РЕГЛАМЕНТ (ЕС) № 235/2014 НА ЕВРОПЕЙСКИЯ ПАРЛАМЕНТ И НА СЪВЕТА
от 11 март 2014 година
за създаване на финансов инструмент за демокрация и права на човека по света
ЕВРОПЕЙСКИЯТ ПАРЛАМЕНТ И СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взеха предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално членове 209 и 212 от него,
като взеха предвид предложението на Европейската комисия,
след предаване на проекта на законодателния акт на националните парламенти,
като взеха предвид становището на Европейския икономически и социален комитет (1),
като взеха предвид становището на Комитета на регионите (2),
в съответствие с обикновената законодателна процедура (3),
като имат предвид, че:
(1)
Настоящият регламент е един от инструментите, които осигуряват пряка подкрепа за външните политики на Съюза и той заменя Регламент (ЕО) № 1889/2006 на Европейския парламент и на Съвета (4). Настоящият регламент създава финансов инструмент за насърчаване и подкрепа на демокрацията и правата на човека по света, който позволява предоставяне на помощ независимо от съгласието на правителствата и публичните органи на съответната трета държава.
(2)
В член 2 от Договора за Европейския съюз (ДЕС) се посочва, че Съюзът се основава на ценностите на зачитане на човешкото достойнство, на свободата, демокрацията, равенството, правовата държава, както и на зачитането на правата на човека, включително правата на лицата, които принадлежат към малцинства. Тези ценности са общи за държавите-членки в общество, чиито характеристики са плурализмът, недискриминацията, толерантността, справедливостта, солидарността и равенството между жените и мъжете.
(3)
В съответствие с член 2 и член 3, параграф 3 от ДЕС и член 8 от Договора за функционирането на Европейския съюз (ДФЕС) равенството между жените и мъжете е една от основните ценности и цели на Съюза и Съюзът следва да насърчава и включва равенството между половете във всички свои дейности.
(4)
Съгласно член 21 от ДЕС външната дейност на Съюза се ръководи от основополагащите принципи за неговото създаване - демокрацията, правовата държава, универсалността и неделимостта на правата на човека и на основните свободи, зачитането на човешкото достойнство, принципите на равенство и солидарност и зачитането на принципите на Устава на Организацията на обединените нации и на международното право.
(5)
В рамките на принципите и целите на външната дейност на Съюза насърчаването на правата на човека, демокрацията, правовата държава и доброто управление и на приобщаващото и устойчиво развитие представляват два основни стълба на политиката на Съюза за развитие. Ангажиментът за спазване, насърчаване и защита на правата на човека и демократичните принципи е основен елемент на договорните отношения на Съюза с трети държави.
(6)
Съвместното съобщение на Върховния представител на Съюза по въпросите на външните работи и политиката на сигурност и на Европейската комисия от 12 декември 2011 г., озаглавено „Правата на човека и демокрацията в основата на външните действия на ЕС - към по-ефективен подход“ предложи специфични мерки за увеличаване на ефективността и съгласуваността на подхода на Съюза към правата на човека и демокрацията.
(7)
Създаденият с настоящото инструмент е предназначен да допринесе за постигането на целите на външната дейност на Съюза, включително тези на политиката за развитие, и по-специално целите, посочени в Съвместната декларация на Света и представителите на правителствата на държавите-членки, заседаващи в рамките на Съвета, Европейския парламент и Комисията относно политиката на Европейския съюз за развитие, озаглавена „Европейският консенсус“ и съобщението на Комисията от 13 октомври 2011 г., озаглавено „Повишаване на въздействието на политиката на ЕС за развитие: програма за промяна“, и тези на политиките на Съюза, които имат отражение върху правата на човека, включително целите, очертани в Стратегическата рамка и Плана за действие на ЕС относно правата на човека и демокрацията, приети от Съвета на 25 юни 2012 г.
(8)
В съответствие със Стратегическата рамка и Плана за действие на ЕС относно правата на човека и демокрацията, за да се включат принципите на правата на човека в процеса на прилагане на настоящия регламент, Съюзът следва да прилага подход, основан на правата на човека, обхващащ всички права, независимо дали става въпрос за граждански и политически, икономически, социални или културни права.
(9)
Приносът на Съюза за демокрацията и правовата държава, както и за насърчаването и защитата на правата на човека и основните свободи, се основава на Международната харта за правата на човека, Международният пакт за гражданските и политическите права, Международния пакт за икономическите, социалните и културните права и на други инструменти за правата на човека, приети в рамките на Организацията на обединените нации (ООН), както и на съответните регионални инструменти за правата на човека.
(10)
Равенството между половете, правата на жените, включително овластяването на жените, и недискриминацията са основни права на човека, като те са от основно значение за социалната справедливост, както и за борбата с неравенствата. Насърчаването им следва да бъде хоризонтален приоритет на настоящия регламент.
(11)
Демокрацията и правата на човека са неразривно свързани и взаимно се подсилват, както се припомня в заключенията на Съвета от 18 ноември 2009 г. относно подкрепата за демокрацията във външните отношения на ЕС. Основните свободи - на мисълта, съвестта и религията или убежденията, на изразяване на мнение, на събранията и на сдружаване, са предпоставки за политически плурализъм, демократичен процес и отворено общество, докато демократичният контрол, вътрешната отчетност и разделението на властите са от съществено значение за поддържане на независима съдебна система и на правова държава, които от своя страна се изискват за ефективната защита на правата на човека.
(12)
Задачата за изграждане и поддържане на култура на правата на човека и за подкрепа на появата на независимо гражданско общество, включително чрез повишаване на ролята на това общество в съответната държава и утвърждаване на демокрация, която да работи в полза на всички граждани, макар и особено неотложна и трудна при възникващите демокрации, е по същество постоянно предизвикателство, което стои преди всичко пред хората в съответната държава, без обаче да намалява ангажиментът на международната общност. Тази задача изисква редица институции, включително национални демократични парламенти и избрани местни съвети, които осигуряват участие, представителство, ответни действия и отчетност. В този смисъл следва да бъде обърнато специално внимание на държавите в преход и на ситуациите на нестабилност или след конфликт. Следва да бъдат взети предвид опитът от прехода и извлечените поуки от прехода към демокрация в рамките на политиката на разширяване и политиката на съседство на Съюза.
(13)
За да може след изтичането на срока на действие на Регламент (ЕО) № 1889/2006 на тези проблеми да се обърне внимание по ефективен, прозрачен, навременен и гъвкав начин, е налице постоянна необходимост от конкретни финансови средства и отделен финансов инструмент, който да може да продължи да функционира по независим начин.
(14)
Помощта от Съюза съгласно настоящия регламент следва да се определя така, че да допълва различните други инструменти за изпълнение на политиките на Съюза в областта на демокрацията и правата на човека. Тези инструменти се простират от политически диалог и дипломатически действия до различни инструменти за финансово и техническо сътрудничество, включително географски и тематични програми. Помощта от Съюза следва да допълва също и действията по линия на Инструмента, допринасящ за стабилността и мира, създаден с Регламент (ЕС) № 230/2014 на Европейския парламент и на Съвета (5), свързани преди всичко с кризи, включително спешните действия през първите етапи на процеса на преход.
(15)
Съгласно настоящия регламент Съюзът трябва да предоставя помощ за преодоляване на глобални, регионални, национални и местни проблеми в областта на правата на човека и демократизацията в партньорство с гражданското общество. В тази връзка гражданското общество се разбира като обхващащо всички видове социални дейности на лица или групи, които са независими от държавата и чиято дейност способства за насърчаване на правата на човека и демокрацията, включително защитници на правата на човека съгласно определението в Декларацията на ООН за правото и отговорността на лицата, групите и органите на обществото за насърчаване и защита на всеобщо признатите права на човека и основните свободи (Декларация относно защитниците на правата на човека). При прилагането на настоящия регламент следва надлежно да бъдат взети предвид местните стратегии за правата на човека по държави от Съюза.
(16)
Освен това, докато целите на демокрацията и правата на човека трябва да бъдат все повече интегрирани във всички инструменти за финансиране на външната дейност, помощта от Съюза по силата на настоящия регламент следва да има специфична допълваща и допълнителна роля поради своето глобално естество и независимостта на действието си от съгласието на правителства и публични органи на съответните трети държави. Тази роля следва да направи възможно сътрудничеството и партньорството с гражданското общество по чувствителни въпроси на правата на човека и демокрацията, включително упражняване от страна на мигрантите на техните човешки права, правата на лицата, търсещи убежище, и на вътрешно разселените лица, като се осигурява гъвкавост и способност за реагиране по отношение на променящи се обстоятелства или потребности на бенефициерите или във времена на криза. Настоящият регламент следва също да даде възможност на Съюза да формулира и подкрепя конкретни цели и мерки на международно равнище, които не са свързани с географски критерии или кризи и които могат да изискват транснационален подход или да включват действия както в рамките на Съюза, така и в редица трети държави. Освен това настоящият регламент следва да осигури необходимата рамка за действия, като подкрепа за независими мисии на Европейския съюз за наблюдение на избори, за които е необходимо съгласуване на политиките, единна система за управление и общи стандарти на работа.
(17)
Възможно е развиването и укрепването на демокрацията съгласно настоящия регламент да включва предоставянето на стратегическа подкрепа за националните демократични парламенти и учредителни събрания, по-специално с цел повишаване на техния капацитет да подкрепят и осигуряват напредък в процеса на демократични реформи.
(18)
Съюзът следва да се обърне специално внимание на държави и спешни ситуации, в които правата на човека и основните свободи са изложени на най-голям риск и в които незачитането на тези права и свободи е драстично и системно. В такива случаи политическите приоритети следва да включват да се насърчи спазването на съответното международно право, да се предоставят осезаема подкрепа и средства за действие на местното гражданско общество и да се допринесе за неговата дейност, извършвана при изключително трудни обстоятелства. В такива държави или ситуации и за да се обърне внимание на спешната нужда от защита на защитниците на правата на човека и активистите за демокрация, Съюзът следва да е в състояние да реагира по гъвкав и навременен начин посредством използването на по-бързи и по-гъвкави административни процедури и посредством спектър от механизми за финансиране. Това следва да се отнася по-специално за случаи, когато изборът на процедурни формалности би могъл пряко да повлияе на ефективността на мерките или би могъл да породи сериозни заплахи, репресивни мерки или други видове рискове за бенефициерите.
(19)
В ситуации на конфликт Съюзът следва да насърчава спазването от страна на всички страни в конфликта на техните правни задължения по силата на международното хуманитарно право съгласно съответните насоки на ЕС. Освен това в държави в преход помощта на Съюза по настоящия регламент следва да подкрепя създаването на среда, благоприятстваща появата на политически фактори, които да са ангажирани с демократична, плуралистична и многопартийна система. Настоящият регламент следва да има за цел насърчаване на демократични структури, разделение на властите и отчетност на публичните власти.
(20)
Мисиите на Европейския съюз за наблюдение на избори допринасят съществено и по успешен начин за демократичните процеси в трети държави. Насърчаването и подкрепата на демокрацията обаче надхвърлят в значителна степен самия изборен процес и затова следва да се вземат предвид всички етапи на изборния цикъл. Поради това разходите за мисии за наблюдение на избори не следва да представляват непропорционална сума от общото финансиране, предоставяно по силата на настоящия регламент.
(21)
Следва да се подчертае значението на създаването на поста специален представител на ЕС за правата на човека (СПЕС). СПЕС следва да допринася за единството, съгласуваността и ефективността на действията на Съюза и политиката по правата на човека и следва да съдейства за насочване по съгласуван начин на всички инструменти на Съюза и действия на държавите-членки за постигане на целите на политиката на Съюза.
(22)
Съюзът следва да се стреми към най-ефективното използване на наличните ресурси с оглед оптимизиране на въздействието на външната си дейност. Това следва да бъде постигнато чрез съгласуваност и взаимно допълване между инструментите на Съюза за външна дейност, както и чрез създаването на полезни взаимодействия между настоящия регламент, другите инструменти на Съюза за финансиране на външната дейност и другите политики на Съюза. Това следва да доведе и до взаимното укрепване на програмите, разработвани в рамките на инструментите за финансиране на външната дейност.
(23)
Съюзът и държавите-членки трябва да се стремят към редовен обмен на информация и се консултират помежду си на ранен етап от процеса на програмиране, за да се насърчи взаимното допълване между съответните им дейности. Съюзът следва да се консултира и с други донори и заинтересовани участници.
(24)
Комисията и Европейската служба за външна дейност (ЕСВД), в зависимост от случая, следва да осъществяват редовен и периодичен обмен на мнения и информация с Европейския парламент. Освен това на Европейския парламент и на Съвета следва да бъде даден достъп до документи за да могат те информирано да упражнят правото си на контрол по силата на Регламент (ЕС) № 182/2011 на Европейския парламент и на Съвета (6). Мерките, предприети съгласно настоящия регламент, следва надлежно да отчитат мнението на Европейския парламент и на Съвета.
(25)
Съюзът следва да се стреми, включително където е уместно чрез делегациите си, към редовен обмен на информация и да провежда консултации с гражданското общество на всички равнища, включително в трети държави, на достатъчно ранен етап от процеса на програмиране с цел да улесни съответния принос на гражданското общество и да гарантира значимата му роля в този процес.
(26)
С цел приложното поле на настоящия регламент да се адаптира към бързо развиващата се обстановка в трети държави, на Комисията следва да бъде делегирано правомощието да приема актове в съответствие с член 290 от ДФЕС във връзка с приоритетите, определени в приложението към настоящия регламент. Особено важно е по време на подготвителната си работа Комисията да проведе подходящи консултации, включително на експертно ниво. При подготвянето и съставянето на делегирани актове Комисията следва да осигури едновременното, своевременно и подходящо предаване на съответните документи на Европейския парламент и на Съвета.
(27)
Изпълнителните правомощия, свързани с програмирането и финансирането на действията, получаващи подкрепа по силата на настоящия регламент, следва да бъдат упражнявани в съответствие с Регламент (ЕС) № 182/2011. Като се има предвид естеството на тези актове за изпълнение, по-специално ориентацията към дадена политика и финансовото им отражение, за тяхното приемане следва по принцип да се използва процедурата по разглеждане, освен за техническите мерки за изпълнение от малък финансов мащаб.
(28)
Общите правила и процедури за изпълнение на инструментите на Съюза за финансиране на външната дейност са определени в Регламент (ЕС) № 236/2014 на Европейския парламент и на Съвета (7).
(29)
Настоящият регламент установява финансов пакет за своя срок на прилагане, който е основна референтна сума за Европейския парламент и за Съвета при годишната бюджетна процедура по смисъла на точка 17 от Междуинституционалното споразумение от 2 декември 2013 г. между Европейския парламент, Съвета и Комисията за бюджетната дисциплина, за сътрудничеството по бюджетните въпроси и за доброто финансово управление (8).
(30)
Организацията и функционирането на ЕСВД са установени в Решение 2010/427/ЕС на Съвета (9).
(31)
Доколкото целите на настоящия регламент, а именно насърчаването и подкрепата на демокрацията и правата на човека по света, не могат да бъдат постигнати в достатъчна степен от държавите-членки, а поради техния мащаб и последици могат да бъдат по-добре постигнати на равнището на Съюза, Съюзът може да приеме мерки в съответствие с принципа на субсидиарност, установен в член 5 от ДЕС. В съответствие с принципа на пропорционалност, установен в същия член, настоящият регламент не надхвърля необходимото за постигане на тези цели.
(32)
Уместно е да се осигури плавен преход между Регламент (ЕО) № 1889/2006 и настоящия регламент и срокът на прилагане на настоящия регламент да се обвърже с този на Регламент (ЕС, Евратом) № 1311/2013 (10). Поради това настоящият регламент следва да се прилага от 1 януари 2014 г. до 31 декември 2020 г.,
ПРИЕХА НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
Предмет и цели
С настоящия регламент се създава Европейски инструмент за демокрация и права на човека (ЕИДПЧ) за периода 2014 - 2020 г., по силата на който Съюзът предоставя помощ за развитието и укрепването на демокрацията и правовата държава и на спазването на всички права на човека и основни свободи.
Целите на тази помощ са по-специално:
а)
подкрепа, развитие и укрепване на демокрацията в трети държави чрез засилване на демокрацията на участието и представителната демокрация, укрепване на цялостния демократичен цикъл, по-конкретно чрез повишаване на активната роля на гражданското общество в този цикъл, правовата държава и подобряване на надеждността на изборните процеси, по-специално чрез мисии на Европейския съюз за наблюдение на избори.
б)
повишаване на зачитането и съблюдаването на правата на човека и основните свободи, провъзгласени във Всеобщата декларация на ООН за правата на човека и други международни и регионални инструменти за правата на човека, както и засилване на тяхната защита, насърчаване, прилагане и наблюдение, най-вече чрез подкрепа за съответните организации на гражданското общество, защитниците на правата на човека и жертвите на репресии и насилие;
Член 2
Обхват
1. Помощта от Съюза се фокусира върху следното:
a)
подкрепа и засилване, в съответствие с подхода по отношение на цялостния демократичен цикъл, на демокрацията на участието и представителната демокрация включително парламентарната демокрация, както и на процесите на демократизация, най-вече чрез организациите на гражданското общество на местно, национално и международно равнище, inter alia, чрез:
i)
насърчаване на свободата на сдружаване и събиране, безпрепятственото движение на хора, свободата на мнение и изразяване, включително политическото, творческото и културното изразяване, безпрепятствения достъп до информация, свободния печат и независимите плуралистични медии, както традиционните, така и електронните, свободата на интернет и мерките за борба с административните пречки за упражняване на тези свободи, включително борбата с цензурата, по-специално чрез приемането и прилагането на съответното законодателство;
ii)
укрепване на принципите на правовата държава, насърчаване на независимостта на съдебната власт и законодателната власт, подкрепа и оценяване на правните и институционалните реформи и тяхното прилагане и насърчаване на достъпа до правосъдие, както и подкрепа на националните институции по правата на човека;
iii)
насърчаване и укрепване на Международния наказателен съд, ad hoc международни наказателни трибунали и процеса на преходно правосъдие и механизмите за установяване на истина и помирение;
iv)
подкрепа на прехода към демокрация и реформите за постигане на ефективна и прозрачна демократична и вътрешна отчетност и контрол, включително в секторите на сигурността и правосъдието, и засилване на мерките срещу корупцията;
v)
насърчаване на политически плурализъм и демократично политическо представителство и насърчаване на политическото участие на жените и мъжете, по-специално на членове на маргинализирани и уязвими групи, както в качеството им на избиратели, така и като кандидати в процеса на демократични реформи на местно, регионално и национално равнище;
vi)
укрепване на демокрацията на местно равнище чрез осигуряване на по-добро сътрудничество между организациите на гражданското общество и местните власти, като по този начин се засилва политическото представителство на равнище в непосредствена близост до гражданите;
vii)
насърчаване на равноправното участие на жените и мъжете в социалния, икономическия и политическия живот, подкрепа за равенството между половете, участието на жените в процесите на вземане на решения и политическото представителство на жените, по-специално в процесите на политически преход, демократизация и изграждане на държавни структури;
viii)
насърчаване на равноправното участие на хора с увреждания в социалния, икономическия и политически живот, включително мерки за улесняване на упражняването на съответните свободи, както и подпомагане на равните възможности, недискриминацията и политическото представителство;
ix)
подкрепа на мерки за улесняване на помирението между части на обществото, включително подкрепа на мерки за изграждане на доверие във връзка с правата на човека и демократизацията;
б)
насърчаване и защита на правата на човека и основните свободи, провъзгласени във Всеобщата декларация за правата на човека на ООН и други международни и регионални инструменти в областта на гражданските, политическите, икономическите, социалните и културните права, преди всичко чрез организации на гражданското общество, във връзка, inter alia, със:
i)
премахване на смъртното наказание и установяване на мораториуми с оглед на премахването му, а там, където смъртното наказание все още съществува - застъпничество за премахването му и спазване на минимални международни стандарти;
ii)
предотвратяване на изтезанията, малтретирането и друго жестоко, нечовешко и унизително отношение или наказание, както и на насилствените изчезвания, и реабилитация на жертвите на изтезания;
iii)
подкрепа, защита и помощ на защитниците на правата на човека, включително по отношение на спешната им нужда от защита, в съответствие с член 1 от Декларацията на ООН относно защитниците на правата на човека; тези цели, включително по-дългосрочна помощ и достъп до подслон, могат да бъдат обхванати от механизъм за защитниците на правата на човека;
iv)
борба срещу расизма и ксенофобията и дискриминацията на всякаква основа, включително на основа пол, раса, цвят на кожата, каста, етнически или социален произход, генетични характеристики, език, религия или убеждения, политически или други мнения, принадлежност към национално малцинство, имотно състояние, рождение, увреждане, възраст, сексуална ориентация и полова идентичност;
v)
свобода на мисълта, съвестта и религията или убежденията, включително чрез мерки за премахване на всички форми на омраза, нетърпимост и дискриминация, основани на религия или убеждения, и чрез поощряване на толерантността и зачитането на религиозното и културното многообразие в рамките на дадено общество и между различните общества;
vi)
правата на коренното население, провъзгласени в Декларацията на ООН за правата на коренното население, inter alia, като се подчертава колко е важно участието на това население в разработването на проекти, които го засягат и чрез предоставяне на подкрепа за улесняване на взаимодействието и участието на коренното население в международни механизми;
vii)
правата на лица, които принадлежат към национални или етнически, религиозни и езикови малцинства, провъзгласени в Декларацията на ООН за правата на лица, които принадлежат към национални или етнически, религиозни и езикови малцинства;
viii)
правата на лесбийки, гейове, бисексуални, транссексуални и интерсексуални лица (ЛГБТИ), включително мерки за декриминализиране на хомосексуалността, за борба с насилието и гоненията срещу хомосексуални и транссексуални лица и за насърчаване на свободата на събиране, сдружаване и изразяване на лицата, определящи се като ЛГБТИ;
ix)
правата на жените, установени в Конвенцията на ООН за премахване на всички форми на дискриминация по отношение на жените и незадължителните протоколи към нея, включително мерки за борба с всички форми на насилие срещу жени и момичета, по-специално срещу женското генитално осакатяване, принудителните и уредените бракове, престъпленията на честта, домашното и сексуалното насилие, и трафика на жени и момичета;
x)
правата на детето, заложени в Конвенцията на ООН за правата на детето и незадължителните протоколи към нея, включително борбата срещу използване на детски труд, трафика на деца и детската проституция и набирането и използването на деца войници; както и защита на децата от дискриминация, независимо от раса, цвят на кожата, пол, език, религия или вяра, политическо или друго мнение, национален, етнически или социален произход, имотно състояние, увреждане, рождение или друг признак;
xi)
правата на лицата с увреждания, установени в Конвенцията на ООН за правата на хората с увреждания;
xii)
икономическите, социалните и културните права, включително правото на подходящ жизнен стандарт и основните трудови стандарти;
xiii)
корпоративната социална отговорност, по-специално чрез прилагането на ръководните принципи на ООН за бизнес и права на човека, както и свободата за извършване на стопанска дейност, установени в член 16 от Хартата на Европейския съюз за правата на човека;
xiv)
образование, обучение и наблюдение в областта на правата на човека и демокрацията;
xv)
подкрепа за местни, регионални, национални или международни организации на гражданското общество, които участват в опазването, насърчаването и защитата на правата на човека и основните свободи;
xvi)
насърчаване на подобряването на условията и съблюдаване на стандартите в затворите в съответствие с човешкото достойнство и основните права;
в)
укрепване на международната рамка за защита на правата на човека, справедливостта, равенството между половете, принципите на правовата държава и демокрацията и за насърчаване на международното хуманитарно право, по-специално чрез:
i)
осигуряване на подкрепа за международни и регионални инструменти и органи в областта на правата на човека, справедливостта, принципите на правовата държава и демокрацията;
ii)
поощряване на сътрудничеството на гражданското общество с международни и регионални междуправителствени организации и подкрепа за дейностите на гражданското общество, включително изграждане на капацитет на неправителствените организации, насочени към насърчаване и наблюдение на изпълнението на международни и регионални инструменти, свързани с правата на човека, справедливостта, принципите на правовата държава и демокрацията;
iii)
обучение и разпространяване на информация относно международното хуманитарно право и подкрепа за неговото прилагане;
г)
изграждане на доверие и повишаване на надеждността и прозрачността на демократичния изборен процес и институции през всички етапи на изборния цикъл, по-специално:
i)
чрез изпращане на мисии на Европейския съюз за наблюдение на избори и други мерки за наблюдение на изборните процеси;
ii)
чрез съдействие за развитие на капацитета за наблюдение на избори на организациите на гражданското общество на регионално и местно равнище в рамките на държавата и подкрепа за техните инициативи за подобряване на участието в изборния процес и последващите действия;
iii)
чрез подкрепа на мерки, насочени към последователното интегриране на изборния процес в демократичния цикъл и към разпространяването на информация и изпълнението на препоръките на мисиите на Европейския съюз за наблюдение на избори, по-специално чрез работа с организациите на гражданското общество, както и в сътрудничество със съответните публични власти, включително парламенти и правителства, в съответствие с настоящия регламент;
iv)
чрез насърчаване на мирното протичане на изборните процеси, намаляването на насилието по време на избори и приемането на достоверни резултати от всички части на обществото.
2. Принципите на недискриминация на каквато и да е основа, на равнопоставеност между жените и мъжете, участие, овластяване, както и на отчетност, откритост и прозрачност, се вземат предвид, когато е уместно, при всички мерки, посочени в настоящия регламент.
3. Мерките, посочени в настоящия регламент се изпълняват на територията на трети държави или са пряко свързани с обстановката, която възниква в трети държави, или с действия на световно или регионално равнище.
4. Мерките, посочени в настоящия регламент отчитат особеностите при криза или при спешни ситуации и държавите или ситуациите, в които е налице сериозна липса на основни свободи, в които човешката сигурност е застрашена в най-голяма степен или в които организациите и защитниците на правата на човека работят при особено трудни условия.
Член 3
Координация, съгласуваност и допълване на помощта от Съюза
1. Помощта от Съюза по силата на настоящия регламент е съгласувана с цялостната рамка за външната дейност на Съюза и допълва помощта, предоставена по други инструменти или споразумения за външна помощ.
2. С цел повишаване на ефективността, съгласуваността и последователността на външната дейност на Съюза, Съюзът и държавите-членки се стремят към редовен обмен на информация и се консултират помежду си на ранен етап от процеса на програмиране с оглед насърчаване на взаимното допълване и съгласуваността на съответните им дейности както на равнището на вземането на решения, така и при действия на място. Такива консултации могат да доведат до съвместно програмиране и съвместни дейности на Съюза и държавите-членки. Съюзът се консултира и с други донори и партньори.
3. Комисията и ЕСВД, в зависимост от случая, осъществяват редовен обмен на мнения и информация с Европейския парламент.
4. Съюзът се стреми към редовен обмен на информация и провежда консултации с гражданското общество на всички равнища, включително в трети държави. По специално Съюзът предоставя, когато е възможно и съгласно съответните процедури, технически насоки и подкрепа във връзка с процедурата за кандидатстване.
Член 4
Обща рамка за програмиране и изпълнение
1. Помощта от Съюза по смисъла на настоящия регламент се изпълнява в съответствие с Регламент (EС) № 236/2014 и чрез следните мерки:
a)
стратегически документи, посочени в член 5 и техния преработен текст в зависимост от случая;
б)
годишни програми за действие, отделни мерки и мерки за подкрепа по членове 2 и 3 от Регламент(EС) № 236/2014;
в)
специални мерки по член 2 от Регламент(EС) № 236/2014.
2. При всяко програмиране или преразглеждане на програмите, което се прави след публикуването на доклада за междинен преглед по член 17 от Регламент (EС) № 236/2014 („Доклад за междинен преглед“), се отчитат резултатите, констатациите и заключенията на този доклад.
Член 5
Стратегически документи
1. Стратегическите документи определят стратегията на Съюза за предоставяната от него помощ по смисъла на настоящия регламент въз основа на приоритетите на Съюза, международното положение и дейностите на основните партньори. Те са съгласувани с общата цел, задачи, обхват и принципи на настоящия регламент.
2. Стратегическите документи определят приоритетните области, избрани за финансиране от Съюза през срока на действие на настоящия регламент, конкретните цели, очакваните резултати и показателите за изпълнение. Те посочват също и индикативния размер на разпределените финансови средства, както като обща сума, така и по приоритетни области, като това може да се представи под формата на диапазон от стойности, където е уместно.
3. Стратегическите документи се одобряват в съответствие с процедурата по разглеждане, определена в член 16, параграф 3 от Регламент (EС) № 236/2014. Стратегическите документи се актуализират в съответствие със същата процедура, когато това се налага поради значителни промени в обстоятелствата и политиката.
Член 6
Тематични приоритети и делегиране на правомощия
В приложението са изброени конкретните цели и приоритети, които да бъдат осъществени чрез помощта на Съюза съгласно настоящия регламент.
Комисията се оправомощава да приема делегирани актове за изменение на тематичните приоритети, установени в приложението. По-специално, след публикуването на доклада за междинен преглед и въз основа на препоръките, съдържащи се в него, Комисията приема делегиран акт за изменение на приложението до 31 март 2018 г.
Член 7
Упражняване на делегирането
1. Правомощието да приема делегирани актове, посочено в член 6, се предоставя на Комисията при спазване на предвидените в настоящия член условия.
2. Правомощието да приема делегирани актове, посочено в член 6, се предоставя на Комисията за срока на действие на настоящия регламент.
3. Делегирането на правомощия, посочено в член 6, може да бъде оттеглено по всяко време от Европейския парламент или от Съвета. С решението за оттегляне се прекратява посоченото в него делегиране на правомощия. То поражда действие в деня след публикуването на решението в Официален вестник на Европейския съюз или на по-късна, посочена в решението дата. То не засяга валидността на делегираните актове, които вече са в сила.
4. Веднага след като приеме делегиран акт, Комисията нотифицира акта едновременно на Европейския парламент и Съвета.
5. Делегиран акт, приет съгласно член 6, влиза в сила единствено ако нито Европейският парламент, нито Съветът са представили възражения в срок от два месеца след нотифицирането на Европейския парламент и на Съвета за акта или ако преди изтичането на този срок и Европейският парламент, и Съветът са уведомили Комисията, че няма да представят възражения. Този срок се удължава с два месеца по инициатива на Европейския парламент или на Съвета.
Член 8
Комитет
Комисията се подпомага от Комитет за демокрация и права на човека. Този комитет е комитет по смисъла на Регламент (ЕС) № 182/2011.
Член 9
Достъп до документи
За да могат информирано да упражняват правото си на контрол, Европейският парламент и Съветът имат достъп до всички документи на ЕИДПЧ, които са необходими за този контрол, в съответствие с приложимите правила.
Член 10
Финансов пакет
Финансовият пакет за изпълнението на настоящия регламент за периода 2014-2020 г. се определя в размер на 1 332 752 000 EUR.
Годишните бюджетни кредити се разрешават от Европейския парламент и от Съвета в границите, посочени в многогодишната финансова рамка.
Член 11
Европейска служба за външна дейност
Настоящия регламент се прилага в съответствие с Решение 2010/427/ЕС.
Член 12
Влизане в сила
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Прилага се от 1 януари 2014 г. до 31 декември 2020 г.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.
Съставено в Страсбург на 11 март 2014 година.
EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS (ES) Nr. 235/2014
2014 m. kovo 11 d.
kuriuo nustatoma demokratijos ir žmogaus teisių rėmimo visame pasaulyje finansavimo priemonė
EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 209 ir 212 straipsnius,
atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą,
teisėkūros procedūra priimamo akto projektą perdavus nacionaliniams parlamentams,
atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),
atsižvelgdami į Regionų komiteto nuomonę (2),
laikydamiesi įprastos teisėkūros procedūros (3),
kadangi:
(1)
šis reglamentas yra viena iš priemonių, kuriomis tiesiogiai remiama Sąjungos išorės politika, ir jis pakeičia Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1889/2006 (4). Juo nustatoma demokratijos ir žmogaus teisių propagavimo ir rėmimo visame pasaulyje finansavimo priemonė, kuria sudaroma galimybė teikti pagalbą nepriklausomai nuo to, ar susijusių trečiųjų šalių vyriausybės ir valdžios institucijos davė sutikimą;
(2)
Europos Sąjungos sutarties (toliau - ES sutartis) 2 straipsnyje nustatyta, kad Sąjunga yra grindžiama šiomis vertybėmis: pagarba žmogaus orumui, laisve, demokratija, lygybe, teisine valstybe ir pagarba žmogaus teisėms, įskaitant mažumoms priklausančių asmenų teises. Tos vertybės yra bendros valstybėms narėms, kurių visuomenėje vyrauja pliuralizmas, nediskriminavimas, tolerancija, teisingumas, solidarumas ir moterų bei vyrų lygybė;
(3)
pagal ES sutarties 2 straipsnį ir 3 straipsnio 3 dalį, taip pat pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 8 straipsnį moterų ir vyrų lygybė yra viena pagrindinių Sąjungos vertybių ir tikslų, todėl Sąjunga turi skatinti lyčių lygybę visose savo veiklos srityse ir įtraukti šį aspektą į visas savo veiklos sritis;
(4)
vadovaujantis ES sutarties 21 straipsniu Sąjungos veiksmai tarptautinėje arenoje turi būti grindžiami principais, paskatinusiais jos pačios sukūrimą, būtent demokratijos, teisinės valstybės, žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių visuotinumo ir nedalomumo, pagarbos žmogaus orumui, lygybės ir solidarumo principais bei Jungtinių Tautų Chartijos ir tarptautinės teisės principų laikymusi;
(5)
laikantis Sąjungos išorės veiksmų principų ir tikslų, žmogaus teisių, demokratijos, teisinės valstybės ir gero valdymo propagavimas bei integracinio ir tvaraus ekonomikos augimo skatinimas sudaro du pagrindinius Sąjungos vystymosi politikos ramsčius. Įsipareigojimas gerbti, propaguoti ir saugoti žmogaus teises bei demokratinius principus yra vienas svarbiausių Sąjungos sutartinių santykių su trečiosiomis šalims elementų;
(6)
2011 m. gruodžio 12 d. Europos Sąjungos Vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai ir Europos Komisijos bendrame komunikate „Žmogaus teisės ir demokratija - svarbiausias ES išorės veiksmų elementas. Veiksmingesnio požiūrio formavimas“ pasiūlytos konkrečios priemonės Sąjungos požiūrio į žmogaus teises ir demokratiją veiksmingumui didinti;
(7)
nustatyta priemone siekiama prisidėti siekiant Sąjungos išorės veiksmų tikslų, įskaitant jos vystymosi politikos, visų pirma tikslų, išdėstytų Bendroje Tarybos, Taryboje posėdžiavusių Europos Sąjungos valstybių narių vyriausybių atstovų, Europos Parlamento ir Komisijos deklaracijoje dėl Europos Sąjungos vystymosi politikos „Bendras Europos sutarimas“ ir 2011 m. spalio 13 d. Komisijos komunikate „ES vystymosi politikos poveikio didinimas: Pokyčių darbotvarkė“ ir tų Sąjungos politikos sričių, kurios daro poveikį Europos žmogaus teisėms, įskaitant tikslus, išdėstytus ES strateginėje programoje ir veiksmų plane žmogaus teisių ir demokratijos srityje, Tarybos priimtus 2012 m. birželio 25 d.;
(8)
vadovaujantis ES strategine programa ir veiksmų planu žmogaus teisių ir demokratijos srityje siekiant į šio reglamento įgyvendinimą Sąjungoje įtraukti žmogaus teisių principus, Sąjunga turėtų taikyti teisėmis grindžiamą požiūrį, apimantį visas žmogaus teises - pilietines ir politines, ekonomines, socialines ar kultūrines;
(9)
Sąjungos įnašas demokratijos ir teisinės valstybės, žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių propagavimo ir apsaugos srityse įtvirtintas Visuotinėje žmogaus teisių deklaracijoje, Tarptautiniame pilietinių ir politinių teisių pakte, Tarptautiniame ekonominių, socialinių ir kultūrinių teisių pakte ir kituose Jungtinių Tautų (JT) priimtuose dokumentuose dėl žmogaus teisių, taip pat atitinkamuose regioninio lygio dokumentuose dėl žmogaus teisių;
(10)
lyčių lygybė, moterų teisės, įskaitant moterų įgalinimą, ir nediskriminavimas yra pagrindinės žmogaus teisės ir yra labai svarbios socialinio teisingumo srityje, taip pat kovojant su nelygybe. Jų propagavimas turėtų būti vienas iš horizontaliųjų šio reglamento prioritetų;
(11)
demokratija ir žmogaus teisės yra neatsiejamai susijusios ir yra vienas kitą stiprinantys dalykai, kaip primenama 2009 m. lapkričio 18 d. Tarybos išvadose dėl paramos demokratijai ES plėtojant išorės santykius. Pagrindinės laisvės - minties, sąžinės, religijos ar tikėjimo, saviraiškos, susirinkimų ir asociacijų - yra politinio pliuralizmo, demokratinio proceso ir atviros visuomenės būtinos išankstinės sąlygos, o demokratinė kontrolė, šalies vidaus atskaitomybė ir valdžių atskyrimas yra būtini siekiant išlaikyti nepriklausomas teismines institucijas ir teisinę valstybę, kurios savo ruožtu būtinos veiksmingai žmogaus teisių apsaugai užtikrinti;
(12)
uždavinys kurti ir palaikyti žmogaus teisių kultūrą ir remti nepriklausomos pilietinės visuomenės formavimąsi, be kita ko, stiprinant tokios visuomenės vaidmenį atitinkamose šalyse ir siekiant, kad demokratija tarnautų visiems - nors ir itin neatidėliotinas ir sunkus uždavinys besiformuojančios demokratijos valstybėse, iš tiesų yra nuolatinis iššūkis visų pirma atitinkamos šalies žmonėms, bet kuris jokiu būdu nesumažina tarptautinės bendruomenės įsipareigojimų. Šiam uždaviniui vykdyti būtinos įvairios institucijos, be kita ko, nacionaliniai demokratiniai parlamentai ir vietos lygiu renkamos asamblėjos, kurios užtikrina dalyvavimą, atstovavimą, gebėjimą reaguoti ir atskaitomybę. Šiame kontekste ypač daug dėmesio turėtų būti skiriama šalims, kuriose vyksta pereinamasis procesas, taip pat yra susidariusi nestabili padėtis arba pasibaigęs konfliktas. Turėtų būti atsižvelgiama į perėjimo į demokratiją procesų praktiką ir patirtį, įgytą įgyvendinant Sąjungos plėtros ir kaimynystės politiką;
(13)
siekiant veiksmingai, skaidriai, laiku ir lanksčiai spręsti tuos klausimus nustojus galioti Reglamentui (EB) Nr. 1889/2006, ir toliau reikia konkrečių finansinių išteklių bei atskiros finansavimo priemonės, kuri galėtų būti toliau nepriklausomai taikoma;
(14)
Sąjungos pagalba pagal šį reglamentą turėtų būti sukurta tokiu būdu, kad papildytų įvairias kitas Sąjungos politikos, susijusios su demokratija ir žmogaus teisėmis, įgyvendinimo priemones. Tos priemonės yra įvairios - nuo politinio dialogo ir diplomatinių demaršų iki įvairių finansinio ir techninio bendradarbiavimo priemonių, įskaitant geografines ir temines programas. Sąjungos pagalba taip pat turėtų papildyti labiau su krizėmis susijusius veiksmus, vykdomus pagal priemonę, kuria prisidedama prie stabilumo ir taikos, nustatytą Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. 230/2014 (5), įskaitant skubius veiksmus, kurių reikia pirmais pereinamojo proceso etapais;
(15)
pagal šį reglamentą Sąjunga turi teikti pagalbą siekiant kartu su pilietine visuomene spręsti pasaulinio, regioninio, nacionalinio ir vietos masto žmogaus teisių ir demokratizacijos klausimus. Tuo tikslu pilietinė visuomenė turi būti suprantama, kaip apimanti visų rūšių nuo valstybės nepriklausomų asmenų ar grupių, kurių veikla padeda propaguoti žmogaus teises ir demokratiją, įskaitant žmogaus teisių gynėjus, kaip apibrėžta JT deklaracijoje dėl asmenų, grupių ir visuomenės institucijų teisės ir pareigos remti ir ginti visuotinai pripažintas žmogaus teises ir pagrindines laisves (Deklaracijoje dėl žmogaus teisių gynėjų), socialinius veiksmus. Įgyvendinant šį reglamentą turėtų būti tinkamai atsižvelgiama į vietos lygiu vykdomas konkrečioms šalims skirtas Sąjungos žmogaus teisių strategijas;
(16)
be to, kadangi demokratijos ir žmogaus teisių tikslai turi būti vis labiau įtraukiami į visas išorės veiksmų finansines priemones, Sąjungos pagalba pagal šį reglamentą dėl jos pasaulinio pobūdžio ir veiksmų nepriklausomumo nuo atitinkamų trečiųjų šalių vyriausybių ir valdžios institucijų sutikimo, turėtų atlikti konkrečią papildomąją funkciją. Ta funkcija turėtų suteikti galimybę bendradarbiauti ir kurti partnerystę su pilietine visuomene opiais žmogaus teisių ir demokratijos klausimais, tokiais kaip migrantų naudojimosi žmogaus teisėmis ir prieglobsčio prašytojų ir šalies viduje perkeltų asmenų teisės, ir sudarys sąlygas lanksčiai ir esant būtinybei aktyviai reaguoti į kintančias aplinkybes arba paramos gavėjų poreikius ar krizės laikotarpius. Šiuo reglamentu Sąjungai taip pat turėtų būti suteikta galimybė numatyti ir remti konkrečius tikslus ir priemones tarptautiniu lygiu, kurie nėra susiję geografiškai ar su krizėmis ir kuriems reikia taikyti tarptautinį požiūrį arba kurie gali apimti veiksmus ir Sąjungoje, ir įvairiose trečiosiose šalyse. Be to, šis reglamentas turėtų sudaryti būtiną pagrindą veiksmams, kaip antai paramai nepriklausomoms Sąjungos atliekamoms rinkimų stebėjimo misijoms, kuriems reikalinga darni politika, vienoda valdymo sistema ir bendri veiklos standartai;
(17)
demokratijos plėtojimas ir stiprinimas pagal šį reglamentą gali potencialiai apimti strateginės paramos teikimą nacionaliniams demokratiniams parlamentams ir konstitucinėms asamblėjoms, visų pirma siekiant stiprinti jų gebėjimus remti ir plėtoti demokratinių reformų procesą;
(18)
Sąjunga ypač daug dėmesio turėtų skirti šalims ir skubos situacijoms, kuriose žmogaus teisėms ir pagrindinėms laisvėms kyla didžiausias pavojus ir kuriose tos teisės ir laisvės negerbiamos ypač akivaizdžiai ir sistemingai. Tokiais atvejais politiniai prioritetai turėtų būti skatinti laikytis atitinkamos tarptautinės teisės, teikti apčiuopiamą paramą ir veiklos priemones vietos pilietinei visuomenei ir prisidėti prie jos darbo, atliekamo labai sudėtingomis aplinkybėmis. Tokiose šalyse ar situacijose ir tam, kad patenkintų skubius žmogaus teisių gynėjų ir demokratijos srities aktyvistų apsaugos poreikius, Sąjunga turėtų turėti galimybę lanksčiai ir laiku reaguoti naudodama greitesnes ir lankstesnes administracines procedūras ir įvairius finansavimo mechanizmus. Tai turėtų būti ypač svarbu tais atvejais, kai pasirinkta procedūrinė tvarka galėtų daryti tiesioginį poveikį priemonių veiksmingumui arba pagalbos gavėjams galėtų kilti didelė bauginimo, keršijimo ar kitokia rizika;
(19)
konfliktinėse situacijose Sąjunga pagal atitinkamas ES gaires turėtų skatinti visas konflikto šalis laikytis savo teisinių įsipareigojimų pagal tarptautinę humanitarinę teisę. Be to, šalyse, kuriose vyksta pereinamasis procesas, Sąjungos pagalba pagal šį reglamentą turėtų būti remiama politinių subjektų, įsipareigojusių kurti demokratinę pliuralistinę daugiapartinę sistemą, atsiradimui tinkama aplinka. Šiuo reglamentu taip pat turėtų būti siekiama remti demokratines struktūras, įgaliojimų pasidalijimą ir atskaitingas viešąsias institucijas;
(20)
ES rinkimų stebėjimo misijos svariai ir sėkmingai prisideda prie demokratinių procesų trečiosiose šalyse. Tačiau demokratijos propagavimas ir rėmimas yra kur kas daugiau nei tik rinkimų procesas, todėl reikėtų atsižvelgti į visus rinkimų ciklo etapus. Taigi išlaidos ES rinkimų stebėjimo misijoms neturėtų sudaryti neproporcingai didelės viso pagal šį reglamentą galimo finansavimo dalies;
(21)
turėtų būti pabrėžta ES specialiojo įgaliotinio žmogaus teisių klausimais pareigų sukūrimo svarba. ES specialusis įgaliotinis žmogaus teisių klausimais turėtų prisidėti prie Sąjungos veiksmų ir žmogaus teisių politikos vieningumo, suderinamumo bei veiksmingumo ir turėtų padėti užtikrinti, kad visos Sąjungos priemonės būtų naudojamos ir valstybių narių veiksmai būtų vykdomi nuosekliai, kad būtų pasiekti Sąjungos politikos tikslai;
(22)
Sąjunga turėtų siekti kuo efektyviau naudoti turimus išteklius, kad jos išorės veiksmų poveikis būtų optimalus. Tai turėtų būti pasiekta užtikrinus Sąjungos išorės veiksmų priemonių nuoseklumą bei tarpusavio papildomumą ir šio reglamento, kitų Sąjungos išorės veiksmų finansavimo priemonių bei kitų sričių Sąjungos politikos sinergiją. Be to, pagal Sąjungos išorės veiksmų finansavimo priemones sukurtos programos turėtų vienos kitas stiprinti;
(23)
Sąjunga ir valstybės narės ankstyvame programavimo proceso etape turi siekti reguliariai keistis informacija ir konsultuotis tarpusavyje, kad skatintų savo atitinkamos veiklos tarpusavio papildomumą. Be to, Sąjunga turėtų konsultuotis su kitais paramos teikėjais ir atitinkamais subjektais;
(24)
prireikus Komisija ir Europos išorės veiksmų tarnyba (EIVT) turėtų reguliariai ir dažnai keistis nuomonėmis ir informacija su Europos Parlamentu. Be to, Europos Parlamentui ir Tarybai turėtų būti suteikta galimybė susipažinti su dokumentais, kad jie galėtų naudotis teise tikrinti pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 182/2011 (6) turėdami reikiamą informaciją. Imantis priemonių pagal šį reglamentą turėtų būti tinkamai atsižvelgiama į Europos Parlamento ir Tarybos nuomonę;
(25)
Sąjunga, atitinkamais atvejais pasitelkdama savo delegacijas, turėtų kuo anksčiau programavimo proceso metu siekti reguliariai keistis informacija ir konsultuotis su pilietine visuomene visais lygiais, be kita ko, trečiosiose šalyse, kad būtų sudarytos palankesnės sąlygos pilietinės visuomenės atitinkamam dalyvavimui ir būtų užtikrintas reikšmingas jos dalyvavimas tame procese;
(26)
siekiant pritaikyti šio reglamento taikymo sritį prie sparčiai kintančios padėties trečiosiose šalyse, pagal SESV 290 straipsnį Komisijai turėtų būti deleguoti įgaliojimai priimti aktus dėl šio reglamento priede nustatytų prioritetų. Ypač svarbu, kad atlikdama parengiamąjį darbą Komisija tinkamai konsultuotųsi, taip pat ir su ekspertais. Atlikdama su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą ir rengdama jų tekstus Komisija turėtų užtikrinti, kad atitinkami dokumentai būtų vienu metu, laiku ir tinkamai perduodami Europos Parlamentui ir Tarybai;
(27)
įgyvendinimo įgaliojimais, susijusiais su pagal šį reglamentą remiamų veiksmų programavimu ir finansavimu, turėtų būti naudojamasi laikantis Reglamento (ES) Nr. 182/2011. Atsižvelgiant į tų įgyvendinimo aktų pobūdį, ypač į tai, kad jais nustatomos politikos gairės, ir į jų finansinį poveikį, juos priimant iš esmės turėtų būti taikoma nagrinėjimo procedūra, išskyrus techninių įgyvendinimo priemonių, susijusių su nedideliu finansiniu poveikiu, atvejus;
(28)
Sąjungos išorės veiksmų finansavimo priemonių įgyvendinimo bendros taisyklės ir procedūros nustatytos Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) Nr. 236/2014 (7);
(29)
šiuo reglamentu jo taikymo laikotarpiui nustatomas finansinis paketas, kuris Europos Parlamentui ir Tarybai metinės biudžeto procedūros metu turi būti svarbiausia orientacinė suma pagal 2013 m. gruodžio 2 d. Tarpinstitucinio Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos susitarimo dėl biudžetinės drausmės, bendradarbiavimo biudžeto klausimais ir patikimo finansų valdymo (8) 17 punktą;
(30)
EIVT struktūra ir veikimas nustatyti Tarybos sprendime 2010/427/ES (9);
(31)
kadangi šio reglamento tikslų, t. y. propaguoti demokratiją ir žmogaus teises visame pasaulyje, valstybės narės negali deramai pasiekti, o dėl siūlomų veiksmų masto ir poveikio tų tikslų būtų geriau siekti Sąjungos lygmeniu, laikydamasi ES sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo, Sąjunga gali patvirtinti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šiuo reglamentu neviršijama to, kas būtina nurodytiems tikslams pasiekti;
(32)
tikslinga užtikrinti sklandų perėjimą be pertraukų nuo Reglamento (EB) Nr. 1889/2006 prie šio reglamento ir šio reglamento taikymo trukmę suderinti su Tarybos reglamento (ES, Euratomas) Nr. 1311/2013 (10) taikymo trukme. Todėl šis reglamentas turėtų būti taikomas nuo 2014 m. sausio 1 d. iki 2020 m. gruodžio 31 d.,
PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:
1 straipsnis
Dalykas ir tikslai
Šiuo reglamentu nustatoma Europos demokratijos ir žmogaus teisių rėmimo priemonė 2014-2020 m. (toliau - EDŽTRP), pagal kurią Sąjunga teikia pagalbą demokratijos ir teisinės valstybės, pagarbos visoms žmogaus teisėms ir pagrindinėms laisvėms vystymui ir stiprinimui.
Tokia pagalba visų siekiama:
a)
remti, plėtoti ir stiprinti demokratiją trečiosiose šalyse stiprinant dalyvaujamąją ir atstovaujamąją demokratiją bei bendrą demokratinį ciklą, visų pirma stiprinant aktyvų pilietinės visuomenės vaidmenį šiame cikle ir teisinę valstybę bei gerinant rinkimų procesų patikimumą, visų pirma vykdant ES rinkimų stebėjimo misijas;
b)
didinti pagarbą žmogaus teisėms ir pagrindinėms laisvėms ir skatinti jų paisyti, kaip išdėstyta JT Visuotinėje žmogaus teisių deklaracijoje ir kituose tarptautiniuose bei regioniniuose žmogaus teisių apsaugos dokumentuose, stiprinti jų apsaugą, propagavimą, įgyvendinimą ir stebėseną, visų pirma remiant atitinkamas pilietinės visuomenės organizacijas, žmogaus teisių gynėjus ir represijų bei pažeidimų aukas.
2 straipsnis
Taikymo sritis
1. Sąjungos pagalba dėmesys skiriamas šioms sritims:
a)
parama dalyvaujamajai ir atstovaujamajai demokratijai bei jų stiprinimu, vadovaujantis bendru demokratinio ciklo požiūriu, įskaitant parlamentinę demokratiją, ir parama demokratizacijos procesams vietos, nacionaliniu ir tarptautiniu lygiais, daugiausia pasitelkiant pilietinės visuomenės organizacijas, inter alia:
i)
skatinant asociacijų ir susirinkimų laisvę, nekliudomą asmenų judėjimą, nuomonės ir saviraiškos laisvę, įskaitant politinę, meninę ir kultūrinę saviraišką, nekliudomą prieigą prie informacijos, laisvą spaudą ir nepriklausomą pliuralistinę tradicinę bei IRT grindžiamą žiniasklaidą, interneto laisvę ir kovos su administracinėmis kliūtimis naudotis šiomis laisvėmis priemones, įskaitant kovą su cenzūra, visų pirma priimant ir įgyvendinant atitinkamus teisės aktus;
ii)
stiprinant teisinę valstybę, skatinant teismų ir įstatymų leidžiamosios valdžios nepriklausomybę, remiant ir vertinant teisines bei institucines reformas bei jų įgyvendinimą ir propaguojant teisę kreiptis į teismą, taip pat remiant nacionalines žmogaus teisių institucijas;
iii)
remiant ir stiprinant Tarptautinį baudžiamąjį teismą, ad hoc tarptautinius baudžiamuosius teismus ir pereinamojo laikotarpio teisingumo sistemos procesus, taip pat tiesos ir susitaikymo priemones;
iv)
remiant perėjimą prie demokratijos ir reformas, kuriomis siekiama užtikrinti veiksmingą ir skaidrią demokratinę ir šalies vidaus atskaitomybę ir priežiūrą, be kita ko, saugumo ir teisingumo sektoriuose, ir stiprinant kovos su korupcija priemones;
v)
skatinant politinį pliuralizmą ir demokratinį politinį atstovavimą, taip pat skatinant moterų ir vyrų, visų pirma socialiai atskirtų ir pažeidžiamų grupių atstovų, tiek kaip rinkėjų, tiek kaip kandidatų, politinį dalyvavimą demokratinių reformų procese vietos, regionų ir nacionaliniu lygiu;
vi)
stiprinant vietos demokratiją užtikrinant geresnį pilietinės visuomenės organizacijų ir vietos valdžios institucijų bendradarbiavimą, tokiu būdu gerinant politinį atstovavimą artimiausiu piliečiams lygmeniu;
vii)
skatinant moterų ir vyrų dalyvavimą lygiomis teisėmis visuomeniniame, ekonominiame ir politiniame gyvenime, taip pat remiant lyčių lygybę, moterų dalyvavimą sprendimų priėmimo procesuose ir politinį atstovavimą moterims, visų pirma politinio pereinamojo, demokratizacijos ir valstybės kūrimo procesų metu;
viii)
skatinant neįgaliųjų dalyvavimą lygiomis teisėmis visuomeniniame, ekonominiame ir politiniame gyvenime, įskaitant priemones, kuriomis sudaromos palankesnės sąlygos naudotis susijusiomis laisvėmis, taip pat remiant jų lygias galimybes, nediskriminavimą ir politinį atstovavimą jiems;
ix)
remiant priemones, kuriomis siekiama sudaryti palankesnes sąlygas taikiam visuomenės sluoksnių susitaikymui, įskaitant paramą pasitikėjimo stiprinimo priemonėms, susijusioms su žmogaus teisėmis ir demokratizacija;
b)
žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių rėmimu ir gynimu, kaip skelbiama JT Visuotinėje žmogaus teisių deklaracijoje ir kituose tarptautiniuose bei regioniniuose dokumentuose pilietinių, politinių, ekonominių, socialinių ir kultūrinių teisių srityje, daugiausia pasitelkiant pilietinės visuomenės organizacijas, inter alia:
i)
mirties bausmės panaikinimui ir moratoriumų nustatymui siekiant ją panaikinti, ir, kai ji vis dar taikoma, jos panaikinimo propagavimui ir būtiniausių tarptautinių standartų laikymuisi;
ii)
kankinimo, netinkamo elgesio ir kitokio žiauraus, nežmoniško ir žeminančio elgesio ar baudimo, taip pat asmenų prievartinio dingimo atvejų prevencijai ir kankinimo aukų reabilitacijai;
iii)
žmogaus teisių gynėjų rėmimui, apsaugai ir pagalbai jiems, be kita ko, tenkinant skubius jų apsaugos poreikius, pagal JT deklaracijos dėl žmogaus teisių gynėjų 1 straipsnį; siekiant šių tikslų. įskaitant ilgesnio laikotarpio paramą ir galimybę gauti prieglobstį, galėtų būti taikomas žmogaus teisių gynėjų mechanizmas;
iv)
kovai su rasizmu ir ksenofobija, taip pat įvairių rūšių diskriminacija, įskaitant diskriminaciją dėl lyties, rasės, odos spalvos, kastos, etninės ar socialinės kilmės, genetinių ypatybių, kalbos, religijos ar tikėjimo, politinių ar kitų pažiūrų, priklausymo tautinei mažumai, nuosavybės, luomo, negalios, amžiaus, seksualinės orientacijos ir lytinės tapatybės;
v)
minties, sąžinės ir religijos ar tikėjimo laisvei, be kita ko, imantis priemonių, skirtų visų formų neapykantai, netolerancijai ir diskriminacijai dėl religijos ar tikėjimo panaikinti, ir skatinant toleranciją bei pagarbą religijų ir kultūrų įvairovei visuomenėse ir tarp jų;
vi)
čiabuvių tautų teisėms, kaip išdėstyta JT deklaracijoje dėl čiabuvių tautų teisių, inter alia, pabrėžiant jų dalyvavimo su jais susijusių projektų rengime svarbą ir teikiant paramą siekiant sudaryti palankesnes sąlygas jų bendravimui su tarptautiniais mechanizmais ir dalyvavimui juose;
vii)
asmenų, priklausančių tautinėms ar etninėms, religinėms ir kalbinėms mažumoms, teisėms, kaip išdėstyta JT tautinėms arba etninėms, religinėms ir kalbinėms mažumoms priklausančių asmenų teisių deklaracijoje;
viii)
lesbiečių, gėjų, biseksualių, translyčių ir interseksualių asmenų (LGBTI) teisėms, įskaitant priemones, kuriomis siekiama dekriminalizuoti homoseksualumą, kovoti su homofobiniu ir transfobiniu smurtu ir persekiojimu, taip pat skatinti LGBTI asmenų susirinkimų, asociacijų ir saviraiškos laisvę;
ix)
moterų teisėms, išdėstytoms JT konvencijoje dėl visų formų diskriminacijos panaikinimo moterims ir jos fakultatyviniame protokole, įskaitant priemones, kuriomis kovojama su visų rūšių smurtu prieš moteris ir mergaites, visų pirma moterų lyties organų žalojimu, priverstinėmis ir iš anksto suplanuotomis santuokomis, nusikaltimais dėl garbės, smurtu šeimoje ir seksualiniu smurtu ir prekyba moterimis ir mergaitėmis;
x)
vaiko teisėms, išdėstytoms JT vaiko teisių konvencijoje ir jos fakultatyviniuose protokoluose, įskaitant kovą su vaikų darbu, prekyba vaikais ir vaikų prostitucija, taip pat vaikų ėmimu į kariuomenę ir vaikų kareivių naudojimu, taip pat vaikų apsaugą nuo diskriminacijos neatsižvelgiant į jų rasę, odos spalvą, lytį, kalbą, religiją ar tikėjimą, politines ar kitas pažiūras, nacionalinę, etninę ar socialinę kilmę, nuosavybę, negalią, luomą ar kitas aplinkybes;
xi)
neįgaliųjų teisėmis, kaip išdėstyta JT neįgaliųjų teisių konvencijoje;
xii)
ekonominėms, socialinėms ir kultūrinėms teisėms, įskaitant teisę į tinkamą gyvenimo lygį, ir pagrindiniams darbo standartams;
xiii)
įmonių socialinei atsakomybei, visų pirma įgyvendinant JT pagrindinius verslo ir žmogaus teisių principus, taip pat laisvei užsiimti verslu, kaip išdėstyta Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos 16 straipsnyje;
xiv)
švietimui, mokymui ir stebėsenai žmogaus teisių ir demokratijos srityje;
xv)
paramai vietos, regioninėms, nacionalinėms arba tarptautinėms pilietinės visuomenės organizacijoms, dalyvaujančioms saugant, propaguojant ar ginant žmogaus teises ir pagrindines laisves;
xvi)
pagerintų sąlygų ir standartų laikymosi kalėjimuose propagavimui, kad jie atitiktų žmogaus orumo ir pagrindinių teisių reikalavimus;
c)
tarptautinės žmogaus teisių, teisingumo, lyčių lygybės, teisinės valstybės ir demokratijos apsaugos, taip pat tarptautinės humanitarinės teisės rėmimo sistemos stiprinimu, visų pirma:
i)
teikiant paramą tarptautinėms ir regioninėms priemonėms ir įstaigoms žmogaus teisių, teisingumo, teisinės valstybės ir demokratijos srityse;
ii)
skatinant pilietinės visuomenės bendradarbiavimą su tarptautinėmis ir regioninėmis tarpvyriausybinėmis organizacijomis, taip pat remiant pilietinės visuomenės veiklą, įskaitant nevyriausybinių organizacijų gebėjimų stiprinimą siekiant skatinti ir stebėti tarptautinių ir regioninių priemonių, susijusių su žmogaus teisėmis, teisingumu, teisine valstybe ir demokratija, įgyvendinimą;
iii)
organizuojant mokymą tarptautinės humanitarinės teisės klausimais, skleidžiant apie ją informaciją ir remiant jos vykdymą;
d)
pasitikėjimo demokratinių rinkimų procesais ir įstaigomis, taip pat jų patikimumo bei skaidrumo didinimu visais rinkimų ciklo etapais, visų pirma:
i)
vykdant ES rinkimų stebėjimo misijas ir kitas rinkimų procesų stebėsenos priemones;
ii)
prisidedant prie vietos pilietinės visuomenės organizacijų rinkimų stebėjimo gebėjimų ugdymo regioniniu ir vietos lygiais ir remiant jų iniciatyvas skatinti dalyvavimą rinkimų procese ir su juo susijusioje tolesnėje veikloje;
iii)
remiant priemones, skirtas nuosekliam rinkimų procesų integravimui į demokratinį ciklą, platinant informaciją apie ES rinkimų stebėjimo misijų rekomendacijas ir jas įgyvendinant, visų pirma bendradarbiaujant su pilietinės visuomenės organizacijomis, taip pat bendradarbiaujant su atitinkamomis viešosiomis institucijomis, įskaitant parlamentus ir vyriausybes, laikantis šio reglamento;
iv)
propaguojant taikius rinkimų procesų rezultatus, rinkiminio smurto mažinimą ir tai, kad visi visuomenės sluoksniai pripažintų patikimus rezultatus.
2. Visais atvejais, kai tai svarbu šiame reglamente nurodytoms priemonėms, atsižvelgiama į nediskriminavimo bet kokiu pagrindu, lyčių aspekto integravimo, dalyvavimo, įgalinimo, atskaitomybės, atvirumo ir skaidrumo principus.
3. Šiame reglamente nurodytos priemonės įgyvendinamos trečiųjų šalių teritorijoje arba yra tiesiogiai susijusios su trečiosiose šalyse susidarančiomis situacijomis, arba su pasaulinio masto ar regioniniais veiksmais.
4. Šiame reglamente nurodytomis priemonėmis atsižvelgiama į konkrečias krizės ar skubos atvejų ypatybes ir į šalis ar situacijas, kuriose esama rimtos pagrindinių laisvių stokos, žmonių saugumui kyla didžiausia rizika ar žmogaus teisių organizacijos ir gynėjai veikia sudėtingiausiomis sąlygomis.
3 straipsnis
Sąjungos pagalbos koordinavimas, nuoseklumas ir papildomumas
1. Pagal šį reglamentą teikiama Sąjungos pagalba atitinka bendrą Sąjungos išorės veiksmų sistemą, ir ja papildoma pagal kitas išorės pagalbos priemones arba susitarimus teikiama pagalba.
2. Siekdamos didinti Sąjungos išorės veiksmų veiksmingumą, nuoseklumą ir darnumą, Sąjunga ir valstybės narės ankstyvame programavimo proceso etape siekia reguliariai keistis informacija ir konsultuotis tarpusavyje, kad skatintų savo atitinkamos veiklos papildomumą ir nuoseklumą tiek sprendimų priėmimo lygiu, tiek veiksmų vietoje. Tokios konsultacijos gali paskatinti vykdyti Sąjungos ir valstybių narių bendrą programavimą arba bendrą veiklą. Be to, Sąjunga konsultuojasi su kitais paramos teikėjais ir subjektais.
3. Prireikus Komisija ir EIVT reguliariai keičiasi nuomonėmis ir informacija su Europos Parlamentu.
4. Sąjunga siekia reguliariai keistis informacija ir konsultuotis su pilietine visuomene visais lygiais, įskaitant trečiosiose šalyse. Visų pirma, kai tai įmanoma ir vadovaudamasi atitinkamomis procedūromis, Sąjunga teikia technines gaires ir paramą, susijusią paraiškų teikimo procedūromis.
4 straipsnis
Bendras programavimo ir įgyvendinimo pagrindas
1. Sąjungos pagalba pagal šį reglamentą įgyvendinama laikantis Reglamento (ES) Nr. 236/2014 ir taikant toliau nurodytas priemones:
a)
strateginius dokumentus, kaip nurodyta 5 straipsnyje, ir, atitinkamais atvejais, patikslintas jų redakcijas;
b)
metines veiksmų programas, individualias priemones ir paramos priemones pagal Reglamento (ES) Nr. 236/2014 2 ir 3 straipsnius;
c)
specialias priemones pagal Reglamento (ES) Nr. 236/2014 2 straipsnį.
2. Jeigu programavimas arba programų peržiūros atliekamos paskelbus Reglamento (ES) Nr. 236/2014 17 straipsnyje nurodytą laikotarpio vidurio peržiūros ataskaitą (toliau - laikotarpio vidurio peržiūros ataskaita,) atsižvelgiama į toje ataskaitoje pateiktus rezultatus, nustatytus faktus ir išvadas.
5 straipsnis
Strateginiai dokumentai
1. Strateginiuose dokumentuose, remiantis Sąjungos prioritetais, tarptautine padėtimi ir pagrindinių partnerių veikla, nustatoma Sąjungos pagalbos teikimo pagal šį reglamentą strategija. Jie dera su bendru šio reglamento tikslu, kitais tikslais, taikymo sritimi ir principais.
2. Strateginiuose dokumentuose nustatomos Sąjungai finansuoti šio reglamento galiojimo laikotarpiu atrinktos prioritetinės sritys, konkretūs tikslai, numatomi rezultatai ir veiklos rezultatų rodikliai. Šiuose dokumentuose taip pat nurodomas orientacinis lėšų bendras paskirstymas ir paskirstymas pagal prioritetines sritis, tam tikrais atvejais nurodant intervalą.
3. Strateginiai dokumentai tvirtinami laikantis Reglamento (ES) Nr. 236/2014 16 straipsnio 3 dalyje nustatytos nagrinėjimo procedūros. Strateginiai dokumentai atnaujinami tokia pat tvarka, jei tai būtina iš esmės pasikeitus aplinkybėms ir politikai.
6 straipsnis
Teminiai prioritetai ir deleguotieji įgaliojimai
Konkretūs tikslai ir prioritetai, kurių turi būti siekiama teikiant Sąjungos pagalbą pagal šį reglamentą, išvardyti priede.
Komisija įgaliojama priimti deleguotuosius aktus, kuriais iš dalies keičiami priede nustatyti teminiai prioritetai. Visų pirma, paskelbus laikotarpio vidurio peržiūros ataskaitą ir remiantis joje pateiktomis rekomendacijomis, Komisija ne vėliau kaip 2018 m. kovo 31 d. priima deleguotąjį aktą, kuriuo iš dalies keičiamas priedas.
7 straipsnis
Įgaliojimų delegavimas
1. Įgaliojimai priimti 6 straipsnyje nurodytus deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami šiame straipsnyje nustatytomis sąlygomis.
2. 6 straipsnyje nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami šio reglamento galiojimo laikotarpiui.
3. Europos Parlamentas arba Taryba gali bet kada atšaukti 6 straipsnyje nurodytus deleguotuosius įgaliojimus. Sprendimu dėl įgaliojimų atšaukimo nutraukiami tame sprendime nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus. Sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje arba vėlesnę jame nurodytą dieną. Jis nedaro poveikio jau galiojančių deleguotųjų aktų galiojimui.
4. Apie priimtą deleguotąjį aktą Komisija nedelsdama vienu metu praneša Europos Parlamentui ir Tarybai.
5. Pagal 6 straipsnį priimtas deleguotasis aktas įsigalioja tik tuo atveju, jeigu per du mėnesius nuo pranešimo Europos Parlamentui ir Tarybai apie šį aktą dienos nei Europos Parlamentas, nei Taryba nepareiškia prieštaravimų arba jeigu dar nepasibaigus šiam laikotarpiui ir Europos Parlamentas, ir Taryba praneša Komisijai, kad prieštaravimų nereikš. Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva tas laikotarpis pratęsiamas dviem mėnesiais.
8 straipsnis
Komitetas
Komisijai padeda Demokratijos ir žmogaus teisių komitetas. Tas komitetas - tai komitetas, kaip nustatyta Reglamente (ES) Nr. 182/2011.
9 straipsnis
Galimybė susipažinti su dokumentais
Kad Europos Parlamentas ir Taryba galėtų naudotis savo teise tikrinti turėdami reikiamą informaciją, jiems, laikantis taikytinų taisyklių, suteikiama galimybė susipažinti su visais tam reikalingais EDŽTRP dokumentais.
10 straipsnis
Finansinis paketas
Šio reglamento įgyvendinimo 2014-2020 m. laikotarpiu finansinis paketas yra 1 332 752 000 EUR.
Metinius asignavimus patvirtina Europos Parlamentas ir Taryba, neviršydami daugiametėje finansinėje programoje nustatytų ribų.
11 straipsnis
Europos išorės veiksmų tarnyba
Šis reglamentas taikomas laikantis Sprendimo 2010/427/ES.
12 straipsnis
Įsigaliojimas
Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
Jis taikomas nuo 2014 m. sausio 1 d. iki 2020 m. gruodžio 31 d.
Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
Priimta Strasbūre 2014 m. kovo 11 d.