РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) № 1342/2013 НА СЪВЕТА
от 12 декември 2013 година
за отмяна на антидъмпинговите мерки върху вноса на определени железни или стоманени въжета и кабели с произход от Руската федерация след преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие на мерките съгласно член 11, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1225/2009
СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. за защита срещу дъмпингов внос от страни, които не са членки на Европейската общност (1) (основния регламент), и по-специално член 9, параграф 2 и член 11, параграф 2 от него,
като взе предвид предложението, представено от Европейската комисия след консултации с консултативния комитет,
като има предвид, че:
A. ПРОЦЕДУРА
1. Действащи мерки
(1)
С Регламент (ЕО) № 1601/2001 (2) Съветът наложи окончателно антидъмпингово мито върху вноса на определени железни или стоманени въжета и кабели (СВК) с произход от Руската федерация, Турция, Тайланд и Чешката република. По-долу тези мерки ще бъдат наричани „първоначалните мерки“, а разследването, довело до тях - „първоначалното разследване“.
(2)
През август 2001 г. Комисията прие предложението за поемане на ангажимент за спазване на минимален ценови праг от страна на един руски производител (JSC Severstal-Metiz). Това споразумение за поет ангажимент за спазване на минимален ценови праг бе отменено през октомври 2007 г. (3), тъй като спазването на минимален ценови праг бе счетено за неприложимо поради трудности при правилното класифициране на големия брой видове на продукта, изнасяни от дружеството.
(3)
След частично междинно преразглеждане и преразглеждане с оглед изтичане срока на действие на мерките с Регламент (ЕО) № 1279/2007 (4), Съветът запази първоначалните мерки спрямо Руската федерация в съответствие с член 11, параграф 2 от основния регламент. Тези мерки по-долу ще бъдат наричани „действащите мерки“, а разследването за преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие на мерките ще бъде наричано „последното разследване“.С Регламент (ЕО) 1279/2007 бяха прекратени и мерките върху вноса на стоманени въжета с произход от Турция и Тайланд.
(4)
Понастоящем (5) са налице също така действащи мерки спрямо СВК от Украйна и Китайската народна република, чийто обхват е разширен и върху вноса на СВК, изпращани от Мароко, Молдова и Република Корея.
2. Искане за преразглеждане
(5)
На 27 октомври 2012 г. Комисията обяви чрез известие, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (известие за започване на процедурата) (6), започването на преразглеждане с оглед изтичане срока на действие на антидъмпинговите мерки, приложими към вноса на СВК с произход от Руската федерация съгласно член 11, параграф 2 от основния регламент.
(6)
Преразглеждането бе започнато вследствие на обосновано искане, подадено от Комитета за връзка на производителите на стоманени въжета в Европейския съюз (наричан по-долу „EWRIS“ или „заявителят“) от името на производители от Съюза, представляващи повече от 50 % от общото производство на Съюза на определени железни или стоманени въжета. Искането се основава на твърдението, че има вероятност изтичането на срока на действие на мерките да доведе до продължаване на дъмпинга и повторно възникване на вреда от него за промишлеността на Съюза (ПС).
3. Разследване
3.1. Разследван период в рамките на преразглеждането и разглеждан период
(7)
Разследването на продължаването или повторното възникване на дъмпинга и вредата обхвана периода от 1 октомври 2011 г. до 30 септември 2012 г. (РПП). Разглеждането на тенденциите, свързани с оценката на вероятността от продължаване или повторно възникване на вредата, обхвана периода от 1 януари 2009 г. до края на РПП (разглеждания период).
3.2. Страни, засегнати от процедурата
(8)
Комисията официално уведоми производителите износители, производителите от Съюза, вносителите и ползвателите, които са ѝ известни, както и заявителя и органите на страната на износа. На заинтересованите страни беше предоставена възможността да изложат писмено становищата си и да поискат изслушване в рамките на срока, посочен в известието за започване на процедурата.
(9)
Предвид потенциално големия брой производители износители от Руската федерация, включени в това разследване, в известието за започване на процедурата първоначално се предвиждаше да се изготви извадка в съответствие с член 17 от основния регламент. За да може Комисията да реши дали действително е необходимо използването на извадка и ако това е необходимо, да изготви извадката, производителите износители от Руската федерация бяха приканени да заявят своя интерес в срок от 15 дни от започването на процедурата и да предоставят на Комисията информацията, поискана в известието за започване на процедурата.
(10)
Като се има предвид, че само двама производители износители от Руската федерация предоставиха информацията, поискана в известието за започване на процедурата, и изразиха своята готовност да продължат да съдействат на Комисията, бе взето решение да не се използва извадка за производителите износители.
(11)
Комисията обяви в известието за започване на процедурата, че е подбрала временна извадка от производители от Съюза и прикани заинтересованите страни да представят своите коментари по нея в рамките на срока, предвиден в известието за започване на процедурата. Временната извадка се състоеше от петима производители от Съюза, които бяха счетени за представителни за промишлеността на Съюза по отношение на обема на производството и продажбите на сходния продукт в Съюза.
(12)
При липсата на каквито и да е коментари, предложените дружества бяха избрани да бъдат включени в окончателната извадка, а заинтересованите страни бяха съответно информирани. Едно от окончателно избраните дружества обаче впоследствие се оттегли от извадката. Поради това Комисията реши извадката да бъде сведена до останалите четири дружества, които все още бяха смятани за представителни за промишлеността на Съюза по отношение на обема на производството (29,3 %) и продажбите (20,9 %) на сходния продукт в Съюза.
(13)
Въпреки че в известието за започване на процедурата бе предвидено изготвянето на извадка на несвързани вносители, нито един ползвател или несвързан вносител не се отзоваха. Предвид това за несвързаните вносители не бе приложена извадка.
(14)
Бяха изпратени въпросници на четиримата включени в извадката производители от Съюза, на двамата производители износители от Руската федерация и на свързания вносител.
3.3. Отговори на въпросника
(15)
Бяха получени отговори на въпросниците от четиримата включени в извадката производители от Съюза, от свързания вносител и от един производител износител от Руската федерация.
(16)
Макар че двама производители износители от Руската федерация първоначално заявиха своя интерес, само един от тях предостави отговори на въпросника и е смятан за съдействащ при разследването. Съдействащият производител износител има дъщерно дружество, което е изцяло негова собственост, със седалище в Италия, което също произвежда СВК и осъществява внос на разглеждания продукт от Руската федерация. Другият производител износител представи писмено изложение по време на започване на разследването и въпреки че бе приканен да попълни въпросник, той не направи това. Поради това се счита, че вторият производител износител не е съдействал при разследването.
3.4. Проверки на място
(17)
Комисията изиска и провери цялата информация, която счете за необходима, с цел да определи вероятността от продължаване или повторно възникване на дъмпинга и нанесената от него вреда, както и да прецени интереса на Съюза. Бяха извършени проверки на място в обектите на следните дружества:
а)
производители от Съюза:
-
CASAR Drahtseilwerk Saar GmbH, Германия,
-
BRIDON International Ltd., Обединеното кралство,
-
TEUFELBERGER Seil GmbH, Австрия,
-
Manuel Rodrigues de OLIVEIRA Sá & Filhos, S.A., Португалия;
б)
производител износител от Руската федерация:
-
JSC SEVERSTAL-Metiz, Cherepovets;
в)
свързан вносител:
-
REDAELLI Tecna SpA, Италия.
Б. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
1. Разглеждан продукт
(18)
Разглежданият продукт е същият като в първоначалното разследване и в последното разследване, довели до налагането на действащите в момента мерки, т.е. железни и стоманени многоснопови въжета, включително плътно навитите многоснопови въжета (въжета закрит тип), с изключение на въжетата от неръждаема стомана, с максимално напречно сечение, надвишаващо 3 mm, със или без прикрепена арматура (често наричани „СВК“ според терминологията на отрасъла), понастоящем класирани в кодове по КН ех73121081, ex 7312 10 83, ex 7312 10 85, ex 7312 10 89 и ex 7312 10 98 (разглежданият продукт).
2. Сходен продукт
(19)
Настоящото разследване за преразглеждане с оглед изтичане срока на действие на мерките потвърди, че СВК, произведени в Руската федерация и изнасяни за Съюза, и СВК, произведени и продавани в Съюза от производителите от Съюза, имат едни и същи основни физически и технически характеристики и крайна употреба, поради което се считат за сходни продукти по смисъла на член 1, параграф 4 от основния регламент.
В. ВЕРОЯТНОСТ ОТ ПРОДЪЛЖАВАНЕ ИЛИ ПОВТОРНО ВЪЗНИКВАНЕ НА ДЪМПИНГА
1. Предварителни бележки
(20)
В съответствие с член 11, параграф 2 от основния регламент беше разгледано дали понастоящем се извършва дъмпинг и дали е вероятно изтичането на срока на действие на съществуващите мерки да доведе до продължаване или повторно възникване на дъмпинга.
(21)
Както беше обяснено по-горе в съображение 10, не се наложи изготвянето на извадка от производители износители в Руската федерация. Делът на оказалия съдействие производител износител представлява 99 % от износа на разглеждания продукт от Руската федерация за Съюза през РПП. Поради това бе направено заключението, че нивото на съдействие е високо.
(22)
Тъй като други двама известни производители в Руската федерация не оказаха съдействие в разследването, изложените по-долу констатации относно вероятността от продължаване или повторно възникване на дъмпинга трябваше да бъдат направени въз основа на най-добрите налични факти, включително данните от Евростат, официални статистически данни на Русия и ограничен обем данни, получени от втория производител.
2. Дъмпинг на вноса през РПП
(23)
В искането за преразглеждане се твърди, че износът от Руската федерация в Съюза се е осъществявал при среден дъмпингов марж от 130,8 %. Както е посочено в известието за започване на процедурата (точка 4.1), заявителят е сравнил експортните цени от Руската федерация за Съюза (на равнище франко завод) с цените на вътрешния пазар в Руската федерация.
2.1. Нормална стойност
(24)
В съответствие с член 2, параграф 2 от основния регламент най-напред беше извършена проверка на съдействащия производител износител дали продажбите му на сходния продукт, реализирани на вътрешния пазар в Руската федерация, към независими клиенти са били представителни, т.е. дали общият обем на тези продажби е бил равен на най-малко 5 % от общия обем на съответните експортни продажби за Съюза. Беше установено, че продажбите на сходния продукт на вътрешния пазар на съдействащия производител износител са били като цяло представителни.
(25)
Впоследствие Комисията определи онези видове на сходния продукт, продавани на вътрешния пазар от производителя износител, които са идентични или пряко сравними с видовете, продавани за износ към Съюза.
(26)
Беше проучено допълнително дали продажбите на вътрешния пазар на съдействащия производител износител са представителни за всички видове на продукта, т.е. дали продажбите на вътрешния пазар на всеки вид на продукта са съставлявали поне 5 % от обема на продажбите на същия продукт, осъществени за Съюза. За видовете на продукта, чиито продажби са били в представителни количества, бе проверено след това дали тези продажби са били извършени при обичайни търговски условия в съответствие с член 2, параграф 4 от основния регламент.
(27)
Проверката дали продажбите на вътрешния пазар на всеки вид на продукта, продаван на вътрешния пазар в представителни количества, могат да бъдат разглеждани като извършени при обичайни търговски условия беше извършена посредством установяването на дела на рентабилните продажби на въпросния вид на продукта на независими клиенти. Във всички случаи, когато продажбите на вътрешния пазар на даден вид на продукта са били направени в достатъчно количество и при обичайни търговски условия, нормалната стойност се основаваше на действителната цена на вътрешния пазар, изчислена като среднопретеглена стойност на всички продажби на вътрешния пазар на въпросния вид, извършени по време на РПП.
(28)
За останалите видове на продукта, чиито продажби на вътрешния пазар не са били в представителни количества или не са били извършени при обичайни търговски условия, нормалната стойност беше определена в съответствие с член 2, параграф 3 от основния регламент. Нормалната стойност беше определена, като към производствените разходи на изнасяните видове на продукта, коригирани при необходимост, се добави разумен процент за разходи за реализация, общи и административни разходи и разумен марж на печалба въз основа на действителните данни за производството и продажбите на сходния продукт при обичайни търговски условия в съответствие с първото изречение от член 2, параграф 6 от основния регламент.
2.2. Експортна цена
(29)
По отношение на експортните продажби на съдействащия руски производител износител за пазара на Съюза, които са били извършени пряко за независими клиенти, експортната цена беше установена въз основа на реално платените или дължими цени за разглеждания продукт съгласно член 2, параграф 8 от основния регламент.
(30)
В случая на експортни сделки, когато износът за Съюза е бил реализиран чрез свързано търговско дружество, експортната цена беше определена въз основа на цената на свързания търговец при първа препродажба на независими клиенти в Съюза в съответствие с член 2, параграф 9 от основния регламент. Бяха направени корекции за отчитане на всички разходи, направени между вноса и препродажбата, и за реализиране на печалба, така че да може да се установи достоверна експортна цена. При липсата на информация от независими вносители за нивото на натрупаната печалба през РПП бе използван среден марж на печалба от 5 %.
2.3. Сравнение
(31)
Сравнението между среднопретеглената нормална стойност и среднопретеглената експортна цена беше извършено на база франко завод и на едно и също равнище на търговия.
(32)
За да се осигури обективно сравнение между нормалната стойност и експортната цена, в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент бяха взети предвид разликите във факторите, за които беше доказано, че се отразяват върху цените и съпоставимостта им. За целта, когато беше приложимо и обосновано, под формата на корекции бяха взети предвид разликите по отношение на разходите за транспорт, застраховка, обработка, товарене и допълнителните разходи, финансовите разходи и разходите за опаковане, за комисиони и отстъпки.
2.4. Дъмпингов марж
(33)
Както е предвидено в член 2, параграф 11 от основния регламент, среднопретеглената нормална стойност по видове на продукта бе сравнена със среднопретеглената експортна цена за съответния вид на разглеждания продукт. Това сравнение показа наличието на дъмпинг, който възлиза на 4,7 % за производителя износител.
3. Развитие на вноса в случай на отменяне на мерките
3.1. Предварителни бележки
(34)
В допълнение към анализа за наличието на дъмпинг през РПП беше проучена и вероятността дъмпингът да продължи, в случай че мерките бъдат отменени. В това отношение бяха анализирани следните елементи: обем и цени на дъмпинговия внос от Руската федерация, привлекателност на пазара на Съюза и на пазарите на други трети държави, производствен капацитет и свръхкапацитет за износ в Руската федерация.
3.2. Обем и цени на дъмпинговия внос от Руската федерация
(35)
По данни на Евростат вносът от Руската федерация през разглеждания период е нараснал от 2 005 тона през 2009 г. до 2 343 тона през РПП, което представлява около 1 % от потреблението на Съюза през РПП и през разглеждания период. Както бе посочено по-горе в съображение 33, вносът от съдействащия производител износител е бил осъществен на дъмпингови цени (4,7 %) въпреки действащото антидъмпингово мито.
3.3. Привлекателност на пазара на Съюза и на пазарите на други трети държави
(36)
Износът за Съюза представлява 3 % от общите продажби на съдействащия производител, докато по-голямата част от продажбите (85 %) са осъществени на вътрешния руски пазар. През разглеждания период (7) вътрешният пазар е нараснал с 38 % и може допълнително да нарасне, ако БВП на Руската федерация продължи да се увеличава, както се прогнозира в обществено достъпните източници, специализирани в областта на икономическите анализи. Освен това събраната по време на разследването информация разкри, че съдействащият производител не произвежда всички видове на разглеждания продукт и поради тази причина оказва в ограничена степен конкурентен натиск върху производителите от Съюза. Такъв вероятно е случаят и за другите двама производители предвид липсата на налична информация за инвестициите в нови машини, което например би позволило производството на разглеждания продукт с по-голям диаметър. Освен това ограниченият конкурентен натиск на производителите износители от Руската федерация изглежда се потвърждава и от наличието на производители от Съюза на руския пазар. Според официалните руски митнически статистически данни износът на производителите от Съюза на сходния продукт за Руската федерация представлява 30 % от целия внос на сходния продукт за руския пазар през РПП, т.е. производителите от Съюза са най-големият износител на руския пазар.
(37)
След оповестяването на окончателните заключения заявителят твърдеше, че прогнозираният ръст на БВП на Русия (от порядъка на 3 %) е доста умерен и няма да позволи по-нататъшното развитие на руския пазар на СВК. Следователно руският пазар може и да не е в състояние да поеме допълнителни обеми на сходния продукт. В това отношение следва да се отбележи, че през разглеждания период, т.е. от 2009 г. до края на РП, ръстът на БВП на Руската федерация е бил по-нисък от прогнозирания ръст за 2014 г., но независимо от това е дал възможност на руския пазар на СВК да нарасне с 38 %. Поради тази причина възражението бе отхвърлено.
(38)
Същата страна изтъкна също така новите видове продукти, разработени наскоро от съдействащия производител износител (в сътрудничество с дъщерното му дружество със седалище в Съюза), и изтъкна, че те са свидетелство за инвестициите, направени от този производител, през разглеждания период. Тази факт обаче не противоречи на констатацията, че сътрудничещият производител не е в състояние да произвежда всички видове въжета (особено СВК за високия ценови клас на пазара). Поради тази причина възражението бе отхвърлено.
(39)
Привлекателността на пазара на Съюза следва също така да се разглежда в контекста на някои придобивания на производителите от Съюза от руски производители износители. В действителност двама руски производители понастоящем имат собствени дъщерни дружества със седалища в Съюза. При проверката на място в дъщерното дружество със седалище в ЕС на съдействащия износител беше установено, че неговите продажби са осъществени предимно на европейския пазар, както и че свързаните продажби между съдействащия производител и това дъщерно дружество са продължили да бъдат ограничени по размер през РПП.
(40)
Въз основа на данните, предоставени от съдействащия износител, трябва да се отбележи, че през РПП обемът на руския износ на разглеждания продукт за трети държави е бил четирикратно по-висок от обема на износа за Съюза. Експортните цени на съдействащия производител износител за трети държави са средно по-ниски от неговите продажни цени на вътрешния пазар в Руската федерация, но са средно на по-високи равнища от това на експортните цени за пазара на Съюза. Това позволява да се направи заключението, че експортните продажби на пазарите на трети държави са по-привлекателни от продажбите на пазара на Съюза. В този контекст е взето предвид и наличието на дългогодишни канали за търговия на пазарите на Общността на независимите държави (ОНД).
(41)
След оповестяването на окончателните заключения заявителят твърдеше, че експортните цени на руските производители за пазари на трети държави всъщност са по-ниски от експортните цени за Съюза. Беше посочено сравнение между средните експортни цени за Украйна и някои европейски страни, за което се твърдеше, че е въз основа на руските митнически статистически данни. Не бяха предоставени никакви оригинални данни във връзка със сравнението. В това отношение се отбелязва, че направеното при разследването сравнение на ценовата разлика между руските експортни цени за Съюза и за трети пазари е въз основа на проверени данни от въпросника на съдействащия производител износител. Това сравнение на цените беше направено на равнище франко завод, като са взети предвид различията между видовете продукти и равнището на търговия. Средните цени, предоставени от заявителя, не отразяват сложността на ценовите компоненти и съществуващата продуктова гама на пазара за СВК в резултат на значителния брой различни продукти и различните равнища на търговия. Поради тази причина възражението бе отхвърлено.
(42)
Същата страна твърди, че нивото на обема на износа на промишлеността на Съюза за Руската федерация не е от значение в този случай, и насочиха вниманието по-скоро към увеличения внос от Китайската народна република за Руската федерация, както и необходимостта този внос да се вземе предвид при анализа, тъй като представлява конкурентна заплаха за наличието на руските производители на пазарите в Русия и ОНД. В това отношение фактът, че производителите от Съюза продължават да бъдат лидери по отношение на износа за руския пазар, е от значение, тъй като се потвърждава, inter alia, фактът, че руските производители не са в състояние да произвеждат всички видове СВК, за които има търсене на руския пазар. По отношение на китайския износ за Руската федерация се отбелязва, че той е нараснал едновременно с бързото увеличаване на търсенето на руския пазар. Не беше предоставена информация, например по отношение на експортните ценови равнища на Китай за Руската федерация или държави от ОНД или характеристиките на внасяния продукт, предмет на разследването, които да позволят по-нататъшен анализ. Накрая, отбелязва се, че според руските митнически статистически данни руските производители на разглеждания продукт са останали на водещи позиции на вътрешния пазар на СВК през РПП и общият внос на този пазар представлява само около 15 % от руския пазар на СВК. Поради тази причина възражението бе отхвърлено.
3.4. Наличен производствен капацитет и свръхкапацитет за износ в Руската федерация
(43)
Според искането за преразглеждане производственият капацитет на всички руски производители износители е бил 115 000 тона. В хода на разследването заявителят направи нова оценка на руския производствен капацитет, а именно че е в границите между 220 000 и 250 000 тона, което обаче не беше подкрепено с доказателства. Въз основа на проверените данни, предоставени от съдействащия износител, данните от втория известен производител и тези, съдържащи се в искането на третия производител, производственият капацитет на всички руски производители на разглеждания продукт беше установен на равнище от около 158 000 тона. В тази връзка се отбелязва, че през разглеждания период производственият капацитет на съдействащия производител износител е претърпял структурни промени, довели до закриването на един производствен цех.
(44)
След оповестяването на окончателните заключения една от страните твърдеше, че някои машини от закрития производствен цех са били прехвърлени в друг производствен обект на съдействащия производител. Доказателства в подкрепа на това твърдение обаче не бяха представени. В това отношение се потвърждава, че доказателствата, събрани в хода на разследването потвърждават, че през разглеждания период съдействащият производител е претърпял структурни промени, включващи бракуване на някои машини във всичките три производствени обекта, както и закриването на един производствен цех. В същото време не може да се изключи прехвърлянето на някои машини от закрития производствен цех към останалите цехове. Във всеки случай това не променя оценката на производствения капацитет на този производител и на Русия като цяло, която не бе оспорена от страната. Поради тази причина възражението бе отхвърлено.
(45)
Що се отнася до използването на капацитета и свръхкапацитета, в допълнение към данните от двамата производители и при липса на точни данни за използването на капацитета от страна на третия производител, беше прието, че използването на капацитета е в диапазона на другите двама производители, т.е. 90 % през РПП. Предвид гореизложеното се стигна до заключението, че общият свободен капацитет в Руската федерация е от порядъка на 17 000 тона. Това съответства на около 8 % от потреблението на Съюза през РПП.
3.5. Заключение
(46)
С оглед на констатациите, че износът от Руската федерация все още е на дъмпингови цени през РПП, съществува вероятност от продължаване на дъмпинга на пазара на Съюза, ако настоящите антидъмпингови мерки бъдат премахнати.
(47)
Следва да бъдат изтъкнати обаче следните аспекти. На първо място, в Руската федерация е налице ограничен свободен капацитет, който може да бъде усвоен от бързо нарастващото търсене на вътрешния пазар. Второ, руските производители не разполагат с капацитет да осигурят всички видове въжета и поради това конкурентният им натиск на пазара на Съюза е ограничен. На трето място, двама от тримата известни производители износители имат дъщерни дружества в Съюза, които са изцяло тяхна собственост, произвеждащи сходния продукт. Въз основа на информацията, получена от дъщерното дружество на съдействащия производител износител, е видно, че сходният продукт, произведен от дъщерното дружество, се продава основно на пазара на Съюза, а производителят износител произвежда и продава сходния продукт най-вече на руския пазар. Освен това руските производители износители поддържат тесни търговски връзки с пазарите на трети държави, по-специално пазарите на ОНД, които са по-привлекателни за руските износители, тъй като цените на тези пазари са средно по-високи от цените, прилагани в Съюза. Въз основа на това се стигна до заключението, че вносът на разглеждания продукт от Руската федерация е малко вероятно да нарасне значително при изтичане на срока на действие на мерките.
Г. ОПРЕДЕЛЕНИЕ ЗА ПРОМИШЛЕНОСТ НА СЪЮЗА
(48)
Над 30 производители от Съюза произвеждат СВК през РПП. Поради това се смята, че производството на тези производители (установено въз основа на информацията, получена от съдействащите производители, а по отношение на другите производители от Съюза - въз основа на данните от заявителя) представлява производството на Съюза по смисъла на член 4, параграф 1 от основния регламент.
(49)
Както бе обяснено в съображение 12 по-горе, поради големия брой производители от Съюза бе подбрана извадка. За целите на анализа на вредата показателите за вредата бяха установени на следните две равнища:
-
макроикономическите елементи (производство, капацитет, обем на продажбите, пазарен дял, растеж, трудова заетост, производителност, средни единични цени и размер на дъмпинга) бяха оценени на равнището на цялото производство на Съюза въз основа на информацията, събрана от съдействащите производители и данните от Евростат, а по отношение на другите производители от Съюза бе използвана оценка, направена въз основа на данните от заявителя,
-
анализът на микроикономическите елементи (т.е. складови наличности, възнаграждения, рентабилност, възвръщаемост на инвестициите, парични потоци, способност за привличане на капитали и инвестиции) по отношение на включените в извадката производители от Съюза бе извършен въз основа на предоставената от тях информация, която беше проверена.
Д. СЪСТОЯНИЕ НА ПАЗАРА НА СЪЮЗА
1. Потребление на Съюза
(50)
В периода между 2009 г. и РПП потреблението в Съюза се е увеличило с 8 % - от 195 426 тона на 211 380 тона.
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Потребление в Съюза (в тонове)
195 426
206 940
213 350
211 380
Индекс
100
106
109
108
2. Настоящ внос от Руската федерация
2.1. Обем, пазарен дял и цени на вноса от Руската федерация
(51)
По данни на Евростат в периода между 2009 г. и РПП обемът на вноса на разглеждания продукт с произход от Руската федерация се е увеличил от 2 005 тона на 2 343 тона. Въпреки това увеличение тези обеми са по-ниски от вноса от Руската федерация през последното разследване, когато вносът е бил 2 908 тона за 2005 г. и съответно 3 323 тона за периода от 1 юли 2005 г. до 30 юни 2006 г. (последния РПП). Освен това от края на РПП се наблюдава низходяща тенденция при вноса от Русия (спад с 20 %).
(52)
Пазарният дял на руския внос е бил 1,03 % през 2009 г. и 1,11 % през РПП.
(53)
Що се отнася до цените на вноса, те се увеличават стабилно с 12 % през разглеждания период.
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Внос (в тонове)
2 005
2 197
2 549
2 343
Индекс
100
110
127
117
Пазарен дял
1,03 %
1,06 %
1,19 %
1,11 %
Индекс
100
103
116
108
Цена на вноса
1 054
1 084
1 171
1 178
Индекс
100
103
111
112
2.2. Подбиване на цените
(54)
Подбиването на цените бе установено, като бяха използвани експортните цени на съдействащия руски производител, без да се включва антидъмпинговото мито, и се констатира, че подбиването на цените варира от 54,7 % до 69,0 % в зависимост от вида на продукта, като среднопретегленият марж на подбиване е 63,4 %. Въпреки това предвид ниския обем на вноса от Руската федерация и многобройните различни видове СВК, които съществуват, подбиването на цените може да бъде установено само въз основа на много малък брой идентични видове продукти с малък обем (19,9 тона). Поради тази причина маржът на подбиване на цените може да се приеме само с индикативна цел.
3. Внос от други държави
3.1. Обем, пазарен дял и цени на вноса от други държави
(55)
Вносът от държави, различни от Руската федерация, се е увеличил с 10,6 % през разглеждания период, което е повече от ръста на потреблението на пазара на Съюза (+ 8 %). Въпреки че държави, различни от Руската федерация, са увеличили пазарния си дял в Съюза, съответните пазарни дялове могат да се считат за стабилни.
(56)
През РПП основните държави на износа са били Южна Корея с 16 % пазарен дял, следвана от КНР (1,78 %), Тайланд с около 1,65 % пазарен дял и Руската федерация (вж. по-горе, 1,11 % пазарен дял), а пазарният дял на промишлеността на Съюза е бил почти 60 %.
Държави/внос в тонове
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Южна Корея
32 027
23 926
28 906
34 798
Китай
5 797
4 067
5 174
3 765
Тайланд
3 673
3 815
5 348
3 499
Други държави
34 938
38 974
39 376
42 444
Междинен сбор
(с изключение на Руската федерация)
76 435
70 782
78 804
84 506
Русия
2 005
2 197
2 548
2 343
Общ внос
(включително Руската федерация
78 440
72 979
81 352
86 849
3.2. Подбиване на цените
(57)
През разглеждания период средните цени на вноса на сходния продукт от други държави като цяло са останали стабилни и непроменени и са подбивали цените на промишлеността на Съюза средно с 57 %.
4. Състояние на промишлеността на Съюза
(58)
Съгласно член 3, параграф 5 от основния регламент Комисията разгледа всички съответни икономически фактори и показатели, имащи отражение върху състоянието на промишлеността на Съюза.
4.1. Предварителни бележки
(59)
С оглед на факта, че по отношение на промишлеността на Съюза е използвана извадка, вредата е оценена въз основа на информацията, получена на равнището на цялата промишленост на Съюза (ПС) (макроикономическите елементи, определени в съображение 49), и въз основа на информацията, събрана на равнището на включените в извадката производители от Съюза (микроикономическите елементи, определени в съображение 49).
а) Производство
(60)
В периода между 2009 г. и РПП производството на ПС е намаляло с 6 %, т.е. от 214 475 тона на 228 368 тона. На фона на ръста на потреблението (+ 8 %), както бе споменато в съображение 52, промишлеността на Съюза е увеличила производствения си обем с 6 %.
ПС
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Производствен обем (в тонове)
214 475
223 385
224 559
228 368
Индекс
100
104
105
106
б) Капацитет и равнище на използване на капацитета
(61)
Ръстът на потреблението на Съюза (+ 8 %) доведе също така до увеличение в производството на ПС с 6 %.
ПС
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Капацитет
348 852
371 187
366 976
369 134
Индекс
100
106
105
106
Използване на капацитета
61,5 %
60,2 %
61,2 %
61,9 %
Индекс
100
98
100
101
в) Обем на продажбите
(62)
В периода между 2009 г. и РПП продажбите на ПС на пазара на Съюза са се увеличили със 7 %.
ПС
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Продажби на несвързани лица в Съюза (в тонове)
116 902
133 824
131 085
124 524
Индекс
100
114
112
107
г) Пазарен дял
(63)
През разглеждания период ПС успява да запази пазарния си дял сравнително стабилен, т.е. 60 % през 2009 г. и 59 % през РПП.
ПС
2009 г.
2010
2011
РПП
Пазарен дял
60 %
65 %
61 %
59 %
Индекс
100
108
102
98
д) Растеж
(64)
В периода между 2009 г. и РПП потреблението на Съюза е нараснало с 8 %, а обемът на продажбите на ПС - със 7 %. Може да се приеме, че пазарният дял на ПС е стабилен, макар и да е намалял малко, докато вносът от Руската федерация малко се е увеличил.
е) Заетост
(65)
Докато през разглеждания период се наблюдава ръст на заетостта от 5 % по отношение на включените в извадката производители от Съюза, направената от заявителя оценка на заетостта на равнището на цялата ПС е различна и показва отрицателна тенденция - спад с 6 % в периода между 2009 г. и РПП.
ПС
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Заетост
3 763
3 776
3 688
3 544
Индекс
100
100
98
94
ж) Размер на дъмпинговия марж
(66)
Що се отнася до въздействието на размера на действителните маржове на дъмпинга (4,7 %) върху ПС, предвид ограничения обем на вноса като цяло от Руската федерация и сравнително ниския дъмпингов марж, това въздействие не може да бъде смятано за значително.
з) Складови наличности
(67)
В периода между 2009 г. и РПП обемът на складовите наличности е намалял.
Включени в извадката производители
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Складови наличности в края на периода (в тонове)
11 723
10 240
9 813
10 489
Индекс
100
87
84
89
и) Продажни цени и фактори, които засягат цените на вътрешния пазар
(68)
В периода между 2009 г. и РПП се наблюдава ръст на продажните цени на ПС с 8 %. Това развитие на цените е свързано с факта, че ПС е била в състояние да прехвърли увеличението на производствените разходи (с 8 %) върху ползвателите. То отразява също така постепенното преминаване на ПС към използване на СВК с по-голям диаметър, както и по-засиления интерес към въжета със специфично предназначение.
Включени в извадката производители
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Средна единична продажна цена (EUR/t)
3 625
3 658
3 809
3 911
Индекс
100
101
105
108
й) Възнаграждения
(69)
В периода между 2009 г. и РПП средната заплата на еквивалент на пълна заетост (ЕПЗ) се е увеличила с 20 % през разглеждания период. След преструктурирането на някои включени в извадката дружества делът на административните служители спрямо работниците се е увеличил през разглеждания период, което е отразено в увеличените средни разходи за заплати на едно заето лице.
Включени в извадката производители
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Заплати/еквивалент на пълна заетост (в евро)
42 393
45 174
48 718
51 052
Индекс
100
107
115
120
к) Производителност
(70)
Производителността на работната сила на ПС, измерена в продукция на ЕПЗ на година, е променлива през разглеждания период - намалява през 2010 г., след което отново се увеличава през 2011 г. и през РПП.
ПС
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Производителност
58
52
53
55
Индекс
100
88
90
94
л) Инвестиции и способност за привличане на капитал
(71)
Инвестициите в СВК се увеличават с 271 % през разглеждания период, те са значителни по размер и възлизат на близо 16 милиона евро. Включените в извадката производители не са имали трудности в набирането на капитал през разглеждания период. Освен това голяма част от инвестициите е можела да бъде финансирана чрез собствените им парични потоци.
Включени в извадката производители
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Инвестиции (в хил. евро)
5 845
6 025
12 656
15 839
Индекс
100
103
217
271
м) Рентабилност на пазара на Съюза
(72)
Включените в извадката производители успяват да реализират печалба през разглеждания период. Рентабилността в периода между 2009 г. и РПП - независимо от спада в сравнение с 2009 г. - е над определените 5 % печалба, посочени в първоначалното разследване.
Включени в извадката производители
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Рентабилност на пазара на Съюза
14,8 %
10,1 %
10,6 %
10,6 %
Индекс
100
68
72
72
н) Възвръщаемост на инвестициите
(73)
Възвръщаемостта на инвестициите (ВИ), изразена като обща печалба, генерирана от свързаната със СВК дейност в процент от нетната счетоводна стойност на активите, които са пряко или непряко свързани с производството на СВК, като цяло следва гореспоменатите тенденции на рентабилността в рамките на целия разглеждан период. Въпреки спада този показател все още е доста висок.
Включени в извадката производители
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Възвръщаемост на инвестициите
37,7 %
23,4 %
25 %
23 %
Индекс
100
62
66
61
о) Парични потоци
(74)
Паричните потоци се задържат като цяло на много положителни нива, независимо от известно влошаване в периода между 2009 г. и РПП: те следват до известна степен същата тенденция като тази на рентабилността през целия разглеждан период.
Включени в извадката производители
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Парични потоци (в хил. евро)
57 545
40 640
38 297
43 380
Индекс
100
71
67
75
п) Възстановяване от последиците на предходния дъмпинг
(75)
По-голямата част от показателите показват, че ПС е адаптирала производственото си оборудване, за да се справи с новата икономическа обстановка и да успее да се възползва от възможностите на пазарите в Съюза и извън него в сегменти, където може да се постигне висок марж на печалба. Подобрението на икономическото и финансовото положение на ПС вследствие на налагането на антидъмпинговите мерки през 2001 г. доказва, че мерките са ефективни и че ПС се е възстановила от последиците на предходните дъмпингови практики.
4.2. Заключение
(76)
През разглеждания период ПС е успяла повече или по-малко да запази пазарния си дял, цените са нараснали с 8 %, складовите наличности са се задържали на приемливо ниво, докато производственият обем и потреблението са нараснали. ПС е била на печалба през целия разглеждан период, макар и печалбите да са на по-ниско равнище през РПП, отколкото през 2009 г. С оглед на гореизложеното може да се направи заключението, че ПС не е претърпяла съществена вреда през разглеждания период.
Е. ВЕРОЯТНОСТ ОТ ПОВТОРНО ВЪЗНИКВАНЕ НА ВРЕДАТА
(77)
Бе разгледано също така дали е вероятно повторно възникване на съществена вреда при изтичане на срока на действие на мерките. Бе преценено, че това е малко вероятно поради причините, посочени по-долу.
(78)
Както се подчертава в съображение 54, бе установено, че цените на вноса от Руската федерация подбиват цените на ЕС. Предвид ниските обеми на съответстващите видове на продукта обаче настоящият марж на подбиване на цените може да се приеме само с индикативна цел.
(79)
Както е обяснено в съображение 51, обемът на вноса на разглеждания продукт с произход от Руската федерация е бил 2 005 тона през 2009 г. и 2 343 тона през РПП, което представлява пазарен дял от съответно 1,03 % и 1,11 %.
(80)
Както е обяснено в съображения 43 и 45, общият капацитет в Русия се оценява на около 158 000 тона, докато при последното разследване той почти се е равнявал на нивото на общото потребление в ЕС, а именно 220 000 тона. Освен това понастоящем изглежда, че свободният капацитет е ограничен.
(81)
По време на последното разследване за руския пазар бе счетено, че не е в състояние да поеме обема на доставките. Понастоящем, както е обяснено в съображение 36, през разглеждания период е регистриран значителен ръст, а именно от 38 %, на вътрешното потребление на СВК в Русия. Освен това според икономическите прогнози от публично достъпни източници в Руската федерация се очаква висок ръст на БВП през следващите години. Поради тази причина, както бе посочено в съображение 45, свободният капацитет на Руската федерация вероятно ще бъде усвоен от разрастващия се руски пазар, тъй като цените на руския пазар са с около 11 % по-високи от експортните цени за ЕС. Освен това руските експортни цени за други пазари, особено държавите от ОНД, са средно с 5,6 % по-високи от експортните цени за ЕС. Поради това е малко вероятно значителни количества от свободния капацитет или от текущите продажби, реализирани понастоящем на по-изгодни пазари - руския вътрешен пазар и/или пазарите на държавите от ОНД, да бъдат пренасочени към пазара на Съюза.
(82)
Предвид гореизложеното се стигна до заключението, че отмяната на мерките върху вноса с произход от Руската федерация по всяка вероятност няма да доведе до повторно възникване на съществена вреда за ПС като цяло.
Ж. АНТИДЪМПИНГОВИ МЕРКИ
(83)
Предвид горепосоченото антидъмпинговите мерки, приложими върху вноса на СВК от Руската федерация, следва да се отменят, а настоящата процедура да се прекрати в съответствие с член 9, параграф 2 и член 11, параграф 2 от основния регламент.
(84)
Всички страни бяха информирани за основните факти и съображения, на които се основава намерението да се препоръча прекратяване на съществуващите мерки върху вноса на разглеждания продукт с произход от Руската федерация. Също така им бе даден срок, през който да представят коментари след оповестяването. Коментари бяха получени от една заинтересована страна, която също така поиска и ѝ бе предоставено изслушване в присъствието на служителя по изслушването,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
Антидъмпинговите мерки върху вноса на стоманени многоснопови въжета, включително плътно навитите многоснопови въжета (въжета закрит тип), с изключение на въжетата от неръждаема стомана, с максимално напречно сечение, надвишаващо 3 mm, със или без прикрепена арматура, с произход от Руската федерация, понастоящем класирани в кодове по КН ex 7312 10 81, ex 7312 10 83, ex 7312 10 85, ex 7312 10 89 и ex 7312 10 98, се отменят, а процедурата по отношение на този внос се прекратява.
Член 2
Прекратява се започнатата в съответствие с член 11, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1225/2009 процедура за преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие на антидъмпинговите мерки, приложими към вноса на стоманени многоснопови въжета, включително плътно навитите многоснопови въжета (въжета закрит тип), с изключение на въжетата от неръждаема стомана, с максимално напречно сечение, надвишаващо 3 mm, със или без прикрепени фитинги, понастоящем класирани в кодове по КН еx73121081, ex 7312 10 83, ex 7312 10 85, ex 7312 10 89 и ex 7312 10 98, с произход от Руската федерация.
Член 3
Настоящият регламент влиза в сила в деня след деня на публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Брюксел на 12 декември 2013 година.
TARYBOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) Nr. 1342/2013
2013 m. gruodžio 12 d.
kuriuo, atlikus priemonių galiojimo termino peržiūrą pagal Reglamento (EB) Nr. 1225/2009 11 straipsnio 2 dalį, panaikinamos tam tikriems importuojamiems Rusijos Federacijos kilmės geležies arba plieniniams lynams ir kabeliams taikomos antidempingo priemonės
EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
atsižvelgdama į 2009 m. lapkričio 30 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1225/2009 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių (1) (toliau - pagrindinis reglamentas), ypač į jo 9 straipsnio 2 dalį ir 11 straipsnio 2 dalį,
atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą, pateiktą pasikonsultavus su Patariamuoju komitetu,
kadangi:
A. PROCEDŪRA
1. Galiojančios priemonės
(1)
Reglamentu (EB) Nr. 1601/2001 (2) Taryba nustatė galutinį muitą tam tikriems importuojamiems Rusijos Federacijos, Turkijos, Tailando ir Čekijos Respublikos kilmės geležies arba plieniniams lynams ir kabeliams (toliau - PLK). Šios priemonės toliau vadinamos pradinėmis priemonėmis, o tyrimas, kurį atlikus buvo nustatytos tos priemonės, toliau vadinamas pradiniu tyrimu.
(2)
2001 m. rugpjūčio mėn. Komisija priėmė Rusijos gamintojo (JSC Severstal-Metiz) įsipareigojimo dėl kainos pasiūlymą. 2007 m. spalio mėn. (3) tas įsipareigojimo susitarimas panaikintas, nes atsižvelgiant į tai, kad daugelį bendrovės eksportuojamų produktų rūšių sunku priskirti tinkamai klasei, jis laikytas netinkamu.
(3)
Atlikus dalinę tarpinę ir priemonių galiojimo termino peržiūras Taryba Reglamentu (EB) Nr. 1279/2007 (4) nustatė, kad Rusijos Federacijai toliau turėtų būtų taikomos pradinės priemonės pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalį. Toliau šios priemonės vadinamos galiojančiomis priemonėmis, o priemonių galiojimo termino peržiūros tyrimas - paskutiniu tyrimu. Reglamentu (EB) Nr. 1279/2007 nutrauktas priemonių taikymas importuojamiems Turkijos ir Tailando kilmės plieniniams lynams ir kabeliams.
(4)
Šiuo metu (5) taip pat taikomos priemonės Ukrainos ir Kinijos Liaudies Respublikos kilmės PLK, jų taikymas buvo išplėstas iš Maroko, Moldavijos ir Korėjos Respublikos siunčiamiems importuojamiems PLK.
2. Prašymas atlikti peržiūrą
(5)
2012 m. spalio 27 d. pranešimu Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje Komisija, vadovaudamasi pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalimi, paskelbė apie antidempingo priemonių, taikomų importuojamiems Rusijos Federacijos kilmės PLK, galiojimo termino peržiūros inicijavimą (toliau - pranešimas apie inicijavimą) (6).
(6)
Peržiūra inicijuota gavus pagrįstą Europos Sąjungos vielinių lynų pramonės ryšių palaikymo komiteto (toliau - EWRIS arba pareiškėjas) Sąjungos gamintojų, pagaminančių didžiąją dalį (šiuo atveju daugiau nei 50 %) visų tam tikrų Sąjungoje pagaminamų PLK, vardu pateiktą prašymą. Prašymas grįstas tuo, kad pasibaigus priemonių galiojimui dempingas veikiausiai būtų vykdomas toliau, o Sąjungos pramonei būtų vėl daroma žala.
3. Tyrimas
3.1. Peržiūros tiriamasis laikotarpis ir nagrinėjamasis laikotarpis
(7)
Atliekant dempingo ir žalos tęsimosi ar pasikartojimo tyrimą buvo nagrinėjamas 2011 m. spalio 1 d. - 2012 m. rugsėjo 30 d. laikotarpis (toliau - PTL). Tiriant žalos tęsimosi ar pasikartojimo tikimybei įvertinti svarbias tendencijas buvo nagrinėjamas laikotarpis nuo 2009 m. sausio 1 d. iki PTL pabaigos (toliau - nagrinėjamasis laikotarpis).
3.2. Su tyrimu susijusios šalys
(8)
Komisija apie priemonių galiojimo termino peržiūros inicijavimą oficialiai pranešė eksportuojantiems gamintojams, Sąjungos gamintojams, žinomiems importuotojams ir naudotojams, taip pat pareiškėjui ir eksportuojančios šalies valdžios institucijoms. Suinteresuotosioms šalims buvo suteikta galimybė per pranešime apie inicijavimą nustatytą laikotarpį raštu pareikšti savo nuomonę ir pateikti prašymą išklausyti.
(9)
Atsižvelgiant į galimą didelį su tyrimu susijusių eksportuojančių Rusijos Federacijos gamintojų skaičių, pranešime apie inicijavimą iš pradžių buvo numatyta taikyti atranką pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnį. Kad Komisija galėtų nuspręsti, ar atranka tikrai būtina (o jei būtina, kad galėtų atrinkti bendroves) eksportuojančių Rusijos Federacijos gamintojų prašyta per 15 dienų nuo tyrimo inicijavimo pranešti apie save ir Komisijai pateikti pranešime apie inicijavimą prašomą informaciją.
(10)
Atsižvelgiant į tai, kad tik du eksportuojantys Rusijos Federacijos gamintojai pateikė pranešime apie tyrimo inicijavimą prašytą informaciją ir išreiškė norą toliau bendradarbiauti su Komisija, nuspręsta eksportuojančių gamintojų atrankos netaikyti.
(11)
Komisija pranešime apie inicijavimą paskelbė, kad laikinai atrinko Sąjungos gamintojus ir paragino suinteresuotąsias šalis pateikti pastabų dėl atrankos iki pranešime apie inicijavimą nustatyto termino. Laikinai atrinkti penki Sąjungos gamintojai, kurie, kaip nustatyta, yra tipiški Sąjungos gamintojai atsižvelgiant į panašaus produkto gamybos ir pardavimo Sąjungoje apimtį.
(12)
Negavus jokių pastabų siūlomos bendrovės buvo galutinai atrinktos ir apie tai pranešta suinteresuotosioms šalims. Tačiau viena galutinai atrinkta bendrovė vėliau pasitraukė iš atrinktų bendrovių. Todėl Komisija nusprendė atrinkti keturis kitus Sąjungos gamintojus, kurie, kaip nustatyta, yra tipiški Sąjungos gamintojai atsižvelgiant į panašaus produkto gamybos (29,3 %) ir pardavimo (20,9 %) Sąjungoje apimtį.
(13)
Nors pranešime apie inicijavimą numatyta nesusijusių importuotojų atranka, apie save nepranešė nė vienas nesusijęs importuotojas ar naudotojas. Todėl nesusijusių importuotojų atranka nebuvo taikoma.
(14)
Klausimynai buvo nusiųsti keturiems atrinktiems Sąjungos gamintojams, dviem eksportuojantiems Rusijos Federacijos gamintojams ir susijusiam importuotojui.
3.3. Klausimyno atsakymai
(15)
Klausimyno atsakymus pateikė keturi atrinkti Sąjungos gamintojai, susijęs importuotojas ir vienas eksportuojantis Rusijos Federacijos gamintojas.
(16)
Nors iš pradžių apie save pranešė du eksportuojantys Rusijos Federacijos gamintojai, tik vienas iš jų pateikė klausimyno atsakymus ir yra laikomas bendradarbiaujančiu atliekant tyrimą. Bendradarbiaujančiam eksportuojančiam gamintojui visiškai priklauso Italijoje įsteigta patronuojamoji bendrovė, kuri taip pat gamina PLK ir importuoja nagrinėjamąjį produktą iš Rusijos Federacijos. Kitas eksportuojantis gamintojas tyrimo inicijavimo etapu pateikė pastabų, bet paprašytas užpildyti klausimyną to nepadarė. Todėl laikoma, kad antrasis eksportuojantis gamintojas atliekant tyrimą nebendradarbiavo.
3.4. Tikrinamieji vizitai
(17)
Komisija rinko ir tikrino visą informaciją, kuri, jos nuomone, būtina nustatant dempingo ir jo daromos žalos tęsimosi ar pasikartojimo tikimybę ir Sąjungos interesus. Tikrinamieji vizitai surengti šių bendrovių patalpose:
a)
Sąjungos gamintojai:
-
CASAR Drahtseilwerk Saar GmbH, Vokietija,
-
BRIDON International Ltd., Jungtinė Karalystė,
-
TEUFELBERGER Seil GmbH, Austrija,
-
Manuel Rodrigues de OLIVEIRA Sá & Filhos, S.A., Portugalija;
b)
eksportuojantis Rusijos Federacijos gamintojas:
-
JSC SEVERSTAL-Metiz, Čerepovecas;
c)
susijęs importuotojas:
-
REDAELLI Tecna SpA, Italija.
B. NAGRINĖJAMASIS PRODUKTAS IR PANAŠUS PRODUKTAS
1. Nagrinėjamasis produktas
(18)
Nagrinėjamasis produktas - tas pats produktas kaip ir pradiniame bei paskutiniame tyrimuose, kuriuos atlikus nustatytos šiuo metu galiojančios priemonės, t. y. geležiniai ir plieniniai lynai ir kabeliai, įskaitant uždaros konstrukcijos lyno rites, išskyrus lynus ir kabelius iš nerūdijančio plieno, kurių didžiausias skerspjūvis didesnis kaip 3 mm, su pritvirtintomis jungiamosiomis detalėmis arba be (pramonės terminologijoje dažnai vadinami PLK (angl. SWR)), kurių KN kodai šiuo metu yra ex 7312 10 81, ex 7312 10 83, ex 7312 10 85, ex 7312 10 89 ir ex 7312 10 98 (toliau - nagrinėjamasis produktas).
2. Panašus produktas
(19)
Atlikus šį priemonių galiojimo termino peržiūros tyrimą patvirtinta, kad Rusijos Federacijoje gaminamų ir į Sąjungą eksportuojamų PLK ir Sąjungos gamintojų Sąjungoje gaminamų ir parduodamų PLK fizinės bei techninės savybės ir galutinio naudojimo paskirtis yra tokios pačios, todėl šie produktai laikomi panašiais produktais, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 1 straipsnio 4 dalyje.
C. DEMPINGO TĘSIMOSI ARBA PASIKARTOJIMO TIKIMYBĖ
1. Pirminės pastabos
(20)
Remiantis pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalimi buvo išnagrinėta, ar pastaruoju metu vykdytas dempingas ir ar yra tikimybė, kad pasibaigus taikomų priemonių galiojimui dempingas bus tęsiamas arba pasikartos.
(21)
Kaip paaiškinta 10 konstatuojamojoje dalyje, atrinkti eksportuojančių Rusijos Federacijos gamintojų nebuvo būtina. Bendradarbiaujantis eksportuojantis gamintojas eksportavo apie 99 % per PTL iš Rusijos Federacijos į Sąjungą eksportuoto nagrinėjamojo produkto. Tuo remiantis padaryta išvada, kad bendradarbiavimo lygis buvo aukštas.
(22)
Atsižvelgiant į tai, kad du kiti žinomi Rusijos Federacijos gamintojai nebendradarbiavo atliekant tyrimą, toliau pateikiami nustatyti faktai dėl dempingo tęsimosi arba pasikartojimo tikimybės buvo grindžiami geriausiais turimais faktais, įskaitant Eurostato duomenis, oficialią Rusijos statistiką ir antrojo gamintojo pateiktus ribotus duomenis.
2. Importas dempingo kainomis per PTL
(23)
Remiantis prašymu atlikti peržiūrą eksportas iš Rusijos Federacijos į Sąjungą vykdytas tariamai dempingo kainomis, o vidutinis dempingo skirtumas sudarė 130,8 %. Kaip minėta pranešime apie inicijavimą (4.1 punktas), pareiškėjas palygino eksporto iš Rusijos Federacijos į Sąjungą kainas (remiantis gamintojo kainomis EXW sąlygomis) su Rusijos Federacijos vidaus rinkos kainomis.
2.1. Normalioji vertė
(24)
Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 2 dalį pirmiausia nustatyta, ar bendradarbiaujančio eksportuojančio gamintojo visas panašaus produkto pardavimas nepriklausomiems pirkėjams Rusijos vidaus rinkoje buvo tipiškas, t. y. ar bendra tokio pardavimo apimtis sudarė ne mažiau kaip 5 % visos atitinkamo pardavimo eksportui į Sąjungą apimties. Nustatyta, kad apskritai bendradarbiaujančio eksportuojančio gamintojo panašaus produkto pardavimas vidaus rinkoje buvo tipiškas.
(25)
Po to Komisija nustatė eksportuojančio gamintojo vidaus rinkoje parduodamo panašaus produkto rūšis, kurios yra tokios pačios, kaip ir eksportui į Sąjungą parduodamo produkto rūšys, arba tiesiogiai su jomis palyginamos.
(26)
Toliau nagrinėta, ar bendradarbiaujančio eksportuojančio gamintojo kiekvienos rūšies produkto pardavimas vidaus rinkoje buvo tipiškas, t. y. ar kiekvienos rūšies produkto pardavimo vidaus rinkoje apimtis sudarė ne mažiau kaip 5 % tos pačios rūšies produkto pardavimo Sąjungai apimties. Toliau pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 4 dalį nagrinėta, ar tipiškais kiekiais parduotų tam tikrų rūšių produktų pardavimas vykdytas įprastinėmis prekybos sąlygomis.
(27)
Nustatant atitinkamos rūšies produkto pelningo pardavimo nepriklausomiems pirkėjams dalį nagrinėta, ar kiekvienos rūšies produkto pardavimas vidaus rinkoje tipiškais kiekiais galėtų būti laikomas pardavimu įprastomis prekybos sąlygomis. Visais atvejais, kai vidaus rinkoje įprastomis prekybos sąlygomis parduotas pakankamas kiekis tam tikros rūšies produkto, normalioji vertė buvo grindžiama faktinėmis vidaus rinkos kainomis, apskaičiuotomis kaip svertinis viso tos rūšies produkto pardavimo vidaus rinkoje per PTL vidurkis.
(28)
Kitų rūšių produktų, kurių pardavimas vidaus rinkoje nebuvo tipiškas arba kurie nebuvo parduodami įprastomis prekybos sąlygomis, normalioji vertė apskaičiuota pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 3 dalį. Normalioji vertė buvo apskaičiuota prie eksportuotų tam tikros rūšies produktų gamybos sąnaudų, prireikus pakoreguotų, pridėjus pagrįstą pardavimo, bendrųjų ir administracinių sąnaudų procentinę dalį ir pagrįstą pelno dydį, pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6 dalies pirmą sakinį remiantis faktiniais duomenimis, susijusiais su panašaus produkto gamyba ir pardavimu įprastomis prekybos sąlygomis.
2.2. Eksporto kaina
(29)
Kadangi bendradarbiaujantis eksportuojantis Rusijos gamintojas visus produktus eksportavo į Sąjungą pardavimui tiesiogiai nepriklausomiems pirkėjams, pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 8 dalį eksporto kaina buvo nustatyta remiantis faktiškai sumokėtomis arba mokėtinomis nagrinėjamojo produkto kainomis.
(30)
Kalbant apie eksporto sandorį, kai eksportas į Sąjungą vykdytas per susijusią prekybos bendrovę, eksporto kaina nustatyta remiantis pirmąja susijusio prekiautojo perpardavimo nepriklausomam pirkėjui Sąjungoje kaina pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 9 dalį. Patikimai eksporto kainai nustatyti atlikti koregavimai pagal visas išlaidas, patirtas nuo importavimo iki perpardavimo, ir pelną. Negavus nepriklausomų importuotojų informacijos dėl pelno dydžio per PTL taikytas vidutinis 5 % pelno dydis.
2.3. Palyginimas
(31)
Vidutinė svertinė normalioji vertė buvo palyginta su vidutine svertine eksporto kaina remiantis gamintojo kainomis EXW sąlygomis ir tuo pačiu prekybos lygmeniu.
(32)
Siekiant užtikrinti teisingą normaliosios vertės ir eksporto kainos palyginimą, vadovaujantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalimi buvo atsižvelgta į veiksnių, kurie, kaip buvo įrodinėjama, turėjo įtakos kainoms ir kainų palyginamumui, skirtumus. Todėl koreguojant prireikus ir pateisinamais atvejais deramai atsižvelgta į vežimo, draudimo, tvarkymo, krovos ir papildomų išlaidų, finansinių, pakavimo sąnaudų, komisinių ir lengvatų skirtumus.
2.4. Dempingo skirtumas
(33)
Kaip nustatyta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 11 dalyje, kiekvienos rūšies produkto vidutinė svertinė normalioji vertė buvo palyginta su atitinkamos rūšies nagrinėjamojo produkto vidutine svertine eksporto kaina. Palyginus nustatyta, kad vykdytas dempingas; eksportuojančio gamintojo dempingas sudarė 4,7 %.
3. Importo pokyčiai, jei priemonės būtų panaikintos
3.1. Pirminės pastabos
(34)
Atlikus analizę dėl dempingo vykdymo per PTL taip pat nagrinėta dempingo tęsimosi tikimybė, jei priemonės būtų panaikintos. Šiuo atžvilgiu nagrinėti tokie aspektai: importo dempingo kaina iš Rusijos Federacijos apimtis ir kainos, Sąjungos rinkos ir kitų trečiųjų šalių rinkų patrauklumas, Rusijos Federacijos gamybos pajėgumai ir pertekliniai pajėgumai, skirti eksportui.
3.2. Importo iš Rusijos Federacijos dempingo kaina apimtis ir kainos
(35)
Remiantis Eurostato duomenimis, nagrinėjamuoju laikotarpiu importas iš Rusijos Federacijos padidėjo - nuo 2 005 tonų 2009 m. iki 2 343 tonų per PTL ir sudarė apie 1 % Sąjungos suvartojamo kiekio per PTL ir nagrinėjamuoju laikotarpiu. Kaip minėta pirmiau 33 konstatuojamojoje dalyje, importas iš bendradarbiaujančio eksportuojančio gamintojo vykdytas dempingo kaina (4,7 %) nepaisant galiojančių antidempingo muitų.
3.3. Sąjungos rinkos ir kitų trečiųjų šalių rinkų patrauklumas
(36)
Eksportas į Sąjungą sudarė 3 % bendradarbiaujančio gamintojo pardavimo, o didžioji dalis (85 %) parduota Rusijos vidaus rinkoje. Nagrinėjamuoju laikotarpiu (7) vidaus rinka išaugo 38 % ir, kaip prognozuojama viešuose ekonominę analizę pateikiančiuose šaltiniuose, didėjant Rusijos Federacijos BVP vidaus rinka taip pat galimai augs. Be to, pagal tyrimo metu surinktą informaciją nustatyta, kad bendradarbiaujantis gamintojas negamina visų rūšių nagrinėjamojo produkto, todėl jo konkurencinis spaudimas Sąjungos gamintojams yra ribotas. Taip gali būti ir kitų dviejų gamintojų atveju, nes negauta informacijos apie investicijas į naują įrangą, kuri galėtų būti naudojama, pavyzdžiui, didesnio skersmens nagrinėjamajam produktui gaminti. Be to, ribotą eksportuojančių Rusijos Federacijos gamintojų konkurencinį spaudimą taip pat galima patvirtinti tuo, kad Sąjungos gamintojai vykdo veiklą Rusijos rinkoje. Oficialiais Rusijos muitinės statistiniais duomenimis Sąjungos gamintojų panašaus produkto eksportas į Rusijos Federaciją sudarė 30 % viso panašaus produkto importo į Rusijos rinką per PTL; taigi, Sąjungos gamintojai buvo didžiausi eksportuotojai į Rusijos rinką.
(37)
Atsakydamas dėl galutinio faktų atskleidimo pareiškėjas tvirtino, kad prognozuojamas Rusijos BVP augimas (apie 3 %) yra palyginti nedidelis ir dėl to Rusijos PLK rinka negalės toliau plėstis. Todėl Rusijos rinka negalės absorbuoti papildomo panašaus produkto kiekio. Šiuo atžvilgiu pažymima, kad Rusijos BVP nagrinėjamuoju laikotarpiu, t. y. nuo 2009 m. iki TL pabaigos, augo lėčiau nei prognozuota 2014 metams ir nepaisant to Rusijos PLK rinka išaugo 38 %. Todėl šis argumentas buvo atmestas.
(38)
Ta pati šalis taip pat nurodė dviejų rūšių produktus, kuriuos bendradarbiaujantis eksportuojantis gamintojas neseniai sukūrė (bendradarbiaudamas su Sąjungoje įsikūrusia savo patronuojamąja bendrove) ir tvirtino, kad tai rodo, jog šis gamintojas nagrinėjamuoju laikotarpiu investavo. Tačiau tai neprieštarauja išvadai, kad bendradarbiaujantis gamintojas negali gaminti visų rūšių lynų (visų pirma PLK, skirtų aukščiausios kategorijos produktų rinkai). Todėl šis argumentas buvo atmestas.
(39)
Sąjungos rinkos patrauklumą taip pat reikėtų vertinti atsižvelgiant į tai, kad tam tikri Sąjungos gamintojai priklauso Rusijos eksportuojantiems gamintojams. Iš tiesų, šiuo metu du Rusijos gamintojai turi patronuojamąsias bendroves, įsikūrusias Europos Sąjungoje. Surengus tikrinamąjį vizitą ES įsikūrusioje bendradarbiaujančio eksportuotojo patronuojamojoje bendrovėje nustatyta, kad jos pardavimo sandoriai buvo daugiausiai sudaromi Europos rinkoje, o susijęs bendradarbiaujančio gamintojo ir šios patronuojamosios bendrovės pardavimas per PTL buvo nedidelis.
(40)
Remiantis bendradarbiaujančio eksportuotojo duomenimis, reikia pažymėti, kad Rusijos nagrinėjamojo produkto eksporto į trečiąsias šalis apimtis keturis kartus viršijo eksporto į Sąjungą per PTL apimtį. Bendradarbiaujančio eksportuojančio gamintojo eksporto į trečiąsias šalis kainos buvo vidutiniškai mažesnės už jo vidaus pardavimo Rusijos Federacijoje kainą, bet vidutiniškai didesnės už eksporto į Sąjungos rinką kainas. Tai leidžia daryti išvadą, kad eksportas į trečiųjų šalių rinkas yra patrauklesnis už pardavimą į Sąjungos rinką. Atsižvelgiant į šias aplinkybes taip pat primenama apie nusistovėjusius pardavimo kanalus su Nepriklausomų valstybių sandraugos (NVS) rinkomis.
(41)
Atsakydamas dėl galutinio faktų atskleidimo pareiškėjas tvirtino, kad Rusijos gamintojų eksporto į trečiąsias šalis kainos yra iš tiesų mažesnės nei eksporto į Sąjungą kainos. Priminta, kad eksporto į Sąjungą ir kitas Europos šalis kainos buvo lyginamos tariamai remiantis Rusijos muitinės statistiniais duomenimis. Pirminių duomenų, pagrindžiančių šį palyginimą, nepateikta. Šiuo atžvilgiu pažymima, kad, tyrimo metu palyginus Rusijos eksporto į Sąjungą ir į trečiąsias šalis kainas, kainų skirtumas buvo nustatytas remiantis patikrintais bendradarbiaujančio eksportuojančio gamintojo klausimyno duomenimis. Kainos buvo lyginamos remiantis gamintojo kainomis EXW sąlygomis, atsižvelgiant į produkto rūšių ir prekybos lygio skirtumus. Pareiškėjo pateiktos vidutinės kainos neatspindi kainos elementų sudėtingumo ir PLK rinkos įvairovės, atsiradusios dėl labai daug skirtingų produkto rūšių ir skirtingų prekybos lygių. Todėl šis argumentas buvo atmestas.
(42)
Ta pati šalis teigė, kad šiuo atveju Sąjungos pramonės eksporto į Rusijos Federaciją yra nereikšminga ir nurodė, kad didėja importas į Rusijos Federaciją iš Kinijos Liaudies Respublikos; į tai atliekant analizę reikėtų atsižvelgti, nes dėl tokio importo kyla konkurencijos grėsmė Rusijos ir NVS rinkose veikiantiems Rusijos gamintojams. Šiuo atžvilgiu teiginys, kad Sąjungos gamintojai išlieka eksporto lyderiai Rusijos rinkoje, yra tinkamas, nes juo, inter alia, patvirtinama, kad Rusijos gamintojai negali gaminti visų rūšių PLK, kurie yra paklausūs Rusijos rinkoje. Dėl Kinijos eksporto į Rusijos Federaciją pažymima, kad jis augo kartu su sparčiai augančia paklausa Rusijos rinkoje. Tolesnei analizei atlikti nebuvo pateikta jokios informacijos, pavyzdžiui, apie Kinijos eksporto į Rusijos Federaciją arba NVS šalis kainų lygius, ar importuojamo tiriamojo produkto charakteristikas. Galiausiai pažymima, kad remiantis Rusijos muitinės statistiniais duomenimis per PTL Rusijos nagrinėjamojo produkto gamintojai išlaikė pagrindinę poziciją jų PLK vidaus rinkoje, o visas importas į šią rinką sudarė tik 15 % Rusijos PLK rinkos. Todėl šis argumentas buvo atmestas.
3.4. Rusijos Federacijos gamybos pajėgumai ir pertekliniai pajėgumai, skirti eksportui
(43)
Remiantis prašymu atlikti peržiūrą visų eksportuojančių Rusijos gamintojų gamybos pajėgumai buvo 115 tūkst. tonų. Atliekant tyrimą pareiškėjas perskaičiavo, kad Rusijos gamybos pajėgumai turėtų būti 220-250 tūkst. tonų, bet tai nebuvo pagrįsta jokiais įrodymais. Remiantis patikrintais bendradarbiaujančio eksportuotojo duomenimis, antrojo žinomo gamintojo pateiktais duomenimis ir prašyme pateiktais duomenimis apie trečiąjį gamintoją, visų Rusijos nagrinėjamojo produkto gamintojų gamybos pajėgumai sudarė maždaug 158 tūkst. tonų. Atsižvelgiant į tai, reikia pažymėti, kad bendradarbiaujančio eksportuojančio gamintojo gamybos pajėgumai nagrinėjamuoju laikotarpiu struktūriškai pakito ir buvo uždaryta viena gamybos įmonė.
(44)
Atsakydama dėl galutinio faktų atskleidimo viena šalis teigė, kad tam tikra įranga iš uždarytos gamybos įmonės buvo perkelta į kitą bendradarbiaujančio gamintojo gamybos vietą. Tačiau šiam teiginiui pagrįsti įrodymų nepateikta. Šiuo atžvilgiu patvirtinama, kad per tyrimą surinkti įrodymai patvirtina, kad nagrinėjamuoju laikotarpiu bendradarbiaujantis gamintojas atliko struktūrinius pakeitimus, įskaitant visų trijų gamybos vietų tam tikros įrangos atidavimą į metalo laužą ir vienos gamybos įmonės uždarymą. Tuo pačiu metu negalima paneigti prielaidos, kad tam tikra įranga iš uždarytos gamybos įmonės buvo perkelta į likusias įmones. Bet kuriu atveju tai nekeičia šio gamintojo ir Rusijos gamybos pajėgumo apskaičiavimo, kurį šalis užginčijo. Todėl šis argumentas buvo atmestas.
(45)
Dėl pajėgumų panaudojimo ir perteklinių pajėgumų, remiantis dviejų gamintojų duomenimis ir negavus jokios tikslios informacijos apie trečiojo gamintojo pajėgumų panaudojimą daryta prielaida, kad jo pajėgumų panaudojimas buvo panašus į kitų dviejų gamintojų t. y. 90 % per PTL. Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, padaryta išvada, kad bendri nepanaudoti pajėgumai Rusijos Federacijoje sudarė 17 tūkst. tonų. Tai atitiko maždaug 8 % Sąjungos suvartojamo kiekio per PTL.
3.5. Išvada
(46)
Atsižvelgiant į išvadas, kad eksportas iš Rusijos Federacijos per PTL vykdytas dempingo kainomis, yra tikimybė, kad jei galiojančios antidempingo priemonės būtų panaikintos, dempingas Sąjungos rinkoje tęsis.
(47)
Tačiau reikėtų pabrėžti šiuos dalykus. Pirma, nepanaudotų pajėgumų Rusijos Federacijoje apimtis yra nedidelė; sparčiai augant paklausai vidaus rinkoje šie pajėgumai gali būti absorbuoti. Antra, Rusijos gamintojai neturi pajėgumų tiekti visų rūšių lynus, todėl jų konkurencinis spaudimas Sąjungos rinkoje yra ribotas. Trečia, dviem iš trijų žinomų eksportuojančių gamintojų visiškai priklausė patronuojamosios bendrovės Sąjungoje, gaminančios panašų produktą. Remiantis informacija, gauta iš bendradarbiaujančio eksportuojančio gamintojo patronuojamosios bendrovės, matyti, kad patronuojamosios bendrovės gaminamas panašus produktas daugiausia parduodamas Sąjungos rinkoje, o eksportuojantis gamintojas gamina ir parduoda panašų produktą daugiausia Rusijos rinkoje. Be to, eksportuojantys Rusijos gamintojai užmezgę stiprius komercinius ryšius su trečiųjų šalių rinkomis, visų pirma NVS rinkomis, kurios Rusijos eksportuotojams yra patrauklesnės, nes tose rinkose vidutinės kainos yra didesnės už Sąjungoje taikomas kainas. Šiuo pagrindu buvo padaryta išvada, kad mažai tikėtina, kad nustojus galioti priemonėms nagrinėjamojo produkto importas iš Rusijos Federacijos gerokai padidėtų.
D. SĄJUNGOS PRAMONĖS APIBRĖŽTIS
(48)
Per PTL PLK gamino daugiau kaip 30 Sąjungos gamintojų. Todėl laikoma, kad šių gamintojų produkcija (apskaičiuota remiantis iš bendradarbiaujančių gamintojų gauta informacija, o kitų Sąjungos gamintoju atveju - remiantis pareiškėjo pateiktais duomenimis) sudaro Sąjungos gamybą, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 4 straipsnio 1 dalyje.
(49)
Kaip paaiškinta 12 konstatuojamojoje dalyje, atsižvelgiant į didelį Sąjungos gamintojų skaičių buvo atlikta atranka. Siekiant išnagrinėti žalą, toliau nurodytais dviem lygmenimis buvo nustatyti žalos rodikliai:
-
makroekonominiai rodikliai (gamyba, pajėgumai, pardavimo apimtis, rinkos dalis, augimas, užimtumas, našumas, vidutinės vieneto kainos ir dempingo dydis) įvertinti visos Sąjungos gamybos lygmeniu, remiantis iš bendradarbiaujančių gamintojų surinkta informacija ir Eurostato duomenimis, o kitų Sąjungos gamintojų - remiantis vertinimu, pagrįstu pareiškėjo pateiktais duomenimis,
-
atrinktų Sąjungos gamintojų mikroekonominiai rodikliai (t. y. atsargos, darbo užmokestis, pelningumas, investicijų grąža, grynųjų pinigų srautas, pajėgumas padidinti kapitalą ir investicijos) analizuoti remiantis tų gamintojų pateikta patikrinta informacija.
E. PADĖTIS SĄJUNGOS RINKOJE
1. Sąjungos suvartojimas
(50)
Sąjungos suvartojimas nuo 2009 m. iki PTL padidėjo 8 %, nuo 195 426 tonų iki 211 380 tonų.
2009 m.
2010 m.
2011 m.
PTL
Sąjungos suvartojimas (tonomis)
195 426
206 940
213 350
211 380
Indeksas
100
106
109
108
2. Dabartinis importas iš Rusijos Federacijos
2.1. Importo iš Rusijos Federacijos apimtis, rinkos dalis ir kainos
(51)
Remiantis Eurostato duomenimis, Rusijos Federacijos kilmės nagrinėjamojo produkto importo apimtis nuo 2009 m. iki PTL padidėjo nuo 2 005 tonų iki 2 343 tonų. Nepaisant šio padidėjimo, šios apimtys yra mažesnės už paskutiniame tyrime nustatytą importą iš Rusijos Federacijos - 2005 m. importuotos 2 908 tonos, o nuo 2005 m. liepos 1 d. iki 2006 m. birželio 30 d. (t. y. per paskutinį PTL) 3 323 tonos. Be to, po PTL importas iš Rusijos pradėjo mažėti (sumažėjo - 20 %).
(52)
Rusijos importui tenkanti rinkos dalis 2009 m. buvo 1,03 %, o per PTL - 1,11 %.
(53)
Importo kainos nagrinėjamuoju laikotarpiu nuosekliai padidėjo 12 %.
2009 m.
2010 m.
2011 m.
PTL
Importas (tonomis)
2 005
2 197
2 549
2 343
Indeksas
100
110
127
117
Rinkos dalis
1,03 %
1,06 %
1,19 %
1,11 %
Indeksas
100
103
116
108
Importo kaina
1 054
1 084
1 171
1 178
Indeksas
100
103
111
112
2.2. Priverstinis kainų mažinimas
(54)
Priverstinis kainų mažinimas nustatytas taikant bendradarbiaujančio Rusijos gamintojo eksporto kainas, netaikant antidempingo muito; nustatyta, kad jis sudarė 54,7-69,0 %, priklausomai nuo produkto rūšių, o vidutinis svertinis priverstinai mažinamų kainų skirtumas buvo 63,4 %. Tačiau, atsižvelgiant į mažas importo iš Rusijos Federacijos apimtis ir įvairių rūšių PLK, priverstinis kainos sumažinimas galėtų būti nustatytas tik remiantis labai nedideliu kiekiu tokių pačių rūšių produktų, kurių apimtis buvo nedidelė (19,9 tonos). Todėl priverstinio kainų mažinimo skirtumas laikomas tik orientaciniu.
3. Importas iš kitų šalių
3.1. Kitų šalių importo apimtis, rinkos dalis ir kainos
(55)
Nagrinėjamuoju laikotarpiu importas iš kitų šalių, išskyrus Rusijos Federaciją, padidėjo 10,6 %, o tai yra daugiau nei suvartojimo padidėjimas Sąjungos rinkoje (+ 8 %). Nepaisant to, kad importui iš kitų šalių, išskyrus Rusijos Federaciją, tenkanti Sąjungos rinkos dalis padidėjo, atitinkamos rinkos dalys gali būti laikomos nepakitusiomis.
(56)
Pagrindinės eksportuojančios šalys per PTL buvo Pietų Korėja, kuriai teko 16 % rinkos dalis, mažesnę dalį užimanti KLR (1,78 %), Tailandas (apie 1,65 %) bei Rusijos Federacija (žr. pirmiau, 1,11 % rinkos dalis); Sąjungos pramonės rinkos dalis buvo beveik 60 %.
Šalis/Importo apimtis (tonomis)
2009 m.
2010 m.
2011 m.
PTL
Pietų Korėja
32 027
23 926
28 906
34 798
Kinija
5 797
4 067
5 174
3 765
Tailandas
3 673
3 815
5 348
3 499
Kitos šalys
34 938
38 974
39 376
42 444
Tarpinė suma
(išskyrus Rusijos Federaciją)
76 435
70 782
78 804
84 506
Rusija
2 005
2 197
2 548
2 343
Visas importas
(įskaitant Rusijos Federaciją)
78 440
72 979
81 352
86 849
3.2. Priverstinis kainų mažinimas
(57)
Apskritai vidutinės iš kitų šalių importuoto panašaus produkto kainos išliko stabilios ir per nagrinėjamąjį laikotarpį nepakito; dėl jų Sąjungos pramonės kainos priverstinai mažintos vidutiniškai 57 %.
4. Sąjungos pramonės padėtis
(58)
Pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnio 5 dalį Komisija išnagrinėjo visus svarbius Sąjungos pramonės padėčiai įtakos turinčius ekonominius veiksnius ir rodiklius.
4.1. Pirminės pastabos
(59)
Kadangi Sąjungos pramonei taikyta atranka, žala buvo vertinama remiantis informacija, gauta visos Sąjungos pramonės lygmeniu (makroekonominiai duomenys kaip apibrėžta 49 konstatuojamojoje dalyje), ir informacija, gauta atrinktų Sąjungos gamintojų lygmeniu (mikroekonominiai duomenys kaip apibrėžta 49 konstatuojamojoje dalyje).
a) Gamyba
(60)
Sąjungos pramonės gamyba nuo 2009 m. iki PTL padidėjo 6 %, t. y. nuo 214 475 tonų iki 228 368 tonų. Didėjant suvartojimui (+ 8 %), kaip minėta 52 konstatuojamojoje dalyje, Sąjungos pramonė padidino savo gamybos apimtis 6 %.
Sąjungos pramonė
2009 m.
2010 m.
2011 m.
PTL
Gamybos apimtis (tonomis)
214 475
223 385
224 559
228 368
Indeksas
100
104
105
106
b) Pajėgumai ir pajėgumų naudojimo koeficientas
(61)
Dėl padidėjusio Sąjungos suvartojimo (+ 8 %) Sąjungos pramonės gamyba taip pat išaugo 6 %.
Sąjungos pramonė
2009 m.
2010 m.
2011 m.
PTL
Pajėgumai
348 852
371 187
366 976
369 134
Indeksas
100
106
105
106
Pajėgumų naudojimas
61,5 %
60,2 %
61,2 %
61,9 %
Indeksas
100
98
100
101
c) Pardavimo apimtis
(62)
Sąjungos pramonės pardavimas Sąjungos rinkoje nuo 2009 m. iki PTL sumažėjo 7 %.
Sąjungos pramonė
2009 m.
2010 m.
2011 m.
PTL
Pardavimas nesusijusioms Sąjungos šalims (tonomis)
116 902
133 824
131 085
124 524
Indeksas
100
114
112
107
d) Rinkos dalis
(63)
Sąjungos pramonė per nagrinėjamąjį laikotarpį sugebėjo išsaugoti palyginti stabilią rinkos dalį, t. y. 60 % 2009 m. ir 59 % per PTL.
Sąjungos pramonė
2009 m.
2010 m.
2011 m.
PTL
Rinkos dalis
60 %
65 %
61 %
59 %
Indeksas
100
108
102
98
e) Augimas
(64)
Nuo 2009 m. iki PTL, kai Sąjungos suvartojimas padidėjo 8 %, Sąjungos pramonės pardavimo apimtis taip pat padidėjo 7 %. Todėl galima laikyti, kad Sąjungos pramonės rinkos dalis nepakito, nors ji šiek tiek sumažėjo, o importui iš Rusijos Federacijos tenkanti dalis šiek tiek padidėjo.
f) Užimtumas
(65)
Nors atrinktų Sąjungos gamintojų užimtumas nagrinėjamuoju laikotarpiu padidėjo 5 %, pareiškėjo apskaičiuotas visos Sąjungos pramonės užimtumo lygis skiriasi ir jis kito neigiamai, t. y. nuo 2009 m. iki PTL sumažėjo 6 %.
Sąjungos pramonė
2009 m.
2010 m.
2011 m.
PTL
Užimtumas
3 763
3 776
3 688
3 544
Indeksas
100
100
98
94
g) Dempingo skirtumo dydis
(66)
Atsižvelgiant į bendrą nedidelę importo iš Rusijos Federacijos apimtį ir santykinai nedidelį dempingo skirtumą, faktinio dempingo skirtumo dydžio (4,7 %) poveikis Sąjungos pramonei negali būti laikomas reikšmingu.
h) Atsargos
(67)
Sąjungos pramonės laikotarpio pabaigos atsargos nuo 2009 m. iki PTL sumažėjo.
Atrinkti gamintojai
2009 m.
2010 m.
2011 m.
PTL
Laikotarpio pabaigos atsargos (tonomis)
11 723
10 240
9 813
10 489
Indeksas
100
87
84
89
i) Pardavimo kainos ir vidaus rinkos kainoms įtakos turintys veiksniai
(68)
Sąjungos pramonės vieneto pardavimo kainos nuo 2009 m. iki PTL padidėjo 8 %. Ši kainų raida susijusi su faktu, kad Sąjungos pramonė sugebėjo padidėjusias gamybos sąnaudas (8 %) perkelti naudotojams. Ji taip pat susijusi su nuosekliu Sąjungos pramonės perėjimu prie didesnio skersmens PLK gamybos ir persiorientavimo link specialiosios paskirties lynų gamybos.
Atrinkti gamintojai
2009 m.
2010 m.
2011 m.
PTL
Vidutinė vieneto pardavimo kaina ES (EUR/t)
3 625
3 658
3 809
3 911
Indeksas
100
101
105
108
j) Darbo užmokestis
(69)
Nuo 2009 m. iki PTL vidutinis darbo užmokestis pagal visos darbo dienos ekvivalentą nagrinėjamuoju laikotarpiu padidėjo 20 %. Po kai kurių atrinktų bendrovių restruktūrizacijos per nagrinėjamąjį laikotarpį padidėjo administracinį darbą atliekančių darbuotojų dalis (darbininkų atžvilgiu) - tai atspindi ir padidėję vidutinės darbo užmokesčio sąnaudos vienam darbuotojui.
Atrinkti gamintojai
2009 m.
2010 m.
2011 m.
PTL
Darbo užmokestis pagal visos darbo dienos ekvivalentą (EUR)
42 393
45 174
48 718
51 052
Indeksas
100
107
115
120
k) Našumas
(70)
Sąjungos pramonės darbo jėgos našumas, skaičiuojamas pagal metinį visos darbo dienos ekvivalentą, nagrinėjamuoju laikotarpiu buvo nepastovus - 2010 m. jis sumažėjo, o 2011 m. ir PTL vėl padidėjo.
Sąjungos pramonė
2009 m.
2010 m.
2011 m.
PTL
Našumas
58
52
53
55
Indeksas
100
88
90
94
l) Investicijos ir pajėgumas padidinti kapitalą
(71)
Nagrinėjamuoju laikotarpiu investicijos į PLK padidėjo 271 %; jos buvo didelės ir per PTL sudarė beveik 16 mln. EUR. Nagrinėjamuoju laikotarpiu atrinkti gamintojai nepatyrė sunkumų didinti kapitalą. Be to, didelė dalis investicijų galėjo būti finansuojama iš nuosavų grynųjų pinigų srautų.
Atrinkti gamintojai
2009 m.
2010 m.
2011 m.
PTL
Investicijos (tūkst. EUR)
5 845
6 025
12 656
15 839
Indeksas
100
103
217
271
m) Pelningumas Sąjungos rinkoje
(72)
Atrinkti gamintojai per visą nagrinėjamąjį laikotarpį sugebėjo gauti pelno. Nuo 2009 m. iki PTL (nepaisant nuosmukio palyginti su 2009 m.) gautas pelnas buvo gerokai didesnis nei atliekant pradinį tyrimą nustatytas tikslinis 5 % pelno dydis.
Atrinkti gamintojai
2009 m.
2010 m.
2011 m.
PTL
Pelningumas Sąjungos rinkoje
14,8 %
10,1 %
10,6 %
10,6 %
Indeksas
100
68
72
72
n) Investicijų grąža
(73)
Investicijų grąža (IG), išreikšta iš veiklos, susijusios su PLK, gautu bendru grynosios buhalterinės turto vertės procentiniu pelnu, tiesiogiai ir netiesiogiai susijusiu su PLK gamyba, iš esmės atitiko pirmiau aprašytas pelningumo tendencijas per visą nagrinėjamąjį laikotarpį. Nepaisant nuosmukio šis rodiklis išlieka pakankamai aukštas.
Atrinkti gamintojai
2009 m.
2010 m.
2011 m.
PTL
Investicijų grąža
37,7 %
23,4 %
25 %
23 %
Indeksas
100
62
66
61
o) Grynųjų pinigų srautas
(74)
Bendra su grynuoju pinigų srautu susijusi padėtis išlieka labai gera, nepaisant nedidelio nuosmukio nuo 2009 m. iki PTL; tai tam tikru mastu atitiko pelningumo raidą visu nagrinėjamuoju laikotarpiu.
Atrinkti gamintojai
2009 m.
2010 m.
2011 m.
PTL
Grynųjų pinigų srautas (tūkst. EUR)
57 545
40 640
38 297
43 380
Indeksas
100
71
67
75
p) Atsigavimas po ankstesnio dempingo
(75)
Dauguma rodiklių rodo, kad Sąjungos pramonė pritaikė savo gamybos įrangą siekdama geriau prisitaikyti prie naujų ekonominių sąlygų ir pasinaudoti galimybėmis Sąjungos ir ne Sąjungos rinkų segmentuose, kuriuose galima gauti didelį pelną. Dėl 2001 m. nustatytų antidempingo priemonių pagerėjusi Sąjungos pramonės ekonominė ir finansinė padėtis įrodo, kad priemonės yra veiksmingos ir kad Sąjungos pramonė atsigavo po ankstesnio dempingo.
4.2. Išvada
(76)
Nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungos pramonė sugebėjo daugiau ar mažiau išlaikyti rinkos dalį, jos kainos padidėjo 8 %, atsargų kiekis išliko tinkamo lygio, o gamybos apimtis ir vartojimas išaugo. Nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungos pramonė veikė pelningai, nors per PTL pelnas buvo žemesnio lygio nei 2009 m. Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, galima daryti išvadą, kad Sąjungos pramonė materialinės žalos nagrinėjamuoju laikotarpiu nepatyrė.
F. ŽALOS PASIKARTOJIMO TIKIMYBĖ
(77)
Taip pat išnagrinėta, ar materialinė žala būtų tikėtina, jei priemonės būtų panaikintos. Nustatyta, kad tai nėra tikėtina dėl toliau pateiktų priežasčių.
(78)
Kaip pabrėžta 54 konstatuojamojoje dalyje, nustatyta, kad dėl importo iš Rusijos Federacijos kainų priverstinai mažintos ES kainos. Tačiau atsižvelgiant į nedideles sutampančių rūšių produkto apimtis, šis priverstinis kainų mažinimo skirtumas gali būti laikomas tik orientaciniu.
(79)
Kaip paaiškinta 51 konstatuojamojoje dalyje, Rusijos Federacijos kilmės nagrinėjamojo produkto importo apimtis 2009 m. sudarė 2 005 tonas, o per PTL - 2 343 tonas; atitinkamos rinkos dalys buvo 1,03 % ir 1,11 %.
(80)
Kaip paaiškinta 43 ir 45 konstatuojamosiose dalyse, bendri Rusijos pajėgumai yra maždaug 158 000 tonų, o per paskutinį tyrimą buvo apskaičiuota, kad jie beveik atitiko ES suvartojimo apimtį, t. y. 220 tūkst. tonų. Be to, šiuo metu nepanaudotų pajėgumų apimtis nedidelė.
(81)
Atliekant paskutinį tyrimą apskaičiuota, kad Rusijos rinka negali absorbuoti viso pasiūlos lygio. Šiuo metu, kaip paaiškinta 36 konstatuojamojoje dalyje, PLK suvartojimas Rusijos vidaus rinkoje nagrinėjamuoju laikotarpiu labai išaugo (38 %). Be to, viešuose ekonominę analizę pateikiančiuose šaltiniuose prognozuojama, kad Rusijos Federacijos BVP ateinančiais metais smarkiai išaugs. Todėl tikėtina, kad nepanaudotus Rusijos pajėgumus, kaip minėta 45 konstatuojamojoje dalyje, absorbuos auganti Rusijos rinka, nes Rusijos kainos yra apie 11 % didesnės už eksporto į ES kainas. Be to, Rusijos eksporto į kitas, ypač NVS šalių, rinkas kainos yra vidutiniškai 5,6 % didesnės už eksporto į ES kainas. Todėl mažai tikėtina, kad didelis kiekis nepanaudotų pajėgumų arba šiuo metu palankesnėmis sąlygomis vidaus rinkoje ir (arba) į NVS šalių rinkose parduodamo kiekio dalis būtų nukreipta į Sąjungos rinką.
(82)
Atsižvelgiant į tai daroma išvada, kad panaikinus Rusijos Federacijos kilmės importui taikomas priemones žala visai Sąjungos pramonei greičiausiai nepasikartotų.
G. ANTIDEMPINGO PRIEMONĖS
(83)
Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, iš Rusijos Federacijos importuojamiems PLK taikomos antidempingo priemonės turėtų būti panaikintos, o šis tyrimas nutrauktas pagal pagrindinio reglamento 9 straipsnio 2 dalį ir 11 straipsnio 2 dalį.
(84)
Visoms šalims buvo pranešta apie esminius faktus ir aplinkybes, kuriais remiantis ketinama rekomenduoti nutraukti galiojančių priemonių taikymą importuojamam Rusijos Federacijos kilmės produktui. Be to, buvo nustatytas laikotarpis pastaboms dėl atskleistų faktų pareikšti. Pastabas pateikė viena suinteresuotoji šalis, kuri taip pat prašė išklausyti ir buvo išklausyta dalyvaujant bylas nagrinėjančiam pareigūnui,
PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:
1 straipsnis
Importuojamiems Rusijos Federacijos kilmės plieninių lynų ir kabelių, įskaitant uždaros konstrukcijos lyno rites, išskyrus lynus ir kabelius iš nerūdijančio plieno, kurių didžiausias skerspjūvis didesnis kaip 3 mm, su pritvirtintomis jungiamosiomis detalėmis arba be, ir kurių KN kodai šiuo metu yra ex 7312 10 81, ex 7312 10 83, ex 7312 10 85, ex 7312 10 89 ir ex 7312 10 98 taikomos antidempingo priemonės panaikinamos, o su šiuo importu susijęs tyrimas baigiamas.
2 straipsnis
Pagal Reglamento (EB) Nr. 1225/2009 11 straipsnio 2 dalį inicijuotas priemonių galiojimo termino peržiūros tyrimas dėl importuojamiems Rusijos Federacijos kilmės plieniniams lynams ir kabeliams, įskaitant uždaros konstrukcijos lyno rites, išskyrus lynus ir kabelius iš nerūdijančio plieno, kurių didžiausias skerspjūvis didesnis kaip 3 mm, su pritvirtintomis jungiamosiomis detalėmis arba be, ir kurių KN kodai šiuo metu yra ex 7312 10 81, ex 7312 10 83, ex 7312 10 85, ex 7312 10 89 ir ex 7312 10 98, taikomų antidempingo priemonių baigiamas.
3 straipsnis
Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
Priimta Briuselyje 2013 m. gruodžio 12 d.