РЕШЕНИЕ НА СЪВЕТА
от 3 декември 2013 година
за създаване на специфичната програма за изпълнение на „Хоризонт 2020“ - рамковата програма за научни изследвания и иновации (2014-2020 г.) и за отмяна на решения 2006/971/EC, 2006/972/EC, 2006/973/EC, 2006/974/EC и 2006/975/EC
(текст от значение за ЕИП)
(2013/743/ЕС)
СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 182, параграф 4 от него,
като взе предвид предложението на Европейската комисия,
след предаване на проекта на законодателния акт на националните парламенти,
като взе предвид становището на Европейския парламент,
като взе предвид становището на Европейския икономически и социален комитет (1),
като взе предвид становището на Комитета на регионите (2),
в съответствие със специална законодателна процедура,
като има предвид, че:
(1)
В съответствие с член 182, параграф 3 от Договора за функционирането на Европейския съюз (ДФЕС) рамковата програма за научни изследвания и иновации 2014-2020 г. („Хоризонт 2020“), създадена с Регламент (ЕС) № 1291/2013 на Европейския парламент и на Съвета от 11 декември 2013 г. (3) трябва да се изпълнява посредством специфична програма, в която се определят конкретни цели и подробни правила за тяхното прилагане, задава се тяхната продължителност и се предоставят средствата, които се считат за необходими.
(2)
Общата цел на „Хоризонт 2020“ следва да бъде преследвана чрез три приоритета, предназначени за създаването на наука на най-високо равнище („Високи постижения в научната област“), осигуряването на водеща позиция в промишлеността („Водещи позиции в промишлеността“) и справянето с предизвикателствата пред обществото („Обществени предизвикателства“). Общата цел следва да бъде преследвана и чрез конкретните цели „Разпространяване на високите научни постижения и разширяване на участието“ и "Наука със и за обществото". Тези приоритети и конкретни цели следва да бъдат осъществени чрез специфична програма, която се състои от една част за всеки един от трите приоритета, една част за конкретната цел „Разпространяване на високите научни постижения и разширяване на участието“, една част за конкретната цел "Наука със и за обществото" и една част за неядрените преки действия на Съвместния изследователски център (СИЦ).
(3)
Всички приоритети и конкретни цели на „Хоризонт 2020“ следва да съдържат международно измерение. Дейностите за международно сътрудничество следва да се поддържат най-малкото на равнището на Седмата рамкова програма на Европейската общност научни изследвания, технологично развитие и демонстрационни дейности (2007-2013 г.) („Седма рамкова програма“), приета с Решение № 1982/2006/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (4).
(4)
Докато чрез Регламент (ЕС) № 1291/2013 се определят общата цел на тази рамкова програма, приоритетите и общите насоки на конкретните цели и дейности, които трябва да бъдат осъществени, чрез специфичната програма следва да се определят конкретните цели и общото описание на дейностите, които са специфични за всяка от частите. Разпоредбите за изпълнението, изложени в Регламент (ЕС) № 1291/2013 се прилагат изцяло за тази специфична програма, включително тези, отнасящи се до етичните принципи.
(5)
Всяка част следва да се допълва от останалите части на специфичната програма и да бъде прилагана съгласувано с тях.
(6)
Съществува крайна необходимост да бъдат укрепени, разширени и подобрени високите постижения на научната база на Съюза и да бъде гарантирано световното равнище на научните изследвания и привлечените таланти, за да се осигурят дългосрочната конкурентоспособност и благосъстоянието на Европа. Приоритетът „Високи постижения в научната област“ следва да подкрепя дейностите на Европейския научноизследователски съвет (ЕНС) в областите на граничните изследвания, бъдещите и нововъзникващите технологии, действията по програмата „Мария Склодовска-Кюри“ и европейските научноизследователски инфраструктури. Тези дейности следва да са насочени към изграждането на компетентност в дългосрочен план, като се акцентира силно върху науката, системите и изследователите от следващото поколение, както и подпомагането на новите таланти от Съюза и от асоциираните държави. Дейностите на Съюза в подкрепа на високите постижения в научната област следва да помогнат за укрепването на Европейското научноизследователско пространство (ЕНП) и да направят научната система на Съюза по-конкурентоспособна и по-привлекателна в световен мащаб.
(7)
Научноизследователските дейности, провеждани в рамките на приоритета „Високи постижения в научната област“, следва да се определят в зависимост от потребностите и възможностите на науката. Програмата за научни изследвания следва да се определя в тясно сътрудничество с научната общност. Изследванията следва да бъдат финансирани въз основа на върховите научни постижения.
(8)
ЕRС следва да замени Европейския научноизследователски съвет, създаден с Решение 2007/134/ЕО (5) на Комисията, и да бъде негов правоприемник. Той следва да работи съгласно възприетите принципи на високи постижения в науката, автономност, ефикасност и прозрачност.
(9)
С цел да се поддържат и укрепват водещите позиции на Съюза в промишлеността, е необходимо спешно да се стимулират инвестициите на частния сектор в изследователската и развойна дейност и иновациите, да се насърчат изследователската дейност и иновациите с търговска цел и да се ускори разработването на нови технологии, които ще подкрепят развитието на предприятията и икономическия растеж в бъдеще. Приоритетът „Водещи позиции в промишлеността“ следва да подкрепя инвестиции във висококачествени научни изследвания и иновации в ключови базови технологии и други промишлени технологии, да улеснява достъпа до рисково финансиране за новаторски компании и проекти и да предоставя широка подкрепа от страна на Съюза за иновациите в микропредприятията и малките и средни предприятия.
(10)
Космическите научни изследвания и иновации, които са споделена компетентност на Съюза, следва да бъдат включени като съгласуван елемент в част II „Водещи позиции в промишлеността“, за да се увеличат научните, икономическите и социалните ефекти и да се осигури ефикасно и ефективно изпълнение.
(11)
Справянето с основните обществени предизвикателства, набелязани в стратегията „Европа 2020“ за интелигентен, устойчив и приобщаващ растеж (стратегия „Европа 2020“), изисква големи инвестиции в областта на научните изследвания и иновациите за разработване и въвеждане на новаторски и революционни решения, които разполагат с необходимия мащаб и обхват. Тези предизвикателства разкриват също големи икономически възможности за новаторски компании и следователно допринасят за конкурентоспособността на Съюза и трудовата заетост.
(12)
Приоритетът „Обществени предизвикателства“ следва да повиши ефективността на научноизследователската дейност и иновациите в отговор на основните обществени предизвикателства чрез подпомагане на висококачествени научноизследователски и иновационни дейности. Тези дейности следва да бъдат осъществени въз основа на ориентиран към предизвикателствата подход, който обединява ресурси и познания в различните области, технологии и дисциплини. Научните изследвания в областта на обществените и хуманитарните науки са важен елемент за справяне с всички тези предизвикателства. Дейностите следва да обхващат пълния спектър от научни изследвания и иновации, включително дейности с иновационна насоченост като пилотни и демонстрационни дейности и изпитвателни платформи, както и подкрепа за обществени поръчки, изследвания в преднормативната фаза и стандартизация и налагане на иновации на пазара. Дейностите следва да подпомагат пряко съответните компетентности в секторните политики на равнището на Съюза, където това е уместно. Всички действия, предприети по отношение на предизвикателствата, следва да допринасят за постигане на общата цел за устойчиво развитие.
(13)
Следва да се постигне подходящ баланс между малките и големите проекти в рамките на приоритета „Обществени предизвикателства“ и конкретната цел „Водеща позиция в базовите и промишлените технологии“.
(14)
Конкретната цел „Разпространяване на високи научни постижения и разширяване на участието“ следва пълноценно да използва потенциала от таланти, с които разполага Европа, и да гарантира, че ползите от основана на иновации икономика са възможно най-големи и същевременно са широко разпространени в рамките на Съюза в съответствие с принципа на високите постижения.
(15)
Конкретната цел „Наука със и за обществото“ следва да изгражда ефективно сътрудничество между науката и обществото, да насърчава набирането на нови таланти за целите на науката и да съчетава високите научни постижения със социално съзнание и отговорност.
(16)
Като съставна част на „Хоризонт 2020“ Съвместният изследователски център (СИЦ) следва да продължава да предоставя независима и ориентирана към потребителите научна и техническа подкрепа при формулирането, разработването, изпълнението и наблюдението на политиките на Съюза. За да изпълни мисията си, СИЦ следва да провежда научни изследвания с най-високо качество. Когато осъществява преки действия съгласно тази мисия, СИЦ следва да поставя особен акцент върху области от ключов интерес за Съюза, а именно интелигентен, приобщаващ и устойчив растеж, както и разделите „Сигурност и гражданство“ и „Глобална Европа“ на Многогодишната финансова рамка за 2014-2020 г.
(17)
Преките дейности на СИЦ следва да се изпълняват по гъвкав, ефикасен и прозрачен начин с оглед на съответните нужди на потребителите на СИЦ и на нуждите на политиките на Съюза, както и да са съобразени с целта за опазване на финансовите интереси на Съюза. Тези научноизследователски дейности следва при необходимост да се приспособяват към посочените потребности и към развитието на науката и технологиите и следва да бъдат насочени към постигане на върхови научни резултати.
(18)
СИЦ следва да продължи да генерира допълнителни ресурси чрез конкурентни дейности, включително участие в непреки действия по „Хоризонт 2020“, работа с трети държави и в по-малка степен, използване на интелектуалната собственост.
(19)
Специфичната програма следва да допълва дейностите, осъществявани в държавите-членки, както и други дейности на Съюза, които са необходими за целия набор стратегически усилия за изпълнението на стратегията „Европа 2020“.
