РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) № 1195/2014 НА КОМИСИЯТА
от 29 октомври 2014 година
за налагане на временно изравнително мито върху вноса на определена дъгова пъстърва с произход от Турция
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 597/2009 на Съвета от 11 юни 2009 г. относно защитата срещу субсидиран внос от държави, които не са членки на Европейската общност (1), и по-специално член 12 от него,
след консултации с държавите членки,
като има предвид, че:
А. ПРОЦЕДУРА
1. Започване на процедурата
(1)
На 15 февруари 2014 г. с известие, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (2) (известието за започване на процедура), Европейската комисия (Комисията) обяви започването на антисубсидийна процедура по отношение на вноса в Съюза на определена дъгова пъстърва с произход от Турция (засегнатата държава) въз основа на член 10 от Регламент (ЕО) № 597/2009 (основния регламент). Поправка на Известието за започване на процедура беше публикувана в Официален вестник на 4 септември 2014 г. (3)
(2)
Комисията започна разследването вследствие на жалба, подадена на 3 януари 2014 г. от Danish Aquaculture Association (жалбоподателя) от името на производители, които представляват повече от 25 % от общото производство в Съюза на определена дъгова пъстърва. Жалбата съдържаше prima facie доказателства за субсидиране на определена дъгова пъстърва и за съществена вреда, произтичаща от субсидирането, които Комисията счете за достатъчно основание за започването на разследване.
(3)
В съответствие с член 10, параграф 7 от основния регламент преди започване на процедурата Комисията уведоми правителството на Турция (ПТ), че е получила надлежно документирана жалба, в която се твърди, че субсидираният внос на определена дъгова пъстърва с произход от Турция причинява съществена вреда на промишлеността на Съюза. Комисията покани ПТ на консултации с цел изясняване на положението във връзка със съдържанието на жалбата и постигане на взаимно приемливо решение.
(4)
ПТ прие поканата за консултации и впоследствие те бяха проведени. По време на консултациите не се стигна до взаимно приемливо решение. След провеждането на консултациите бяха получени коментари от ПТ. Комисията взе предвид коментарите.
2. Паралелна антидъмпингова процедура
(5)
На 15 февруари 2014 г. с известие, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (4), Комисията също така обяви започването на антидъмпингово разследване по отношение на вноса в Съюза на същия продукт с произход от Турция.
(6)
Анализите на вредата, проведени в рамките на настоящото антисубсидийно разследване и в рамките на паралелното антидъмпингово разследване, се основават на едно и също определение за промишленост на Съюза, на едни и същи представителни производители от Съюза и на един и същ разследван период и доведоха до идентични заключения, освен ако не е посочено друго. Това беше счетено за целесъобразно с цел да се рационализира анализът на вредата и да се гарантира последователност на констатациите. По тази причина коментарите относно различни аспекти на вредата, направени в хода на една от тези процедури, бяха взети предвид и при двете разследвания.
3. Заинтересовани страни
(7)
В известието за започване Комисията прикани заинтересованите страни да се свържат с нея, за да вземат участие в разследването. Освен това Комисията специално информира жалбоподателите, другите известни производители от Съюза, ползвателите и вносителите, производителите износители в Турция и турските органи, както и сдруженията, за които е известно, че са засегнати, за започването на разследването и ги прикани да вземат участие.
(8)
Всички заинтересовани страни имаха възможността да изразят становището си относно започването на разследването и да поискат да бъдат изслушани от Комисията и/или от служителя по изслушванията при търговските процедури. Не бяха получени коментари.
4. Изготвяне на извадка
(9)
В известието за започване на процедурата Комисията обяви, че може да направи подбор чрез извадка на заинтересованите страни, по-специално на производителите от Съюза, несвързаните вносители и производителите износители в Турция в съответствие с член 27 от основния регламент.
