works“ ir „Joint Stock Company Almetjvesk Pipe Plant“)
10,1 %
A893
Visos kitos bendrovės
20,5 %
A999
Baltarusija
Visos bendrovės
38,1 %
-
3. Jeigu nenurodyta kitaip, taikomos galiojančios muitus reglamentuojančios nuostatos.
2 straipsnis
Antidempingo tyrimas dėl 1 straipsnio 1 dalyje nurodyto importuojamo produkto baigiamas.
3 straipsnis
Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
Priimta Briuselyje 2015 m. sausio 26 d.