(20)
Съгласно Решение 2001/822/ЕО на Съвета (6) правните образувания от отвъдморските страни и територии се допускат за участие в програмата „Хоризонт 2020“ при установените в последната специфични условия.
(21)
С цел да се гарантира, че специфичните условия за използване на финансовите механизми отразяват пазарните условия, на Комисията следва да бъде делегирано правомощие да приема актове в съответствие с член 290 от ДФЕС, за да адаптира или подобрява специфичните условия за използване на финансовите механизми. Особено важно е по време на подготвителната си работа Комисията да провежда подходящи консултации, включително на експертно равнище. По време на подготовката и съставянето на делегираните актове Комисията следва да гарантира предаване на съответните документи на Съвета в срок и по подходящ начин.
(22)
За да се осигурят еднакви условия за прилагането на специфичната програма, на Комисията следва да бъдат предоставени правомощия да приема работни програми за изпълнението на специфичната програма.
(23)
Изпълнителните правомощия, свързани с работните програми за приоритетите „Високи постижения в научната област“, „Водещи позиции в промишлеността“ и „Обществени предизвикателства“, както и за конкретните цели „Разпространяване на високите научни постижения и разширяване на участието“ и „Наука със и за обществото“ следва да се упражняват в съответствие с Регламент (ЕС) № 182/2011 г. на Европейския парламент и на Съвета (7).
(24)
Управителният съвет на СИЦ, създаден с Решение 96/282/Евратом на Комисията (8), бе консултиран относно научно-техническото съдържание на тази специфична програма за неядрените преки дейности на СИЦ.
(25)
От съображения за правна сигурност и яснота Решение 2006/971/ЕО на Съвета (9), Решение 2006/972/ЕО на Съвета (10), Решение 2006/973/ЕО на Съвета (11), Решение 2006/974/ЕО на Съвета (12) и Решение 2006/975/ЕО на Съвета (13), следва да бъдат отменени,
ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
ДЯЛ I
ОБЩИ РАЗПОРЕДБИ
Член 1
Предмет
С настоящото решение се създава специфичната програма за изпълнение на Регламент (ЕС) № 1291/2013 г. и се определят конкретните цели на Съюза за подкрепа на научноизследователските и иновационни дейности, определени в член 1 от посочения регламент, както и правилата за изпълнение.
Член 2
Създаване на специфичната програма
1. Създава се специфичната програма за изпълнение на Рамковата програма за научни изследвания и иновации „Хоризонт 2020“ (2014-2020 г.) („специфичната програма“) за периода от 1 януари 2014 г. до 31 декември 2020 г.
2. В съответствие с член 5, параграфи 2, 3 и 4 от Регламент (ЕС) № 1291/2013 специфичната програма се състои от следните части:
а)
Част I „Високи постижения в научната област“;
б)
Част II „Водещи позиции в промишлеността“;
в)
Част III „Обществени предизвикателства“;
г)
Част IV „Разпространяване на високите научни постижения и разширяване на участието“;
д)
Част V „Наука със и за обществото“;
е)
Част VI „Неядрени преки действия на Съвместния изследователски център (СИЦ)“.
Член 3
Конкретни цели
1. Част I „Високи постижения в научната област“ е насочена към укрепване на високите постижения на европейските научни изследвания в съответствие с приоритета „Високи постижения в научната област“, посочен в член 5, параграф 2, буква а) от Регламент (ЕС) № 1291/2013, като преследва следните конкретни цели:
а)
укрепване на граничните изследвания чрез дейностите на Европейския научноизследователски съвет (ЕНС) („Европейския научноизследователски съвет (ЕНС)“);
б)
укрепване на научните изследвания в областта на бъдещите и нововъзникващите технологии („Бъдещи и нововъзникващи технологии (БНТ));
в)
укрепване на уменията, обучението и професионалното развитие чрез действията по програма „Мария Склодовска-Кюри“ („Действия по програма „Мария Склодовска-Кюри“);
г)
укрепване на европейските научноизследователски инфраструктури, включително електронните инфраструктури („Научноизследователски инфраструктури“).
Общите насоки за дейностите по отношение на тези конкретни цели са определени в част I на приложение I.
2. Част II „Водещи позиции в промишлеността“ е насочена към укрепване на водещите позиции в промишлеността и конкурентоспособността в съответствие с приоритета „Водещи позиции в промишлеността“, посочен в член 5, параграф 2, буква б) от Регламент (ЕС) № 1291/2013, като преследва следните конкретни цели:
а)
засилване на водещите позиции на Европа в промишлеността чрез научни изследвания, технологично развитие, демонстрационни дейности и иновации в следните базови и промишлени технологии („Водещи позиции при базовите и промишлените технологии“):
i)
информационни и комуникационни технологии („ИКТ“);
ii)
нанотехнологии;
iii)
авангардни материали;
iv)
биотехнологии;
v)
усъвършенствани технологии за производство и преработка;
vi)
космическо пространство;
б)
подобряване на достъпа до рисково финансиране за инвестиции в научни изследвания и иновации („Достъп до рисково финансиране“);
в)
увеличаване на иновациите в МСП („Иновациите в МСП“).
Общите насоки за дейностите по отношение на тези конкретни цели са определени в приложение I, част II.
Съществуват специфични условия за използването на финансовите механизми по конкретната цел, посочена в първа алинея, буква б). Тези условия са определени в приложение I, част II, раздел 2.
На Комисията се предоставя правомощието да приема делегирани актове в съответствие с член 10 във връзка с промени в дела на инвестициите от капиталовия механизъм на „Хоризонт 2020“ в общия размер на инвестициите на Съюза във фазите на разширяване и растеж по отношение на финансовите инструменти, посочени в приложение I, част II, раздел 2.
3. Част III „Обществени предизвикателства“ допринася за приоритета „Обществени предизвикателства“, определен в член 5, параграф 2, буква в) от Регламент (ЕС) № 1291/2013, чрез действия в областта на научните изследвания, технологичното развитие, демонстрационните дейности и иновациите, които допринасят за следните конкретни цели:
а)
подобряване на здравето във всички фази на живота и на благосъстоянието на всички („Здравеопазване, демографски промени и благосъстояние“);
б)
осигуряване на достатъчно безопасна, здравословна и висококачествена храна и други продукти на биологична основа чрез разработване на продуктивни и устойчиви системи за първично производство с ефективно използване на ресурсите, които стимулират свързаните екосистемни услуги и спомагат за възстановяването на биологичното разнообразие, успоредно с конкурентни нисковъглеродни вериги на доставки, преработка и пускане на пазара („Продоволствена сигурност, устойчиво земеделие и горско стопанство, мореплавателски, морски и вътрешноводни изследвания и биоикономика“);
в)
осъществяване на прехода към надеждна, достъпна, приета от обществеността, устойчива и конкурентоспособна енергийна система, насочена към намаляване на зависимостта от изкопаеми горива в условията на все по-оскъдни ресурси, нарастващи енергийни нужди и изменение на климата („Сигурна, чиста и ефективна енергия“);
г)
изграждане на европейска транспортна система, която използва ефективно ресурсите, съобразена е с климата и околната среда, функционира безопасно и безпроблемно в полза на всички граждани, икономиката и обществото („Интелигентен, екологосъобразен и интегриран транспорт“);
д)
изграждане на икономика и общество, които използват ефективно ресурсите и водата и са устойчиви на изменението на климата, опазване и устойчиво управление на природните ресурси и екосистемите и устойчиво снабдяване и използване на суровини, за да се отговори на нуждите на нарастващото световно население в устойчивите граници на природните ресурси и екосистемите на планетата („Действия във връзка с климата, околната среда, ресурсната ефективност и суровините“);
е)
стимулиране на по-доброто разбиране на Европа, предоставяне на решения и подкрепа за приобщаващи, новаторски и мислещи европейски общества в условията на безпрецедентни преобразувания и нарастваща взаимозависимост в световен мащаб („Европа в един променящ се свят - приобщаващи, новаторски и мислещи общества“);
ж)
стимулиране на сигурни европейски общества в условията на безпрецедентни преобразувания и нарастваща взаимозависимост и заплахи в световен мащаб, като същевременно се укрепва европейската култура на свобода и правосъдие („Сигурни общества - защита на свободата и сигурността на Европа и нейните граждани“).
Общите насоки за дейностите по отношение на тези конкретни цели са определени в приложение I, част III.
4. Част IV „Разпространяване на високите постижения и разширяване на участието“ допринася за конкретната цел „Разпространяване на високите научни постижения и разширяване на участието“, посочена в член 5, параграф 3 от Регламент (ЕС) № 1291/2013 чрез използване в пълна степен на потенциала на талантите в Европа и към осигуряване на максимално големи ползи от доминираната от иновациите икономика и на тяхното широко разпространение в Съюза съгласно принципа на високите постижения.
Общите насоки за дейностите по отношение на тази конкретна цел са определени в приложение I, част IV.
5. Част V „Наука със и за обществото“ допринася за конкретната цел „Наука със и за обществото“, посочена в член 5, параграф 3 от Регламент (ЕС) № 1291/2013 чрез изграждането на ефективно сътрудничество между науката и обществото, набирането на нови таланти за целите на науката и съвместяване на високите постижения в науката със социална осведоменост и отговорност.
Общите насоки за дейностите по отношение на тази конкретна цел са определени в приложение I, част V.
6. Част VI „Неядрени преки действия на Съвместния изследователски център (СИЦ)“ допринася за изпълнение на всички приоритети, предвидени в член 5, параграф 2 от Регламент (ЕС) № 1291/2013 с конкретната цел за предоставяне на потребителски ориентирана научно-техническа подкрепа за политиките на Съюза.