4.1. Изготвяне на извадка от производители от Съюза
(10)
В известието си за започване на процедура Комисията обяви, че е направила временен подбор на извадка от производители от Съюза. В съответствие с член 27, параграф 1 от основния регламент и с оглед на факта, че промишлеността на Съюза е силно фрагментирана, като съществуват над 700 малки и средни предприятия производители (МСП), Комисията подбра извадка от производители въз основа на най-големия представителен обем на производството, за които е разумно да се очаква, че могат да бъдат разследвани в рамките на наличното време, като също така се има предвид географското разпределение и достатъчното обхващане на различните етапи и видове производство (производство на жива, прясна, замразена, филетирана и пушена пъстърва). Тази извадка се състоеше от девет производители от Съюза. Включените в извадката производители от Съюза представляваха повече от 12 % от общото производство на Съюза въз основа на посочените в жалбата данни. Комисията покани заинтересованите страни да изложат коментарите си по временната извадка. Не бяха получени коментари в рамките на крайния срок и по този начин временната извадка беше потвърдена. Извадката е представителна за промишлеността на Съюза.
4.2. Изготвяне на извадка от вносители
(11)
За да реши дали е необходимо изготвянето на извадка и ако е необходимо - да направи подбор на такава, Комисията поиска от несвързани вносители да предоставят информацията, посочена в известието за започване.
(12)
Три несвързани вносителя предоставиха поисканата информация и се съгласиха да бъдат включени в извадката. С оглед на малкия брой Комисията реши, че не е необходимо изготвяне на извадка.
4.3. Изготвяне на извадка от производители износители
(13)
За да реши дали е необходимо изготвянето на извадка и ако е необходимо - да направи подбор на такава, Комисията поиска от всички производители износители в Турция да предоставят информацията, посочена в известието за започване. Освен това Комисията се обърна към мисията на Република Турция в Европейския съюз с молба да посочи и/или да се свърже с други евентуални производители износители, които е възможно да проявят интерес към участие в разследването.
(14)
Осемнадесет групи от производители износители в Турция предоставиха исканата информация и се съгласиха да бъдат включени в извадката. Общият деклариран обем на износа за Съюза от тези дружества на определената дъгова пъстърва през 2013 г. представлява целият износ на Турция за Съюза.
(15)
В съответствие с член 27, параграф 1 от основния регламент Комисията подбра извадка от четири групи производители износители въз основа на най-големия представителен обем на износа за Съюза, за които е разумно да се очаква, че могат да бъдат разследвани в рамките на наличното време, като също така се има предвид географското разпределение. Включените в извадката дружества представляват почти 64 % от декларираните продажби за износ за Съюза и дружествата са разположени в два различни региона.
(16)
В съответствие с член 27, параграф 2 от основния регламент бяха проведени консултации с всички известни производители износители, които са засегнати, и с турските органи във връзка с подбора на извадката. Едно дружество оспори подбора на включените в представителната извадка дружества и заяви, че трябва да бъде включено в нея. То заяви, че се занимава изключително с производството, обработката и продажбата на пъстърва (т.е., че няма каквито и да било други дейности) и извършва това от 1971 г. насам, което го прави първия производител на разглеждания продукт в Турция. Освен това то твърди, че има значителни продажби на националния пазар и накрая - че е най-големият производител в региона на Мармара.
(17)
Комисията припомня, че подборът на включените в представителната извадка дружества е направен съгласно критерия за най-голям обем в съответствие член 27, параграф 1 от основния регламент, като се взема предвид броят на производителите, за които е разумно да се очаква, че могат да бъдат разследвани в рамките на наличното време. Тъй като предложената извадка представлява 64 % от износа на разглеждания продукт за Съюза, тази извадка е представителна за състоянието на турската промишленост. Освен това включените в извадката дружества са разположени в два различни региона (от трите представени региона), което се счита за достатъчно за целите на разследването. Поради това Комисията счита, че дружествата, включени в извадката, съответстват на най-големите представителни обеми на вноса, за които е разумно да се очаква, че могат да бъдат разследвани в рамките на наличното време.
5. Индивидуално разглеждане
(18)
Единадесет дружества или групи от дружества поискаха индивидуално разглеждане по силата на член 27, параграф 3 от основния регламент. На този етап от разследването Комисията не е взела решение относно искането за индивидуално разглеждане. Комисията ще реши дали да предостави индивидуално разглеждане на окончателния етап от разследването.
6. Отговори на въпросника
(19)
Комисията изпрати въпросници до ПТ, до всички включени в извадката дружества в Съюза, до трима вносители и до включените в извадката групи от производители износители в Турция.
(20)
Три дружества в рамките на група от турски производители износители поискаха освобождаване от задължението за предоставяне на отговори на въпросника. Едно от тези дружества заяви, че е осъществявало дейност главно в производството на лаврак и каракуда и че произвежда само малък обем от разглеждания продукт. Друго дружество управлява малък супермаркет и връзката му с разглеждания продукт е незначителна, а трето е било свързан вносител, който не е имал значителни продажби на разглеждания продукт през разследвания период. Комисията реши да освободи дружеството, управляващо малкия супермаркет, от задължението за попълване на отговорите на въпросника. Тя обаче продължи да отстоява позицията си, че дружеството, осъществяващо дейност главно в производството на лаврак и каракуда, както и свързаният вносител, трябва да попълнят въпросника, тъй като произведените (в случая на производителя износител) или търгуваните (в случая на свързания вносител) обеми въпреки това са били значителни.
(21)
Отговори на въпросника бяха получени от ПТ и от всички други включени в извадката групи от производители износители в Турция и дружествата, поискали индивидуално разглеждане.
7. Проверки на място
(22)
Комисията потърси и провери цялата информация, която счете за необходима за целите на временното определяне на субсидията, вредата от нея и интереса на Съюза. Бяха извършени проверки на място в съответствие с член 26 от основния регламент в помещенията на следните дружества:
а)
Производители от Съюза:
-
Aqualande SAS, Рокфор, Франция
-
Danaqua, Гриндстед, Дания
-
Danforel A/S, Гриндстед, Дания
-
Kongeåens Dambrug, ApS, Броруп, Дания
-
LaFo Forellen GmbH, Оберндорф, Германия
-
Hofer Forellen GmbH, Оберндорф, Германия
-
Zakład Hodowli Pstrąga w Zaporze - Mylof, Рител, Полша
-
Piszolla, S.L., Гуадалахара, Испания
-
Az.Agr. Trot. Erede Rossi Silvio Di Rossi Niccola, Сефро, Италия
-
Grupo Tres Mares, S.A., Ла Коруня, Испания
б)
Производители износители в Турция
-
Група от свързани дружества „GMS“, Бодрум, Турция:
-
Akyol Su Ürn.Ürt.Taș.Kom.İth.İhr.Paz.San. ve Tic. Ltd. Ști
-
Asya Söğüt Su Ürünleri Üretim Dahili Paz.ve İhr. Ltd.Ști
-
GMS Su Ürünleri Üretim İth. Paz. San. ve Tic. Ltd. Ști
-
Gűműsdoga Su Űrűnleri Űretim Ihracat Ithalat AȘ
-
Gümüș-Yel Su Ürünleri üretim İhracat ve İthalat Ltd. Ști
-
Hakan Komandit Șirketi
-
İskele Su Ürünleri Hayv.Gida Tur.Inș.Paz.Ihr.Ltd.Ști
-
Karaköy Su Ürünleri Üretim Paz.Tic.İhr. ve İth.Ltd.Ști
-
Özgü Su Ürün. Üret. Taș. Komis. İth. İhr. Paz. San. Ve Tic. Ltd. Ști
-
Група от свързани дружества „Kilic“, Бодрум, Турция:
-
Bafa Su Ürünleri Yavru Űretim Merkezi San Tic A.S,
-
Kilic Deniz Űrűnleri Űretimi Ihracat Ithalat ve Ticaret AȘ,
-
KLC Gida Ürünleri Ith.Ihr.Ve Tic.A.Ș,
-
Kilic Erșen Su Űrűnleri Ithalat Ihr. San ve Tic, Ltd. Ști,
-
Група от свързани дружества „Özpekler“, Денизли, Турция:
-
Özpekler Ins.Taah.Day. Tük. Mall.Su Ürün.San.ve Tic.,
-
Özpekler Ithalat Ihracat Su Ürünleri San.Ve Tic. Ltd. