РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) № 1358/2014 НА КОМИСИЯТА
от 18 декември 2014 година
за изменение на Регламент (ЕО) № 889/2008 за определяне на подробни правила за прилагането на Регламент (ЕО) № 834/2007 на Съвета по отношение на произхода на отглежданите по биологичен начин аквакултури, животновъдните практики за аквакултури, фуража за отглежданите по биологичен начин аквакултури, както и продуктите и веществата, които могат да бъдат използвани в биологичното производство на аквакултури
(текст от значение за ЕИП)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 834/2007 на Съвета от 28 юни 2007 г. относно биологичното производство и етикетирането на биологични продукти и за отмяна на Регламент (ЕИО) № 2092/91 (1), и по-специално член 13, параграф 3, член 15, параграф 2 и член 16, параграф 1 от него,
като има предвид, че:
(1)
В Регламент (ЕО) № 834/2007 се определят основните изисквания по отношение на биологичното производство на морски водорасли и аквакултури. Подробните правила за прилагането на тези изисквания са определени в Регламент (ЕО) № 889/2008 на Комисията (2).
(2)
В периода от ноември 2012 г. до април 2013 г. някои държави членки поискаха преразглеждане на правилата относно продуктите, веществата, източниците на фураж и технологиите, разрешени за използване в биологичното производство на аквакултури. Тези искания бяха оценени от експертната група за технически консултации в областта на биологичното производство, създадена с Решение 2009/427/ЕО на Комисията (3). Като взе предвид становището на експертната група, Комисията установи, че е необходимо съществуващите правила за прилагане на изискванията за биологично производство на морски водорасли и аквакултури да бъдат актуализирани и обобщени.
(3)
Съгласно член 15, параграф 1, буква а), подточка ii) от Регламент (ЕО) № 834/2007 при липса на зарибителен материал от разплодници, отгледани по биологичен начин, или от стопанства с биологично производство, при определени условия в дадено стопанство могат да бъдат внесени животни, отгледани по небиологичен начин. В Регламент (ЕО) № 889/2008 се определят специфични ограничения по отношение на уловени диви аквакултури, включително събирането на ювенилни екземпляри диви аквакултури. Някои традиционни практики на екстензивното рибовъдство във влажните зони, като например басейни с бракична вода, приливно-отливни зони и крайбрежни лагуни, заградени от диги и наклонени брегове, съществуват от векове и са особено ценни за местните общности от гледна точка на културното наследство, опазването на биологичното разнообразие и икономическите перспективи. При определени условия тези практики не оказват влияние върху състоянието на запасите от съответните видове.
(4)
Поради това се счита, че в рамките на тези традиционни практики, свързани с аквакултурите, събирането на диви ювенилни екземпляри за угояване е в съответствие с целите, критериите и принципите на биологичното производство на аквакултури, при условие че са въведени мерки за управление, одобрени от съответния орган, който отговаря за управлението на въпросните рибни запаси, за да се гарантира устойчивата експлоатация на съответните видове, и при условие че зарибяването се извършва в съответствие с тези мерки, а рибата се храни само с естествена храна, намираща се в околната среда.
(5)
Експертната група за технически консултации в областта на биологичното производство изрази загрижеността си, че източниците на фураж и добавките, които са разрешени в биологичното производство на аквакултури, не удовлетворяват в достатъчна степен хранителните потребности на хищните видове риба. Съгласно член 15, параграф 1, буква г), подточка i) от Регламент (ЕО) № 834/2007 животните се хранят с фуражи, които удовлетворяват хранителните им потребности по време на различните етапи от тяхното развитие. Поради това следва да бъде разрешено в биологичното производство на аквакултури като източник на храна за хищни животни да се използват цели риби. Това обаче не бива допълнително да натоварва застрашени или подложени на прекомерен улов запаси. По тази причина за производство на фураж за хищни животни в биологичното производство на аквакултури следва да се използват единствено рибни продукти, сертифицирани от трета страна като устойчиви. Във връзка с това достоверността на използваната схема за устойчивост е важен фактор, за да се убедят потребителите в цялостната устойчивост на продукта от биологични аквакултури. Поради това компетентните органи следва да определят схеми за сертифициране, които според тях - с оглед на принципите на устойчивото рибарство, определени в Регламент (ЕС) № 1380/2013 на Европейския парламент и на Съвета (4), са подходящи, за да се докаже устойчивостта на рибните продукти, предназначени за фураж в биологичното производство на аквакултури. За оценка дали дадена схема за сертифициране е подходяща, може да се направи справка с Насоките на ФАО от 2009 г. за екомаркировката на рибата и рибните продукти от морския риболов (5).
(6)
Освен това eкспертната група за технически консултации в областта на биологичното производство подчерта необходимостта да се осигури достатъчно съдържание на хистидин в храната за пъстървовите риби, за да се гарантират доброто здраве на животните от този вид и хуманното отношение към тях. Като се имат предвид значителните разлики в съдържанието на хистидин в морските суровини в зависимост от видовете и сезона, както и от условията на производство, преработка и съхранение, следва да бъде разрешено използването на хистидин, получен от ферментация, за да се гарантира, че хранителните потребности на пъстървовите риби са удовлетворени.
(7)
Разрешеното понастоящем максимално количество рибно брашно във фуражите за скариди не е достатъчно, за да се задоволят хранителните им нужди, и поради това следва да бъде увеличено. Когато е необходимо за удовлетворяване на количествените изисквания по отношение на храната, в съответствие с препоръките от доклада на експертната група следва да се разреши и добавянето на холестерол във фуражите. За тази цел следва да се използва биологичен холестерол, ако е на разположение. При липса на биологичен холестерол може да се използва и холестерол, получен от вълна, черупчести мекотели или други източници.
(8)
Изключението, предвидено в член 25к, параграф 2, изтича на 31 декември 2014 г.; следователно този параграф следва да се заличи.
(9)
С цел осигуряване на съответствие с член 15, параграф 1, буква а) от Регламент (ЕО) № 834/2007 по отношение на отглеждането на зарибителен материал с произход от разплодници, отгледани по биологичен начин, и от стопанства с биологично производство, се счита за необходимо и е в съответствие с доклада на експертната група да се въведат специфични правила за използването на планктон при храненето на отглеждани по биологичен начин ювенилни екземпляри. Планктонът е необходим за отглеждането на ювенилни екземпляри и не се произвежда съгласно правила за биологично производство.
(10)
Експертната група препоръчва също така да се актуализира списъкът на веществата, които са разрешени за почистване и дезинфекциране в биологичното производство на аквакултури, по-специално по отношение на възможността някои от веществата, които вече са включени в списъка, да се използват и в присъствието на животни. Приложение VII към Регламент (ЕО) № 889/2008 следва да бъде съответно изменено.
(11)
Обхватът на приложение XIIIa към Регламент (ЕО) № 889/2008, определен в член 25е, параграф 2, следва да бъде по-ясно дефиниран, по-специално във връзка с животновъдните практики.
(12)
Разрешената максимална посадка на арктически сивен следва да бъде увеличена, за да отговаря по-добре на нуждите на този вид. Следва да се определят и максимални посадки за раците. Приложение ХIIIа към Регламент (ЕО) № 889/2008 следва да бъде съответно изменено.
(13)
Поради това Регламент (ЕО) № 889/2008 следва да бъде съответно изменен.
(14)
Мерките, предвидени в настоящия регламент, са в съответствие със становището на регулаторния Комитет по биологично производство,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
Регламент (ЕО) № 889/2008 се изменя, както следва:
1)
В член 25д параграф 4 се заменя със следното:
„4. Събирането на ювенилни екземпляри диви аквакултурни животни с цел угояване се ограничава до следните специални случаи:
а)
естествено навлизане на личинки и ювенилни екземпляри от риба или ракообразни при пълненето на басейни, садкови системи и заграждения;
б)
млади екземпляри от европейска змиорка, при условие че в стопанството е въведен одобрен план за управление на змиорката и че изкуственото възпроизводство на змиорката продължава да бъде невъзможно;
в)
събиране на диви ювенилни екземпляри от видове, различни от европейска змиорка, за угояване при традиционно екстензивно отглеждане на аквакултури във влажните зони, като например басейни с бракична вода, приливно-отливни зони и крайбрежни лагуни, заградени от диги и наклонени брегове, при условие че:
i)
зарибяването е в съответствие с мерките за управление, одобрени от съответните органи, които отговарят за управлението на въпросните рибни запаси, за да се гарантира устойчивата експлоатация на съответните видове, и
ii)
рибата се храни само с естествена храна, намираща се в околната среда.“
2)
В член 25е параграф 2 се заменя със следното:
„2. Посадката и животновъдните практики са определени в приложение XIIIa по вид или група видове. При отчитане на влиянието на посадката и животновъдните практики върху доброто състояние на отглежданата риба се наблюдават състоянието на рибата (като повреди по перките, други наранявания, темп на растеж, изразено поведение и общо здравно състояние) и качеството на водата.“
3)
В член 25к, параграф 1 се добавя следната буква д):
„д)
фуражни продукти, получени от цели риби, уловени при видове риболов, сертифицирани като устойчиви по схема, призната от компетентния орган в съответствие с принципите, определени в Регламент (ЕС) № 1380/2013 на Европейския парламент и на Съвета (6).
(6) Регламент (ЕС) № 1380/2013 на Европейския парламент и на Съвета от 11 декември 2013 година относно общата политика в областта на рибарството, за изменение на регламенти (ЕО) № 1954/2003 и (ЕО) № 1224/2009 на Съвета и за отмяна на регламенти (ЕО) № 2371/2002 и (ЕО) № 639/2004 на Съвета и Решение 2004/585/ЕО на Съвета (ОВ L 354, 28.12.2013 г.,стр. 22.)“" 						
4)
В член 25к параграф 2 се заличава.
5)
В член 25к се добавя следният параграф:
„5. Получен от ферментация хистидин може да се използва във фуражната дажба на пъстървовите риби, когато източниците на фураж, изброени в параграф 1, не осигуряват достатъчно количество хистидин, за да се удовлетворят хранителните нужди на рибите и да се предотврати образуването на катаракти.“
6)
В член 25л параграф 3 се заменя със следното:
„3. Когато естественият фураж се допълва с допълнителен фураж съгласно параграф 2:
а)
фуражната дажба на посочения в раздел 9 от приложение ХIIIа сиамски пангасий (Pangasius spp.) може да включва най-много 10 % рибно брашно или рибено масло, получени от устойчиво експлоатирани рибни ресурси;
б)
фуражната дажба на посочените в раздел 7 от приложение ХIIIа видове скариди може да включва най-много 25 % рибно брашно и 10 % рибено масло, получено от устойчиво експлоатирани рибни ресурси. С цел да се обезпечат необходимите количества фураж на скаридите, към фуража им може да се добавя биологичен холестерол; при липса на биологичен холестерол може да се използва и небиологичен холестерол, получен от вълна, черупчести мекотели или други източници.“
7)
Вмъква се следният член:
„Член 25ла
Специфични правила относно фуражите за отглеждани по биологичен начин ювенилни екземпляри
За отглеждане на ларви от биологични ювенилни екземпляри за фураж може да се използват конвенционален фитопланктон и зоопланктон.“
8)
В член 25т параграф 6 се заменя със следното:
„6. За биологична борба с ектопаразитите се предпочита използването на риби чистачи и на прясна вода, морска вода и разтвори на натриев хлорид.“
9)
Приложения VII и ХIIIа се изменят съгласно приложението към настоящия регламент.
Член 2
Настоящият регламент влиза в сила на третия ден след деня на публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Той се прилага от 1 януари 2015 г.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Брюксел на 18 декември 2014 година.
KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) Nr. 1358/2014
2014 m. gruodžio 18 d.