Общите насоки за дейностите на настоящата конкретна цел са определени в приложение I, част VI.
7. Специфичната програма се оценява във връзка с резултатите и въздействието, измерени спрямо показатели за изпълнението.
Допълнителни подробности за ключовите показатели за изпълнение са посочени в приложение II.
Член 4
Бюджет
1. В съответствие с член 6, параграф 1 от Регламент (ЕС) № 1291/2013 финансовият пакет за изпълнение на специфичната програма е в размер на 74 316,9 милиона евро.
2. Сумата, посочена в параграф 1 от настоящия член, се разпределя между шестте части, определени в член 2, параграф 2 от настоящото решение, в съответствие с член 6, параграф 2 от Регламент (ЕС) № 1291/2013. Ориентировъчната разбивка на бюджета за конкретните цели, определени в член 3 от настоящото решение, и максималният общ размер на средствата за дейности на СИЦ са определени в приложение II към Регламент (ЕС) № 1291/2013.
3. Не повече от 5 % от сумите, посочени в член 6, параграф 2 от Регламент (ЕС) № 1291/2013 за части от I до V на специфичната програма, са за административни разходи на Комисията. Комисията гарантира, че докато трае изпълнението на програмата, нейните административни разходи ще намаляват, както и че ще се стреми да постигне цел от 4,6 % или по-малко през 2020 г. Тези стойности подлежат на преглед в рамките на междинната оценка на „Хоризонт 2020“, както е предвидено в член 32, параграф 3 от Регламент (ЕС) № 1291/2013.
4. При необходимост бюджетни кредити могат да бъдат вписани в бюджета след 2020 г., за да покрият технически и административни разходи, което да позволи управлението на дейности, които не са завършени до 31 декември 2020 г.
ДЯЛ II
ИЗПЪЛНЕНИЕ
Член 5
Работни програми
1. Специфичната програма се изпълнява чрез работни програми.
2. Комисията приема общи или отделни работни програми за изпълнението на части от I до V на тази специфична програма, посочени в член 2, параграф 2, букви а) - д), с изключение на изпълнението на дейности в рамките на конкретната цел „Европейския научноизследователски съвет (ЕНС)“, посочена в член 3, параграф 1, буква а). Тези актове за изпълнение се приемат в съответствие с процедурата по разглеждане, посочена в член 10, параграф 4.
3. Работните програми за изпълнение на действията в рамките на конкретната цел „Европейския научноизследователски съвет (ЕНС)“, посочени в член 3, параграф 1, букви а), установени от научния съвет съгласно член 7, параграф 2, буква б), се приемат от Комисията с акт за изпълнение в съответствие с процедурата по консултиране, посочена в член 10, параграф 3. Комисията се отклонява от работната програма, изготвена от научния съвет, само когато счита, че тя не е в съответствие с разпоредбите на настоящото решение. В този случай Комисията приема работната програма посредством акт за изпълнение в съответствие с процедурата по разглеждане, посочена в член 10, параграф 4. Комисията надлежно обосновава тази мярка.
4. Комисията приема отделна многогодишна работна програма, посредством акт за изпълнение, за част VI от специфичната програма, посочена в член 2, параграф 2, буква е).
В тази работна програма се взема и предвид становището на управителния съвет на СИЦ, посочен в Решение 96/282/Евратом.
5. В работните програми се вземат предвид състоянието на науката, технологиите и иновациите на национално и международно равнище и на равнище на Съюза, както и съответните политически, пазарни и социални тенденции. В тях по целесъобразност се съдържа информация за координацията с научноизследователските и иновационните дейности, провеждани от държавите-членки (в това число от техните региони), включително в областите, в които съществуват инициативи за съвместно планиране. При необходимост работните програми се актуализират.
6. Работните програми за изпълнението на части от I до V, посочени в член 2, параграф 2, букви а) - д) от настоящото решение, определят целите, които се преследват, очакваните резултати, метода на изпълнение и техния общ размер, включително ориентировъчна информация за разходите във връзка с климата, когато е уместно. Те съдържат също описание на действията, които ще се финансират, указание на сумите, разпределени за всяка дейност, ориентировъчен график на изпълнение, както и многогодишен подход и стратегически насоки за следващите години от изпълнението. За безвъзмездни средства те включват приоритетите, критериите за подбор и възлагане и относителната тежест на различните критерии за възлагане, както и максималния дял на финансирането от общия размер на допустимите разходи. Те посочват и всякакви допълнителни задължения на участниците по отношение на използването и разпространението съгласно член 43 от Регламент (ЕС) № 1290/2013 (14) на Европейския парламент и на Съвета. Програмите дават възможност за прилагане по целесъобразност на стратегически „низходящи“, както и „възходящи“ подходи, насочени към постигането на целите по новаторски начини.
Освен това в тези работни програми се включва раздел, който набелязва междусекторните въпроси, както е посочено в член 14 и в подзаглавието „Междусекторни въпроси и мерки за подкрепа в рамките на „Хоризонт 2020“ в приложение I от Регламент (ЕС) № 1291/2013, обхващащи две или повече конкретни цели в рамките на един и същи приоритет или за два или повече приоритети. Тези действия се осъществяват по интегриран начин.
7. Чрез актове за изпълнение в съответствие с процедурата по разглеждане, посочена в член 10, параграф 4, Комисията приема следните мерки:
а)
решението относно одобряване на финансирането на непреки действия, при което очакваният размер на участието на Съюза по специфичната програма се равнява на 2,5 млн. евро или повече, с изключение на дейности в рамките на конкретната цел „Европейския научноизследователски съвет (ЕНС)“, посочена в член 3, параграф 1, буква а) от настоящото решение, и с изключение на действия, финансирани по линия на пилотния проект „Бърз път към иновации“, посочен в член 24 от Регламент (ЕС) № 1291/2013.
б)
решението относно одобряване на финансирането на дейности, включващи използване на човешки ембриони и стволови клетки от човешки ембриони, както и на дейности в рамките на конкретната цел „Сигурни общества - защита на свободата и сигурността на Европа и нейните граждани“, посочена в член 3, параграф 3, буква ж).
в)
решението относно одобряване на финансирането на дейности, при което очакваният размер на участието на Съюза по специфичната програма се равнява на 0,6 млн. евро или повече за дейности в рамките на конкретната цел Европа в един променящ се свят - приобщаващи, новаторски и мислещи общества, посочена в член 3, параграф 3, буква е), и за дейности в рамките на конкретните цели „Разпространяване на високите научни постижения и разширяване на участието“ и „Наука със и за обществото“, посочени в член 3, параграфи 4 и 5 съответно.
г)
изготвянето на задание за оценките, предвидени в член 26 от Регламент (ЕС) № 1291/2013.
Член 6
Европейски научноизследователски съвет
1. Комисията създава Европейски научноизследователски съвет (ЕНС), който е средството за изпълнение на действията по част I „Високи постижения в научната област“, свързани с конкретната цел „Европейски научноизследователски съвет (ЕНС)“, посочена в член 3, параграф 1 от настоящото решение. ЕНС е правоприемник на Европейския научноизследователски съвет, създаден с Решение 2007/134/ЕО.
2. ЕНС се състои от независим научен съвет, предвиден в член 7, и специализирана изпълнителна структура, предвидена в член 8.
3. ЕНС има председател, който се избира сред утвърдени и международно признати учени.
Председателят се назначава от Комисията след прозрачна процедура по подбор, подготвена от специален независим комитет по подбора, за четиригодишен мандат, който може да бъде подновен еднократно. Процедурата по подбор и избраният кандидат се ползват с одобрението на научния съвет.
Председателят е същевременно председател на научния съвет и осигурява неговото ръководство и връзка със специализираната изпълнителна структура, и го представлява в научната общност.
4. ЕНС функционира съгласно принципите за високи научни постижения, автономност, ефикасност, ефективност, прозрачност и отчетност. Той гарантира непрекъснатост на дейностите, провеждани от ЕНС по силата на Решение 2006/972/ЕО.
5. Дейностите на ЕНС подкрепят научни изследвания, извършвани във всички области от самостоятелни и международни екипи в условията на конкуренция на европейско равнище. Безвъзмездни средства за гранични изследвания се отпускат от ЕНС въз основа единствено на критерия за високи постижения.
6. Комисията действа като гарант на автономността и почтеността на ЕНС и прави необходимото той да изпълнява правилно възложените му задачи.
Комисията гарантира, че изпълнението на действията на ЕНС е в съответствие с принципите, установени в параграф 4 от настоящия член, както и с общата стратегия на ЕНС, посочена в член 7, параграф 2, буква а), създаден от Научния съвет.
Член 7
Научен съвет
1. Научният съвет е съставен от учени, инженери и представители на академичната общност, ползващи се с добро име и подходящ опит, от жени и мъже от различни възрастови групи, представляващи различните научноизследователските области и действащи в качеството си на личности, независими от външни интереси.
Членовете на научния съвет се назначават от Комисията след независима и прозрачна процедура за тяхното определяне, съгласувана с научния съвет, включително след консултация с научната общност и доклад до Европейския парламент и до Съвета.
Мандатът им е ограничен до четири години и може да бъде подновен веднъж на основата на ротационна система, която гарантира приемственост на работата на научния съвет.
2. Научният съвет определя:
а)
цялостната стратегия за ЕНС;
б)
работната програма за изпълнение на дейностите на ЕНС;
в)
методите и процедурите за партньорска проверка и за оценка на предложенията, въз основа на които се определят предложенията, които ще бъдат финансирани;
г)
позиция по всеки въпрос, който от научна гледна точка може да подобри постиженията и въздействието на ЕНС, както и качеството на извършваните научни изследвания;
д)
кодекс на поведение, отнасящ се наред с другото до избягването на конфликти на интереси.
Комисията се отклонява от позициите на научния съвет, определени в съответствие с първа алинея, букви а), в), г) и д), само когато счита, че разпоредбите на настоящото решение не са спазени. В този случай Комисията приема мерки за запазване на непрекъснатостта на изпълнението на специфичната програма и за постигане на нейните цели, като посочва точките на отклонение от позицията на научния съвет и надлежно ги обосновава.
3. Научният съвет действа в съответствие с мандата, изложен в от приложение I, част I, точка 1.1.
4. Научният съвет действа изключително в интерес на постигането на целите на конкретната цел „Европейски научноизследователски съвет (ЕНС)“, посочена в член 3, параграф 1, буква а), съгласно принципите, изложени в член 6, параграф 4. Той действа почтено и неподкупно и изпълнява ефективно своята работа с възможно най-голяма степен на прозрачност.
Член 8
Специализирана изпълнителна структура
1. Специализираната изпълнителна структура отговаря за административното прилагане и изпълнение на програмата, както е описано в приложение I, част I, раздел 1.2, и подкрепя научния съвет при изпълнението на всички негови задачи.
2. Комисията гарантира, че специализираната изпълнителна структура следва стриктно, ефикасно и с необходимата гъвкавост единствено целите и изискванията на ЕНС.
ДЯЛ III
ЗАКЛЮЧИТЕЛНИ РАЗПОРЕДБИ
Член 9
Мониторинг и информация за изпълнението
1. Всяка година Комисията осъществява мониторинг на изпълнението на „Хоризонт 2020“ и докладва за това в съответствие с член 31 от Регламент (ЕС) № 1291/2013 и приложение III към настоящото решение.
2. Комисията редовно информира комитета по член 10 за общия напредък в изпълнението на непреките действия по специфичната програма, за да позволи на комитета да даде на ранен етап подходящ принос за подготовката на работните програми, по-специално за многогодишния подход и стратегическите насоки, и предоставя своевременно на комитета информация за всички дейности, предложени или финансирани по линия на „Хоризонт 2020“, съгласно посоченото в приложение IV.
Член 10
Процедура на комитет
1. Комисията се подпомага от комитет (Програмния комитет). Този комитет е комитет по смисъла на Регламент (ЕС) № 182/2011.
2. Комитетът заседава в различни състави, определени в приложение V, в зависимост от обсъжданите теми.
3. При позоваване на настоящия параграф се прилага член 4 от Регламент (ЕС) № 182/2011.
4. При позоваване на настоящия параграф се прилага член 5 от Регламент (ЕС) № 182/2011.
5. Когато становището на комитета трябва да бъде получено чрез писмена процедура, тази процедура се прекратява без резултат, когато в рамките на определения срок за предаване на становището председателят на комитета вземе такова решение или обикновено мнозинство от членовете на комитета поиска това.
Член 11
Упражняване на делегирането
1. Правомощието да приема делегирани актове се предоставя на Комисията при условията, предвидени в настоящия член.
2. Правомощието да приема делегирани актове, посочено в член 3, параграф 2, се предоставя на Комисията за срока на действие на „Хоризонт 2020“.
3. Съветът може по всяко време да оттегли делегирането на правомощия, посочено в член 3, параграф 2. С решението за оттегляне се прекратява посоченото в него делегиране на правомощия. То поражда действие в деня след публикуването на решението в Официален вестник на Европейския съюз или на по-късна, посочена в решението дата. То не засяга действителността на делегираните актове, които вече са в сила.
4. Веднага след като приеме делегиран акт, Комисията нотифицира акта на Съвета.
5. Делегиран акт, приет в съответствие с член 3, параграф 2, влиза в сила единствено ако Съветът не е представил възражение в срок от два месеца след нотифицирането на акта на Съвета за акта или ако преди изтичането на този срок Съветът е уведомил Комисията, че няма да представи възражения. Този срок се удължава с един месец по инициатива на Съвета.
6. Европейският парламент бива уведомяван за приемането на делегирани актове от Комисията, за всяко формулирано възражение срещу тях или за оттеглянето на делегирането на правомощия от страна на Съвета.
Член 12
Отмяна и преходни разпоредби
1. Решения № 2006/971/ЕО, № 2006/972/ЕО, № 2006/973/ЕО, № 2006/974/ЕО и № 2006/975/ЕО се отменят, считано от 1 януари 2014 г.
2. Въпреки това действията, започнати по силата на решенията, посочени в параграф 1 от настоящия член, и финансовите задължения, свързани с действия, провеждани съгласно тези решения, продължават да се управляват от разпоредбите на посочените решения до тяхното завършване. Когато е необходимо, останалите задачи на комитетите, създадени с посочените в параграф 1 от настоящия член решения, се поемат от комитета, посочен в член 10.
3. Финансовите средства за специфичната програма могат също да покриват разходи за техническо и административно съдействие, необходимо за осигуряване на прехода между специфичната програма и мерките, обхванати от решения 2006/971/ЕО, 2006/972/ЕО, 2006/973/ЕО, 2006/974/ЕО и 2006/975/ЕО.
Член 13
Влизане в сила
Настоящото решение влиза в сила на третия ден след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Член 14
Адресати
Адресати на настоящото решение са държавите-членки.
Съставено в Брюксел на 3 декември 2013 година.
TARYBOS SPRENDIMAS
2013 m. gruodžio 3 d.
dėl specialiosios programos, kuria įgyvendinama bendroji mokslinių tyrimų ir inovacijų programa „Horizontas 2020“ (2014-2020 m.), sukūrimo ir kuriuo panaikinami sprendimai 2006/971/EB, 2006/972/EB, 2006/973/EB, 2006/974/EB ir 2006/975/EB
(Tekstas svarbus EEE)
(2013/743/ES)
EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 182 straipsnio 4 dalį,
atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą,
teisėkūros procedūra priimamo akto projektą perdavus nacionaliniams parlamentams,
atsižvelgdama į Europos Parlamento nuomonę,
atsižvelgdama į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),
atsižvelgdama į Regionų komiteto nuomonę (2),
laikydamasi specialios teisėkūros procedūros,
kadangi:
(1)
pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (toliau - SESV) 182 straipsnio 3 dalį Europos Parlamento ir 2013 m. gruodžio 11 d. Tarybos reglamentu (ES) Nr. 1291/2013 (3) sukurta bendroji mokslinių tyrimų ir inovacijų programa „Horizontas 2020“ (2014-2020 m.) (toliau - programa „Horizontas 2020“) turi būti įgyvendinta specialiąja programa, kurioje nustatyti specialūs tikslai ir jų įgyvendinimo taisyklės, nustatyta jos trukmė ir būtinomis laikomos priemonės;
(2)
bendrojo programos „Horizontas 2020“ tikslo turėtų būti siekiama remiantis trimis prioritetais, skirtais pažangaus mokslo skatinimui („Pažangus mokslas“), pirmavimui pramonės srityje („Pramonės pirmavimas“) ir visuomenės uždavinių sprendimui („Visuomenės uždaviniai“). Bendrojo tikslo taip pat turėtų būti siekiama per konkrečius tikslus „Pažangos skleidimas ir dalyvių skaičiaus didinimas“ ir „Mokslas dalyvaujant visuomenei ir jai skirtas mokslas“. Tie prioritetai ir konkretūs tikslai turėtų būti įgyvendinami specialiąja programa, kiekvienam iš trijų prioritetų nustatančia vieną dalį: viena dalis skiriama konkrečiam tikslui „Pažangos skleidimas ir dalyvių skaičiaus didinimas“, viena dalis skiriama konkrečiam tikslui „Mokslas dalyvaujant visuomenei ir jai skirtas mokslas“ ir viena dalis skiriama nebranduoliniams tiesioginiams Jungtinio tyrimų centro (toliau - JTC) veiksmams;
(3)
į visus programos „Horizontas 2020“ prioritetus ir konkrečius tikslus turėtų būti įtrauktas tarptautinis aspektas. Tarptautinio bendradarbiavimo veikla turėtų būti išlaikyta bent Europos bendrijos mokslinių tyrimų, technologinės plėtros ir demonstracinės veiklos septintosios bendrosios programos (2007-2013 m.) (toliau - Septintoji bendroji programa), priimtos Europos Parlamento ir Tarybos sprendimu Nr. 1982/2006/EB (4), lygiu;
(4)
Reglamente (ES) Nr. 1291/2013 nustatytas programos „Horizontas 2020“ bendrasis tikslas, prioritetai ir bendros konkrečių tikslų bei atliktinos veiklos kryptys, o specialiojoje programoje turėtų būti apibrėžti konkretūs kiekvienos dalies tikslai ir bendros kiekvienai daliai būdingos veiklos kryptys. Specialiajai programai visapusiškai taikomos Reglamente (ES) Nr. 1291/2013 nustatytos nuostatos dėl įgyvendinimo, įskaitant su etikos principais susijusias nuostatas;
(5)