kuriuo iš dalies keičiamos Reglamento (EB) Nr. 889/2008, kuriuo nustatomos išsamios Tarybos reglamento (EB) Nr. 834/2007 įgyvendinimo taisyklės, nuostatos dėl ekologiškai auginamų akvakultūros gyvūnų kilmės, akvakultūros gyvūnų auginimo praktikos, ekologiškai auginamų akvakultūros gyvūnų pašaro ir produktų bei medžiagų, kurias leidžiama naudoti ekologinėje akvakultūroje
(Tekstas svarbus EEE)
EUROPOS KOMISIJA,
atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
atsižvelgdama į 2007 m. birželio 28 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 834/2007 dėl ekologinės gamybos ir ekologiškų produktų ženklinimo ir panaikinantį Reglamentą (EEB) Nr. 2092/91 (1), ypač į jo 13 straipsnio 3 dalį, 15 straipsnio 2 dalį ir 16 straipsnio 1 dalį,
kadangi:
(1)
Reglamentu (EB) Nr. 834/2007 nustatomi pagrindiniai jūros dumblių ir akvakultūros gyvūnų ekologinio auginimo reikalavimai. Komisijos reglamente (EB) Nr. 889/2008 (2) yra nustatytos išsamios šių reikalavimų įgyvendinimo taisyklės;
(2)
nuo 2012 m. lapkričio mėn. iki 2013 m. balandžio mėn. kai kurios valstybės narės paprašė persvarstyti su ekologinei akvakultūros produktų gamybai autorizuotais produktais, medžiagomis, pašaro šaltiniais ir metodais susijusias taisykles. Šiuos prašymus įvertino Komisijos sprendimu 2009/427/EB (3) įsteigta konsultacinė ekologinės gamybos ekspertų grupė (KEGEG). Atsižvelgdama į KEGEG nuomonę, Komisija nustatė, kad reikia atnaujinti ir integruoti galiojančias jūros dumblių ir akvakultūros gyvūnų ekologinio auginimo reikalavimų įgyvendinimo taisykles;
(3)
pagal Reglamento (EB) Nr. 834/2007 15 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktį, kai nėra galimybės gauti ekologiškai augintų veislinių gyvūnų atvestų jauniklių ar ekologinės gamybos ūkiuose augintų jauniklių, neekologiškai augintų gyvūnų atvesti jaunikliai gali būti atvežti į ūkį laikantis specialių sąlygų. Reglamentu (EB) Nr. 889/2008 nustatyti konkretūs apribojimai dėl sugautų laukinių akvakultūros gyvūnų, įskaitant dėl laukinių akvakultūros gyvūnų jauniklių rinkimo. Kai kurie tradiciniai ekstensyviojo žuvų auginimo šlapynėse, tokiose, kaip dambomis ir pylimais atskirti sūroko vandens telkiniai, potvynių ir atoslūgių užliejami plotai ir pakrantės lagūnos, metodai egzistuoja ne vieną šimtmetį ir yra vertingi kultūros paveldo, biologinės įvairovės išsaugojimo ir vietos bendruomenių ekonominių galimybių prasme. Tam tikromis sąlygomis tokie metodai nedaro poveikio atitinkamos rūšies išteklių būklei;
(4)
todėl, taikant tradicinius akvakultūros metodus, laukinio mailiaus rinkimas auginimo tikslais laikomas atitinkančiu ekologinės akvakultūros produktų gamybos tikslus, kriterijus ir principus, jei yra atitinkamos valdžios institucijos, atsakingos už nurodytų žuvų išteklių valdymą, patvirtintos valdymo priemonės, kuriomis siekiama užtikrinti atitinkamos rūšies išteklių tausų naudojimą, jei įžuvinimas suderinamas su tomis priemonėmis ir jei žuvys maitinamos tik natūraliai aplinkoje esančiu pašaru;
(5)
KEGEG išreiškė susirūpinimą, kad pašaro šaltinių ir priedų, kuriuos leidžiama naudoti ekologinėje akvakultūros produktų gamyboje, nepakanka, kad būtų tenkinami plėšriųjų rūšių žuvų mitybos poreikiai. Pagal Reglamento (EB) Nr. 834/2007 15 straipsnio 1 dalies d punkto i papunktį, gyvūnai šeriami pašaru, atitinkančiu gyvūno mitybos reikalavimus skirtingais jo vystymosi etapais. Todėl reikėtų leisti neišdorotą žuvį naudoti kaip pašaro šaltinį ekologiškai auginamiems plėšriesiems gyvūnams. Tačiau tai neturėtų daryti papildomo neigiamo poveikio nykstantiems ar pernelyg intensyviai žvejojamiems ištekliams. Todėl gaminant pašarą ekologiškai auginamiems plėšriesiems gyvūnams galima naudoti tik žuvininkystės produktus, kuriuos trečioji šalis sertifikavo kaip tausius. Atsižvelgiant į tai, naudojamos tausumo schemos patikimumas svarbus norint patikinti vartotojus, kad ekologinės akvakultūros produktai gauti tausiai. Todėl kompetentingos institucijos turėtų nustatyti sertifikavimo schemas, kurios, jų manymu ir atsižvelgiant į Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) Nr. 1380/2013 (4) nustatytus tausios žvejybos principus, yra tinkamos siekiant įrodyti, kad žuvininkystės produktai, naudojami ekologinėje akvakultūroje kaip pašaras, gauti tausiai. Vertinant sertifikavimo schemų tinkamumą galima remtis 2009 m. FAO ekologinio jūros žūklės žuvų ir žuvininkystės produktų ženklinimo gairėmis (5);
(6)
be to, KEGEG atkreipė dėmesį į tai, kad norint užtikrinti gerą lašišinių šeimos žuvų sveikatą ir gerovę jų pašarą reikia papildyti pakankamu kiekiu histidino. Atsižvelgiant į tai, kad histidino kiekis jūrų žaliavose labai svyruoja, priklausomai nuo žuvų, naudojamų kaip žaliava, rūšies ir sezono, taip pat nuo gamybos, perdirbimo ir laikymo sąlygų, ir norint užtikrinti, kad būtų tenkinami lašišinių šeimos žuvų mitybos poreikiai, turėtų būti leidžiama naudoti fermentacijos būdu gautą histidiną;
(7)
didžiausio žuvų miltų kiekio, kurį dabar leidžiama naudoti kaip pašarą krevetėms, nepakanka, kad būtų tenkinami krevečių mitybos poreikiai, todėl jį reikėtų padidinti. Kai reikia tenkinti kiekybinius mitybos poreikius, vadovaujantis KEGEG ataskaitoje pateiktomis rekomendacijomis reikėtų leisti jų pašarą papildyti ir cholesteroliu. Šiuo tikslu turėtų būti naudojamas organinis cholesterolis, jei jo turima. Jei organinio cholesterolio neturima, galima naudoti cholesterolį, gautą iš vilnos, jūrinių bestuburių ar kitų šaltinių;
(8)
25k straipsnio 2 dalyje numatyta išimtis nustoja galioti 2014 m. gruodžio 31 d., todėl ta dalis turėtų būti išbraukta;
(9)
siekiant užtikrinti, kad bus laikomasi Reglamento (EB) Nr. 834/2007 15 straipsnio 1 dalies a punkto dėl ekologiškai augintų veislinių gyvūnų atvestų jauniklių ir ekologiniuose ūkiuose augintų jauniklių auginimo, manoma, kad būtina, vadovaujantis KEGEG ataskaita, įtraukti specialiąsias taisykles dėl planktono naudojimo maitinant ekologiškai auginamus jauniklius. Planktonas reikalingas auginant jauniklius, o jis negaminamas vadovaujantis ekologinės gamybos taisyklėmis;
(10)
KEGEG taip pat rekomendavo atnaujinti valymo ir dezinfekavimo medžiagų, kurias leidžiama naudoti ekologinėje akvakultūroje, sąrašą, ypač dėl galimybės kai kurias į sąrašą jau įtrauktas medžiagas naudoti, kai yra gyvūnų. Reglamento (EB) Nr. 889/2008 VII priedas turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas;
(11)
Reglamento (EB) Nr. 889/2008 XIIIa priedo aprėptis, apibrėžta 25f straipsnio 2 dalyje, turėtų būti apibrėžta aiškiau, ypač dėl auginimo praktikos;
(12)
reikėtų padidinti didžiausią leistiną arktinių palijų suleidimo tankumą, kad būtų geriau tenkinami šios rūšies gyvūnų poreikiai. Taip pat reikėtų nustatyti vėžiams taikomą didžiausią leistiną gyvūnų suleidimo tankumą. Reglamento (EB) Nr. 889/2008 XIIIa priedas turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas;
(13)
todėl Reglamentas (EB) Nr. 889/2008 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas;
(14)
šiame reglamente nustatytos priemonės atitinka Ekologinės gamybos reguliavimo komiteto nuomonę,
PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:
1 straipsnis
Reglamentas (EB) Nr. 889/2008 iš dalies keičiamas taip:
1)
25e straipsnio 4 dalis pakeičiama taip:
„4. Laukinių akvakultūros gyvūnų jauniklius rinkti auginimo tikslais galima tik šiais atvejais:
a)
kai pildant tvenkinius į atskyrimo sistemas ir aptvarus natūraliai įplaukia žuvų ar vėžiagyvių lervų ir jauniklių;
b)
galima rinkti europinius stiklinius unguriukus, jei toje vietovėje yra patvirtintas ungurių valdymo planas, o dirbtinė ungurių reprodukcija vis dar nevykdoma;
c)
kai vykdant tradicinį ekstensyvųjį akvakultūros produktų auginimą šlapynėse, tokiose, kaip dambomis ir pylimais atskirti sūroko vandens telkiniai, potvynių ir atoslūgių užliejami plotai ir pakrantės lagūnos, renkamas laukinis kitų rūšių žuvų nei europinis ungurys mailius, jeigu:
i)
įžuvinimas atitinka atitinkamų valdžios institucijų, atsakingų už aptariamų žuvų išteklių valdymą, patvirtintas valdymo priemones, kuriomis siekiama užtikrinti atitinkamos rūšies tausų naudojimą ir
ii)
žuvys maitinamos tik natūraliai aplinkoje esančiu pašaru.“
2)
25f straipsnio 2 dalis pakeičiama taip:
„2. Atskirų rūšių arba rūšių grupių suleidimo tankumas ir auginimo praktika nustatyti XIIIa priede. Atsižvelgiant į suleidimo tankumo ir auginimo praktikos poveikį auginamų žuvų gerovei, stebima žuvų būklė (pvz., pelekų sužalojimai ir kiti sužeidimai, augimo tempas, elgsena ir bendra sveikatos būklė) ir vandens kokybė.“
3)
25k straipsnio 1 dalis papildoma šiuo e punktu:
„e)
iš neišdorotos žuvies, sužvejotos žvejybos būdu, kuris kaip tausus buvo sertifikuotas pagal kompetentingos institucijos pripažintą schemą vadovaujantis Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) Nr. 1380/2013 (6) nustatytais principais, gautiems pašarų produktams.
(6) 2013 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1380/2013 dėl bendros žuvininkystės politikos, kuriuo iš dalies keičiami Tarybos reglamentai (EB) Nr. 1954/2003 ir (EB) Nr. 1224/2009 bei panaikinami Tarybos reglamentai (EB) Nr. 2371/2002 ir (EB) Nr. 639/2004 bei Tarybos sprendimas 2004/585/EB (OL L 354, 2013 12 28, p. 22).“" 						
4)
25k straipsnio 2 dalis išbraukiama.
5)
25k straipsnis papildomas šia dalimi:
„5. Jei 1 dalyje išvardytuose pašarų šaltiniuose nėra pakankamai histidino, kad būtų patenkinti lašišinių šeimos žuvų mitybos poreikiai ir būtų išvengta kataraktos formavimosi, šių žuvų pašarų racioną galima papildyti histidinu, gautu fermentacijos būdu.“
6)
25l straipsnio 3 dalis pakeičiama taip:
„3. Jei natūralus pašaras papildomas pagal 2 dalį:
a)
XIIIa priedo 9 skirsnyje minimų siamo šamų (Pangasius spp.) raciono dalį gali sudaryti ne daugiau kaip 10 % žuvų miltų arba žuvų taukų, gautų tausojančios žuvininkystės būdu;
b)
XIIIa priedo 7 skirsnyje minimų krevečių raciono dalį gali sudaryti ne daugiau kaip 25 % žuvų miltų ir 10 % žuvų taukų, gautų tausojančios žuvininkystės būdu. Siekiant užtikrinti, kad būtų tenkinami kiekybiniai krevečių mitybos poreikiai, jų mitybą galima papildyti organiniu cholesteroliu; jei organinio cholesterolio neturima, galima naudoti neorganinį cholesterolį, gautą iš vilnos, jūrinių bestuburių ar kitų šaltinių.“
7)
Įterpiamas šis 25la straipsnis:
„25la straipsnis
Ekologiškai augintų jauniklių pašarui taikomos specialiosios taisyklės
Iš lervų ekologiškai auginant jauniklius, kaip pašaras gali būti naudojami įprastinis fitoplanktonas ir zooplanktonas.“
8)
25s straipsnio 6 dalis pakeičiama taip:
„6. Vykdant biologinę ektoparazitų kontrolę, pirmenybė teikiama žuvims valytojoms ir gėlam vandeniui, jūros vandeniui ir natrio chlorido tirpalui.“
9)
VII ir XIIIa priedai iš dalies keičiami pagal šio reglamento priedą.
2 straipsnis
Šis reglamentas įsigalioja trečią dieną nuo jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
Jis taikomas nuo 2015 m. sausio 1 d.
Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
Priimta Briuselyje 2014 m. gruodžio 18 d.