kiekviena dalis turėtų papildyti kitas specialiosios programos dalis ir jos visos turėtų būti įgyvendinamos tarpusavyje suderinamu būdu;
(6)
būtina stiprinti, plėsti bei didinti Sąjungos mokslinės bazės pažangumą ir užtikrinti pasaulinio lygio mokslinių tyrimų ir talentų pasiūlą, kad būtų užtikrintas ilgalaikis Europos konkurencingumas ir gerovė. Prioritetu „Pažangus mokslas“ turėtų būti remiama Europos mokslinių tyrimų tarybos (toliau - EMTT) veikla, susijusi su mažai tirtų sričių moksliniais tyrimais, ateities ir besiformuojančiomis technologijomis, programa „Marijos Sklodovskos-Kiuri veiksmai“ ir Europos mokslinių tyrimų infrastruktūra. Ši veikla turėtų būti nukreipta į ilgalaikės kompetencijos kūrimą, daug dėmesio skiriant naujos kartos mokslui, sistemoms bei mokslininkams tyrėjams ir remiant atsirandančius talentus visoje Sąjungoje ir asocijuotose šalyse. Sąjungos veikla, kuria remiamas pažangus mokslas, turėtų padėti sustiprinti Europos mokslinių tyrimų erdvę (toliau - EMTE) ir padaryti Sąjungos mokslo sistemą konkurencingesnę ir patrauklesnę pasauliniu mastu;
(7)
mokslinių tyrimų veiksmai, vykdomi pagal prioritetą „Pažangus mokslas“, turėtų būti nustatomi remiantis mokslo poreikiais ir galimybėmis. Mokslinių tyrimų darbotvarkė turėtų būti nustatyta palaikant glaudžius ryšius su moksline bendruomene. Moksliniai tyrimai turėtų būti finansuojami pagal pažangumo kriterijų;
(8)
EMTT turėtų pakeisti EMTT, įkurtą Komisijos sprendimu 2007/134/EB (5), bei perimti jos teises bei įsipareigojimus. Ji turėtų veikti laikydamasi nustatytų mokslo pažangumo, autonomijos, veiksmingumo ir skaidrumo principų;
(9)
norint išlaikyti ir padidinti Sąjungos pirmavimą pramonės srityje, būtina skubiai skatinti privačiojo sektoriaus investicijas į mokslinius tyrimus ir technologinę plėtrą bei inovacijas, skatinti mokslinius tyrimus ir inovacijas, vykdomus laikantis į verslą orientuotos darbotvarkės, ir spartinti naujų technologijų, kurios taps ateities verslo ir ekonomikos augimo pagrindu, plėtrą. Pagal prioritetą „Pramonės pirmavimas“ turėtų būti remiamos investicijos į pažangius mokslinius tyrimus ir inovacijas pagrindinių didelio poveikio technologijų ir kitų pramonės technologijų srityje, sudaromos palankesnės sąlygos novatoriškoms bendrovėms ir projektams gauti rizikos finansavimą ir visoje Sąjungoje teikiama parama inovacijoms labai mažose, mažosiose ir vidutinėse įmonėse (toliau - MVĮ);
(10)
kosmoso moksliniai tyrimai ir inovacijos - bendra Sąjungos kompetencija - turėtų tapti neatsiejamu prioriteto „Pramonės pirmavimas“ elementu, kad būtų padidintas mokslinis, ekonominis bei visuomeninis poveikis ir užtikrintas veiksmingas ir ekonomiškai efektyvus įgyvendinimas;
(11)
sprendžiant Pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo strategijoje „Europa 2020“ (toliau - strategija „Europa 2020“) nurodytus pagrindinius visuomenės uždavinius, būtinos didžiulės investicijos į mokslinius tyrimus ir inovacijas, kad būtų kuriami ir įgyvendinami reikiamo lygio ir masto originalūs sprendimai, lemiantys esminius pokyčius. Šie uždaviniai taip pat suteikia didelių ekonominių galimybių novatoriškoms bendrovėms ir todėl prisideda prie Sąjungos konkurencingumo ir užimtumo didinimo;
(12)
pagal prioritetą „Visuomenės uždaviniai“ turėtų būti remiama pažangių mokslinių tyrimų ir inovacijų veikla ir šitaip didinamas mokslinių tyrimų ir inovacijų veiksmingumas sprendžiant pagrindinius visuomenės uždavinius. Ta veikla turėtų būti vykdoma laikantis uždaviniais grindžiamo požiūrio, kuriuo susiejami skirtingų sričių, technologijų ir disciplinų ištekliai ir žinios. Moksliniai tyrimai socialinių ir humanitarinių mokslų srityse yra svarbus visų šių problemų sprendimo elementas. Veikla turėtų apimti platų mokslinių tyrimų ir inovacijų spektrą, įskaitant su inovacijomis susijusią veiklą, pavyzdžiui, bandomąją veiklą, demonstracinę veiklą, bandymo įrenginius ir paramą viešiesiems pirkimams, prieš pradedant rengti standartus atliekamus mokslinius tyrimus bei standartų kūrimą ir inovacijų įsisavinimą rinkoje. Šia veikla atitinkamais atvejais turėtų būti Sąjungos lygiu tiesiogiai remiama atitinkamų sektorių politikos kompetencija. Visi uždaviniai turėtų padėti siekti visa apimančio darnaus vystymosi tikslo;
(13)
turėtų būti užtikrinama tinkama mažų ir didelių projektų pusiausvyra pagal prioritetą „Visuomenės uždaviniai“ ir konkretų tikslą „Pirmavimas kuriant didelio poveikio ir pramonės technologijas“;
(14)
pagal konkretų tikslą „Pažangos skleidimas ir dalyvių skaičiaus didinimas“ turėtų būti visapusiškai išnaudojamas Europos talentų potencialas ir užtikrinama, kad inovacijomis grindžiamos ekonomikos nauda būtų kuo didesnė ir plačiai paskirstyta visoje Sąjungoje laikantis pažangumo principo;
(15)
pagal konkretų tikslą „Mokslas dalyvaujant visuomenei ir jai skirtas mokslas“ turėtų būti užmezgama veiksminga mokslo ir visuomenės sąveika, ieškoma naujų talentų, kurie galėtų dirbti mokslo srityje, o pažangioji mokslinė kompetencija susiejama su visuomenės informuotumu ir atsakomybe;
(16)
JTC, kaip neatskiriama programos „Horizontas 2020“ dalis, ir toliau turėtų teikti nepriklausomą, į užsakovų poreikius orientuotą mokslinę ir techninę pagalbą, kuri reikalinga formuojant, plėtojant bei įgyvendinant Sąjungos politiką ir vykdant jos stebėseną. Siekdamas savo tikslų JTC turėtų vykdyti aukščiausios kokybės mokslinius tyrimus. Vykdydamas tiesioginius veiksmus pagal savo misiją, JTC itin daug dėmesio turėtų skirti Sąjungai daugiausiai rūpesčių keliančioms sritims, tokioms kaip pažangus, integracinis ir tvarus augimas, ir 2014-2020m. daugiametės finansinės programos antraštėms „Saugumas ir pilietybė“ bei „Europa pasaulyje“;
(17)
tiesioginiai JTC veiksmai turėtų būti įgyvendinami lanksčiai, efektyviai ir skaidriai, atsižvelgiant į atitinkamus JTC naudotojų poreikius ir Sąjungos politikos poreikius, ir laikantis Sąjungos finansinių interesų apsaugos tikslo. Vykdant tuos mokslinių tyrimų veiksmus atitinkamais atvejais turėtų būti atsižvelgiama į tuos poreikius, mokslo ir technologijų pokyčius ir turėtų būti siekiama užtikrinti mokslo pažangumą;
(18)
JTC ir toliau turėtų kurti papildomus išteklius vykdydamas konkurencinę veiklą, kuri, be kita ko, apima dalyvavimą netiesioginiuose programos „Horizontas 2020“ veiksmuose, trečiųjų šalių veiklą ir mažesne apimtimi intelektinės nuosavybės naudojimą;
(19)
specialioji programa turėtų papildyti valstybėse narėse atliekamus veiksmus ir kitus Sąjungos veiksmus, kurie reikalingi bendrai siekiant įgyvendinti strategiją „ Europa 2020“;
(20)
pagal Tarybos sprendimą 2001/822/EB (6) užjūrio šalių bei teritorijų juridiniai subjektai atitinka reikalavimus, kad dalyvautų programoje „Horizontas 2020“, jeigu laikomasi pastarojoje nustatytų specialiųjų sąlygų;
(21)
siekiant užtikrinti, kad finansinių priemonių naudojimo specialiosios sąlygos atitiktų rinkos sąlygas, pagal SESV 290 straipsnį Komisijai turėtų būti deleguoti įgaliojimai priimti aktus, kuriais būtų pritaikomos arba toliau apibrėžiamos finansinių priemonių naudojimo specialiosios sąlygos. Ypač svarbu, kad atlikdama parengiamąjį darbą Komisija tinkamai konsultuotųsi, taip pat ir su ekspertais. Atlikdama su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą ir rengdama jų tekstus Komisija turėtų užtikrinti, kad atitinkami dokumentai būtų laiku ir tinkamai perduodami Tarybai;
(22)
siekiant užtikrinti vienodas specialiosios programos įgyvendinimo sąlygas, Komisijai turėtų būti suteikti įgyvendinimo įgaliojimai priimti specialiosios programos įgyvendinimui skirtas darbo programas;
(23)
įgyvendinimo įgaliojimais, susijusiais su prioritetams „Pažangus mokslas“, „Pramonės pirmavimas“ ir „Visuomenės uždaviniai“ ir konkretiems tikslams „Pažangos skleidimas ir dalyvių skaičiaus didinimas“ bei „Mokslas dalyvaujant visuomenei ir jai skirtas mokslas“ skirtomis darbo programomis, turėtų būti naudojamasi laikantis Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 182/2011 (7);
(24)
su JTC valdytojų taryba, sudaryta Komisijos sprendimu 96/282/Euratomas (8), buvo konsultuotasi dėl specialiosios programos, susijusios su nebranduoliniais tiesioginiais JTC veiksmais, mokslinio ir technologinio turinio;
(25)
siekiant teisinio tikrumo ir aiškumo, Tarybos sprendimas 2006/971/EB (9), Tarybos sprendimas 2006/972/EB (10), Tarybos sprendimas 2006/973/EB (11), Tarybos sprendimas 2006/974/EB (12) ir Tarybos sprendimas 2006/975/EB (13) turėtų būti panaikinti,
PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
I ANTRAŠTINĖ DALIS
BENDROSIOS NUOSTATOS
1 straipsnis
Dalykas
Šiuo sprendimu sukuriama specialioji programa, kuria įgyvendinamas Reglamentas (ES) Nr. 1291/2013 ir nustatomi Sąjungos paramos mokslinių tyrimų ir inovacijų veiklai, nustatytai to reglamento 1 straipsnyje, konkretūs tikslai, taip pat nustatomos įgyvendinimo taisyklės.
2 straipsnis
Specialiosios programos sukūrimas
1. Specialioji programa, kuria įgyvendinama bendroji mokslinių tyrimų ir inovacijų programa „Horizontas 2020“ (2014-2020 m.) (toliau - specialioji programa), sukuriama laikotarpiui nuo 2014 m. sausio 1 d. iki 2020 m. gruodžio 31 d.
2. Pagal Reglamento (ES) Nr. 1291/2013 5 straipsnio 2, 3 ir 4 dalis specialiąją programą sudaro tokios dalys:
a)
I dalis „Pažangus mokslas“;
b)
II dalis „Pramonės pirmavimas“;
c)
III dalis „Visuomenės uždaviniai“;
d)
IV dalis „Pažangos skleidimas ir dalyvių skaičiaus didinimas“;
e)
V dalis „Mokslas dalyvaujant visuomenei ir jai skirtas mokslas“;
f)
VI dalis „Nebranduoliniai tiesioginiai Jungtinio tyrimų centro (JTC) veiksmai“.
3 straipsnis
Konkretūs tikslai
1. Vadovaujantis Reglamento (ES) Nr. 1291/2013 5 straipsnio 2 dalies a punkte nustatytu prioritetu „Pažangus mokslas“, Europos mokslinių tyrimų kompetencija didinama I dalimi „Pažangus mokslas“ siekiant šių konkrečių tikslų:
a)
stiprinti mažai tirtų sričių mokslinius tyrimus vykdant Europos mokslinių tyrimų tarybos (toliau - EMTT) (toliau - Europos mokslinių tyrimų taryba (EMTT)) veiklą;
b)
stiprinti ateities ir besiformuojančių technologijų mokslinius tyrimus (toliau - ateities ir besiformuojančios technologijos);
c)
gerinti gebėjimus, mokymo ir karjeros galimybes vykdant programą „Marijos Sklodovskos-Kiuri veiksmai“ (toliau - programa „Marijos Sklodovskos-Kiuri veiksmai“);
d)
stiprinti Europos mokslinių tyrimų infrastruktūrą, įskaitant e. infrastruktūrą (toliau - mokslinių tyrimų infrastruktūra).
Bendros veiklos kryptys siekiant tų konkrečių tikslų nustatytos I priedo I dalyje.
2. Vadovaujantis Reglamento (ES) Nr. 1291/2013 5 straipsnio 2 dalies b punkte nustatytu prioritetu „Pramonės pirmavimas“, pramonės pirmavimas ir konkurencingumas stiprinamas II dalimi „Pramonės pirmavimas“ siekiant šių konkrečių tikslų:
a)
skatinti Europos pirmavimą pramonės srityje vykdant mokslinius tyrimus, technologinę plėtrą, demonstravimą ir inovacijas, susijusias su šiomis didelio poveikio ir pramonės technologijomis (Pirmavimas kuriant didelio poveikio ir pramonės technologijas):
i)
informacinėmis ir ryšių technologijomis (IRT);
ii)
nanotechnologijomis;
iii)
pažangiosiomis medžiagomis;
iv)
biotechnologija,
v)
pažangiąja gamyba ir apdirbimu;
vi)
kosmosu;
b)
gerinti galimybes gauti rizikos finansavimą investicijoms į mokslinius tyrimus ir inovacijas (Galimybės gauti rizikos finansavimą);
c)
didinti inovacijas MVĮ (Inovacijos MVĮ).
I priedo II dalyje nustatytos bendros veiklos kryptys siekiant tų konkrečių tikslų.
Finansinės priemonės, numatytos pagal pirmos pastraipos b punkte nurodytą konkretų tikslą, naudojamos laikantis specialių sąlygų. Tos sąlygos išdėstytos I priedo II dalies 2 skirsnyje.
Komisija įgaliojama priimti deleguotuosius aktus pagal 11 straipsnį dėl investicijų iš programos „Horizontas 2020“ Nuosavo kapitalo priemonės dalies, palyginti su visomis Sąjungos investicijomis plėtros ir augimo etapuose, susijusiomis su I priedo II dalies 2 skirsnyje nurodytomis finansinėmis priemonėmis, pakeitimų.
3. III dalimi „Visuomenės uždaviniai“ padedama įgyvendinti Reglamento (ES) Nr. 1291/2013 5 straipsnio 2 dalies c punkte nustatytą prioritetą „Visuomenės uždaviniai“, vykdant mokslinių tyrimų, technologinės plėtros, demonstravimo ir inovacijų veiksmus, kuriais prisidedama siekiant šių konkrečių tikslų:
a)
viso gyvenimo metu gerinti visų žmonių sveikatą ir gerovę (Sveikata, demografiniai pokyčiai ir gerovė);
b)
užtikrinti, kad konkurencingomis ir mažo anglies dioksido tiekimo, perdirbimo ir prekybos grandinėmis būtų tiekiama pakankamai saugių, sveikų ir aukštos kokybės maisto produktų bei kitų biologinių produktų, o šiuo tikslu kuriamos našios, tvarios ir efektyviai išteklius naudojančios pirminės gamybos sistemos, skatinamos atitinkamos ekosistemų funkcijos ir atkuriama biologinė įvairovė (Apsirūpinimo maistu saugumas, tvarus žemės ūkis ir miškininkystė, moksliniai tyrimai jūrų, laivybos ir vidaus vandenų srityse bei bioekonomika);
c)
užtikrinti perėjimą prie patikimos, prieinamos, visuomenei priimtinos, tvarios ir konkurencingos energetikos sistemos, kuria būtų siekiama sumažinti priklausomybę nuo iškastinio kuro, atsižvelgiant į mažėjantį išteklių kiekį, didėjančius energijos poreikius ir klimato kaitą (Saugi, švari ir efektyviai naudojama energija);
d)
sukurti efektyviai išteklius naudojančią, klimatui nekenkiančią ir aplinką tausojančią, saugią ir integruotą Europos transporto sistemą, kuri būtų naudinga visiems piliečiams, ekonomikai ir visuomenei (Išmanus, netaršus ir integruotas transportas);
e)
sukurti efektyvaus išteklių ir vandens naudojimo ir klimato kaitos poveikiui atsparią ekonomiką bei visuomenę, užtikrinti gamtos išteklių bei ekosistemų apsaugą ir tvarų valdymą, taip pat tvarų žaliavų tiekimą bei naudojimą, siekiant patenkinti didėjančio pasaulio gyventojų skaičiaus poreikius, tausiai naudojantis planetos gamtos ištekliais ir ekosistemomis (Kova su klimato kaita, aplinka, išteklių naudojimo efektyvumas ir žaliavos);
f)
skatinti geresnį supratimą apie Europą, teikti sprendimus ir remti tai, kad Europos šalių visuomenė būtų įtrauki, inovacijas diegianti ir mąstanti, atsižvelgiant į precedento neturinčius pokyčius ir stiprėjančią pasaulio regionų tarpusavio priklausomybę (Europa besikeičiančiame pasaulyje. Įtrauki, novatoriška ir mąstanti visuomenė);
g)
skatinti užtikrinti saugią Europos šalių visuomenę atsižvelgiant į precedento neturinčius pokyčius ir stiprėjančią pasaulio regionų tarpusavio priklausomybę bei grėsmes, kartu stiprinant Europos laisvės ir teisingumo kultūrą (Saugi visuomenė. Europos ir jos piliečių laisvės bei saugumo apsauga).
Bendros veiklos kryptys siekiant tų konkrečių tikslų nustatytos I priedo III dalyje.
4. IV dalimi „Pažangos skleidimas ir dalyvių skaičiaus didinimas“ prisidedama prie Reglamento (ES) Nr. 1291/2013 5 straipsnio 3 dalyje nustatyto konkretaus tikslo „Pažangos skleidimas ir dalyvių skaičiaus didinimas“ visapusiškai išnaudojant Europos talentų potencialą ir užtikrinant, kad inovacijomis grindžiamos ekonomikos nauda būtų kuo didesnė ir plačiai paskirstyta visoje Sąjungoje laikantis pažangumo principo.
Bendros veiklos kryptys siekiant šio konkretaus tikslo nustatytos I priedo IV dalyje.
5. V dalimi „Mokslas dalyvaujant visuomenei ir jai skirtas mokslas“ prisidedama prie Reglamento (ES) Nr. 1291/2013 5 straipsnio 3 dalyje nustatyto konkretaus tikslo „Mokslas dalyvaujant visuomenei ir jai skirtas mokslas“ užmezgant veiksmingą mokslo ir visuomenės sąveiką, ieškant naujų talentų, kurie galėtų dirbti mokslo srityje, o pažangiąją mokslinę kompetenciją susiejant su visuomenės informuotumu ir atsakomybe.
Bendros veiklos kryptys siekiant šio konkretaus tikslo nustatytos I priedo V dalyje.
6. VI dalimi „Nebranduoliniai tiesioginiai Jungtinio tyrimų centro (JTC) veiksmai“ padedama įgyvendinti visus Reglamento (ES) Nr. 1291/2013 5 straipsnio 2 dalyje nustatytus prioritetus, siekiant konkretaus tikslo teikti į vartotojų poreikius orientuotą mokslinę ir techninę pagalbą formuojant Sąjungos politiką.
Bendros veiklos kryptys siekiant šio konkretaus tikslo nustatytos I priedo VI dalyje.
7. Specialioji programa vertinama pagal rezultatus ir poveikį, matuojamus pagal veiklos rodiklius.
Išsamesnė informacija apie pagrindinius veiklos rodiklius pateikta II priede.
4 straipsnis
Biudžetas
1. Pagal Reglamento (ES) Nr. 1291/2013 6 straipsnio 1 dalį specialiajai programai įgyvendinti skirtas finansinis paketas yra 74 316,9 mln. EUR.
2. Šio straipsnio 1 dalyje nurodyta suma paskirstoma šešioms dalims, nustatytoms šio sprendimo 2 straipsnio 2 dalyje, vadovaujantis Reglamento (ES) Nr. 1291/2013 6 straipsnio 2 dalimi. Orientacinis biudžeto paskirstymas šio sprendimo 3 straipsnyje nustatytiems konkretiems tikslams ir didžiausia bendra JTC veiksmams skirto įnašo suma nustatyti Reglamento (ES) Nr. 1291/2013 II priede.
3. Komisijos administracinėms išlaidoms skiriama ne daugiau kaip 5 % Reglamento (ES) Nr. 1291/2013 6 straipsnio 2 dalyje nurodytos sumos, skirtos specialiosios programos I-V dalims. Komisija užtikrina, kad įgyvendinant programą jos administracinės išlaidos sumažės ir ji sieks, kad 2020 m. jos sudarytų 4,6 % ar mažiau. Šie skaičiai yra peržiūrimi atliekant programos „Horizontas 2020“ tarpinį įvertinimą, kaip nustatyta Reglamento (ES) Nr. 1291/2013 32 straipsnio 3 dalyje.
4. Prireikus asignavimai gali būti įtraukti į biudžetą po 2020 m. siekiant padengti technines ir administracines išlaidas tam, kad būtų galima vykdyti iki 2020 m. gruodžio 31 d. dar neužbaigtus veiksmus.
II ANTRAŠTINĖ DALIS
ĮGYVENDINIMAS
5 straipsnis
Darbo programos
1. Specialioji programa įgyvendinama darbo programomis.
2. Komisija priima bendras arba atskiras darbo programas, pagal kurias įgyvendinamos specialiosios programos I-V dalys, nurodytos 2 straipsnio 2 dalies a-e punktuose, išskyrus veiksmų, numatytų pagal konkretų tikslą „Europos mokslinių tyrimų taryba (EMTT)“, nurodytą 3 straipsnio 1 dalies a punkte, įgyvendinimą. Tie įgyvendinimo aktai priimami laikantis 10 straipsnio 4 dalyje nurodytos nagrinėjimo procedūros.
3. Komisija įgyvendinimo aktu, laikydamasi 10 straipsnio 3 dalyje nurodytos patariamosios procedūros, priima Mokslo tarybos pagal 7 straipsnio 2 dalies b punktą sudarytas darbo programas, pagal kurias įgyvendinami veiksmai, numatyti pagal konkretų tikslą „Europos mokslinių tyrimų taryba (EMTT)“, nurodytą 3 straipsnio 1 dalies a punkte. Komisija nuo Mokslo tarybos sudarytos darbo programos nukrypsta tik tuo atveju, jei mano, kad ji neatitinka šio sprendimo nuostatų. Tuo atveju Komisija priima darbo programą įgyvendinimo aktu, laikydamasi 10 straipsnio 4 dalyje nurodytos nagrinėjimo procedūros. Komisija tinkamai pagrindžia šią priemonę.
4. Komisija įgyvendinimo aktu priima atskirą daugiametę darbo programą, kuria įgyvendinama specialiosios programos VI dalis, nurodyta 2 straipsnio 2 dalies f punkte.
Šioje darbo programoje atsižvelgiama į Sprendime 96/282/Euratomas nurodytą JTC Valdytojų tarybos nuomonę.
5. Darbo programose atsižvelgiama į mokslo, technologijų ir inovacijų būklę nacionaliniu, Sąjungos ir tarptautiniu lygmeniu ir atitinkamą politikos, rinkos ir visuomenės raidą. Jose atitinkamais atvejais pateikiama informacija apie koordinavimą su valstybių narių (įskaitant jų regionus) vykdoma mokslinių tyrimų ir inovacijų veikla, įskaitant veiklą tose srityse, kuriose esama bendro programavimo iniciatyvų. Prireikus jos atnaujinamos.
6. Darbo programose, kuriomis įgyvendinamos šio sprendimo 2 straipsnio 2 dalies a- e punktuose nurodytos I-V dalys, nustatomi siekiami tikslai, laukiami rezultatai, įgyvendinimo metodas ir jų bendra suma, įskaitant, kai tinka, preliminarią informaciją apie su klimatu susijusių išlaidų sumą. Jose taip pat aprašomi numatomi finansuoti veiksmai, nurodoma kiekvienam veiksmui skirta orientacinė lėšų suma, pateikiamas preliminarus įgyvendinimo tvarkaraštis, taip pat daugiametis požiūris ir strateginės gairės, skirti būsimiems įgyvendinimo metams. Šiose programose nurodomi dotacijų prioritetai, atrankos ir skyrimo kriterijai, skirtingų skyrimo kriterijų lyginamasis svoris ir didžiausia galima visų finansuoti tinkamų sąnaudų finansavimo dalis. Taip pat jose nurodomi papildomi dalyviams taikomi eksploatavimo ir sklaidos įpareigojimai pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1290/2013 (14) 43 straipsnį. Jomis leidžiama tikslų siekti inovatyviais būdais, pagrįstais atitinkamai strateginiu principu „iš viršaus į apačią“ ir principu „iš apačios į viršų“.
Be to, į tas darbo programas įtraukiamas skirsnis, kuriame nustatomi Reglamento (ES) Nr. 1291/2013 14 straipsnyje ir I priedo antraštėje „Programos „Horizontas 2020“ kompleksiniai klausimai ir paramos priemonės“ nurodyti kompleksiniai klausimai, susiję su dviem ar daugiau konkrečių tikslų, priskirtų tam pačiam prioritetui arba dviem ar daugiau prioritetų. Tie veiksmai įgyvendinami integruotai.
7. Komisija įgyvendinimo aktais, laikydamasi 10 straipsnio 4 dalyje nurodytos nagrinėjimo procedūros, priima šias priemones:
a)
sprendimą dėl netiesioginių veiksmų finansavimo patvirtinimo, jeigu numatoma Sąjungos įnašo pagal specialiąją programą suma yra lygi 2,5 mln. EUR arba didesnė, išskyrus veiksmus pagal konkretų tikslą „Europos mokslinių tyrimų taryba (EMTT)“, nurodytą šio sprendimo 3 straipsnio 1 dalies a punkte, ir veiksmus, finansuojamus pagal bandomąjį projektą „Spartus inovacijų diegimas“, nurodytą Reglamento (ES) Nr. 1291/2013 24 straipsnyje;
b)
sprendimą dėl veiksmų, kuriuos vykdant naudojami žmogaus embrionai ir žmogaus embrionų kamieninės ląstelės, ir veiksmų pagal konkretų tikslą „Saugi visuomenė. Europos ir jos piliečių laisvės bei saugumo apsauga“, nurodytą 3 straipsnio 3 dalies g punkte, finansavimo patvirtinimo;
c)
sprendimą dėl veiksmų finansavimo patvirtinimo, kai numatoma Sąjungos įnašo pagal specialiąją programą suma yra lygi 0,6 mln. EUR arba didesnė veiksmų, numatytų pagal konkretų tikslą „Europa besikeičiančiame pasaulyje. Įtrauki, novatoriška ir mąstanti visuomenė“, nurodytą 3 straipsnio 3 dalies f punkte, ir atitinkamai 3 straipsnio 4 dalyje bei 5 dalyje nurodytų veiksmų, numatytų pagal konkrečius tikslus „Pažangos skleidimas ir dalyvių skaičiaus didinimas“ bei „Mokslas dalyvaujant visuomenei ir jai skirtas mokslas“, atveju;
d)
Reglamento (ES) Nr. 1291/2013 32 straipsnyje nurodytų vertinimų sąlygų parengimą.
6 straipsnis
Europos mokslinių tyrimų taryba
1. Komisija įsteigia Europos mokslinių tyrimų tarybą (toliau - EMTT), kuri įgyvendina pagal I dalį „Pažangus mokslas“ numatytus veiksmus, susijusius su konkrečiu tikslu „Europos mokslinių tyrimų taryba (EMTT)“, nurodytu šio sprendimo 3 straipsnio 1 dalies a punkte. EMTT pakeičia Sprendimu 2007/134/EB įsteigtą EMTT.
2. EMTT sudaro nepriklausoma Mokslo taryba, kaip numatyta 7 straipsnyje, ir tikslinė įgyvendinimo struktūra, kaip numatyta 8 straipsnyje.
3. EMTT turi pirmininką, kuris renkamas iš vyresniųjų ir tarptautiniu mastu gerbiamų mokslininkų.
Pirmininką skiria Komisija po skaidrios atrankos procedūros, kurioje dalyvauja nepriklausomas tam sudarytas paieškos komitetas, skiriamas ketverių metų kadencijai; komitetas gali būti paskirtas dar vienai kadencijai. Įdarbinimo procedūrą ir atrinktąjį kandidatą patvirtina Mokslo taryba.
Pirmininkas pirmininkauja Mokslo tarybai, užtikrina vadovavimą ir ryšius su tiksline įgyvendinimo struktūra, taip pat atstovauja Mokslo tarybai mokslo pasaulyje.
4. EMTT veikia vadovaudamasi mokslinės kompetencijos, autonomijos, rezultatyvumo, efektyvumo, skaidrumo ir atskaitomybės principais. Ji užtikrina pagal Sprendimą 2006/972/EB EMTT vykdytų veiksmų tęstinumą.
5. EMTT veikla remiami moksliniai tyrimai, kuriuos visose srityse vykdo Europos lygmeniu tarpusavyje konkuruojančios atskirų valstybių ir tarpvalstybinės grupės. EMTT mažai tirtų sričių mokslinių tyrimų dotacijos skiriamos remiantis tik kompetencijos kriterijumi.
6. Komisija garantuoja EMTT autonomiją ir neliečiamumą ir užtikrina, kad EMTT pavestos užduotys būtų tinkamai vykdomos.
Komisija užtikrina, kad įgyvendinant EMTT veiksmus būtų vadovaujamasi šio straipsnio 4 dalyje išdėstytais principais ir laikomasi 7 straipsnio 2 dalies a punkte nurodytos EMTT bendrosios strategijos, nustatytos Mokslo tarybos.
7 straipsnis
Mokslo taryba
1. Mokslo tarybą sudaro nepriekaištingos reputacijos ir atitinkamos kompetencijos mokslininkai, inžinieriai ir mokslo darbuotojai - įvairių amžiaus grupių moterys ir vyrai, - atstovaujantys kuo įvairesnėms mokslinių tyrimų sritims ir sprendimus priimantys asmeniškai, nepriklausomai nuo išorės interesų.
Mokslo tarybos narius skiria Komisija, laikydamasi nepriklausomos ir skaidrios tų narių atrankos tvarkos, kuriai pritarė Mokslo taryba, taip pat pasitarusi su mokslo bendruomene ir pateikusi ataskaitą Europos Parlamentui bei Tarybai.
Jie skiriami ne ilgesnei kaip ketverių metų kadencijai, kurią, taikant Mokslo tarybos veiklos nepertraukiamumą turinčią užtikrinti rotacijos sistemą, galima vieną kartą pratęsti.
2. Mokslo taryba tvirtina:
a)
EMTT bendrąją strategiją;
b)
EMTT veiklos įgyvendinimo darbo programą;
c)
tarpusavio vertinimo ir pasiūlymų vertinimo, kuriuo remiantis sprendžiama, kurie pasiūlymai turėtų būti finansuojami, metodus ir procedūras;
d)
jos poziciją klausimais, kurie moksliniu požiūriu gali sustiprinti EMTT pasiekimus ir įtaką ir padidinti atliekamų mokslinių tyrimų kokybę;
e)
elgesio kodeksą, kuriame, inter alia, aptariami interesų konfliktų vengimo klausimai.
Komisija nuo pagal pirmos pastraipos a, c, d ir e punktus nustatytų Mokslo tarybos pozicijų nukrypsta tik tuo atveju, jei mano, kad nesilaikyta šio sprendimo nuostatų. Tokiu atveju Komisija patvirtina priemones, kuriomis užtikrinamas specialiosios programos įgyvendinimo tęstinumas ir jos tikslų įgyvendinimas, ir nurodo klausimus, kurių atveju ji nukrypsta nuo Mokslo tarybos pozicijų, taip pat tai tinkamai pagrindžia.
3. Mokslo taryba veikia pagal I priedo I dalies 1.1 skirsnyje išdėstytus įgaliojimus.
4. Mokslo taryba veikia tik siekdama įgyvendinti konkretų tikslą „Europos mokslinių tyrimų taryba (EMTT)“, nurodytą 3 straipsnio 1 dalies a punkte, vadovaudamasi 6 straipsnio 4 dalyje išdėstytais principais. Ji veikia nepažeisdama etikos ir sąžiningumo principų, o savo darbą vykdo efektyviai ir kiek įmanoma skaidriau.
8 straipsnis
Tikslinė įgyvendinimo struktūra
1. Tikslinė įgyvendinimo struktūra atsako už administracinį įgyvendinimą ir programos vykdymą, kaip aprašyta I priedo I dalies 1.2 skirsnyje, ir padeda Mokslo tarybai vykdyti visas jos užduotis.
2. Komisija užtikrina, kad tikslinė įgyvendinimo struktūra griežtai, veiksmingai ir tiek, kiek reikia, lanksčiai laikytųsi tik EMTT tikslų ir reikalavimų.
III ANTRAŠTINĖ DALIS
BAIGIAMOSIOS NUOSTATOS
9 straipsnis
Stebėsena ir informacija apie įgyvendinimą
1. Komisija kasmet vykdo programos „Horizontas 2020“ įgyvendinimo stebėseną ir pateikia ataskaitą dėl jos įgyvendinimo pagal Reglamento (ES) Nr. 1291/2013 31 straipsnį ir šio sprendimo III priedą.
2. Komisija reguliariai informuoja 10 straipsnyje nurodytą Komitetą apie bendrą pažangą įgyvendinant specialiosios programos netiesioginius veiksmus, kad Komitetas galėtų anksti tinkamai prisidėti rengiant darbo programas, visų pirma dėl daugiamečio požiūrio ir strateginių gairių, ir laiku teikia jam informaciją apie visus veiksmus, siūlomus arba finansuojamus pagal programą „Horizontas 2020“, kaip nurodyta IV priede.
10 straipsnis
Komiteto procedūra
1. Komisijai padeda komitetas (toliau - Programos komitetas). Tas komitetas - tai komitetas, kaip nustatyta Reglamente (ES) Nr. 182/2011.
2. Komitetas posėdžiauja įvairios sudėties, kaip nustatyta V priede, priklausomai nuo aptartinos temos.
3. Kai daroma nuoroda į šią dalį, taikomas Reglamento (ES) Nr. 182/2011 4 straipsnis.
4. Kai daroma nuoroda į šią dalį, taikomas Reglamento (ES) Nr. 182/2011 5 straipsnis.
5. Tais atvejais, komiteto nuomonė turi būti gauta pagal rašytinę procedūrą, laikoma, kad ta procedūra baigėsi be rezultatų, jei per nuomonei pateikti nustatytą terminą taip nusprendžia komiteto pirmininkas arba to prašo paprastoji dauguma komiteto narių.
11 straipsnis
Įgaliojimų delegavimas
1. Įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami šiame straipsnyje nustatytomis sąlygomis.
2. 3 straipsnio 2 dalyje nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami programos „Horizontas 2020“ trukmei.
3. Taryba gali bet kada atšaukti 3 straipsnio 2 dalyje nurodytus deleguotuosius įgaliojimus. Sprendimu dėl įgaliojimų atšaukimo nutraukiami tame sprendime nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus. Sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje arba vėlesnę jame nurodytą dieną. Jis nedaro poveikio jau galiojančių deleguotųjų aktų galiojimui.
4. Apie priimtą deleguotąjį aktą Komisija nedelsdama praneša Tarybai.
5. Pagal 3 straipsnio 2 dalį priimtas deleguotasis aktas įsigalioja tik tuo atveju, jeigu per du mėnesius nuo pranešimo Tarybai apie šį aktą dienos Taryba nepareiškia prieštaravimų arba jeigu dar nepasibaigus šiam laikotarpiui Taryba praneša Komisijai, kad prieštaravimų nepareikš. Tarybos iniciatyva šis laikotarpis pratęsiamas vienu mėnesiu.
6. Komisija praneša Europos Parlamentui apie priimtus deleguotuosius aktus, apie visus prieštaravimus dėl jų priėmimo ir apie Tarybos sprendimus atšaukti įgaliojimų suteikimą.
12 straipsnis
Panaikinimas ir pereinamojo laikotarpio nuostatos
1. Sprendimai 2006/971/EB, 2006/972/EB, 2006/973/EB, 2006/974/EB ir 2006/975/EB panaikinami nuo 2014 m. sausio 1 d.
2. Tačiau pagal šio straipsnio 1 dalyje nurodytus sprendimus pradėti veiksmai ir su veiksmais, įgyvendinamais pagal tuos sprendimus, susiję finansiniai įsipareigojimai toliau reglamentuojami tais sprendimais tol, kol bus įvykdyti. Prireikus likusias šio straipsnio 1 dalyje nurodytais sprendimais įsteigtų komitetų užduotis perima 10 straipsnyje nurodytas komitetas.
3. Finansiniai asignavimai specialiajai programai taip pat gali apimti techninės bei administracinės pagalbos išlaidas, būtinas užtikrinti perėjimą nuo sprendimuose 2006/971/EB, 2006/972/EB, 2006/973/EB, 2006/974/EB ir 2006/975/EB nurodytų priemonių prie specialiosios programos.
13 straipsnis
Įsigaliojimas
Šis sprendimas įsigalioja trečią dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
14 straipsnis
Adresatai
Šis sprendimas skirtas valstybėms narėms.
Priimta Briuselyje 2013 m. gruodžio 3 d.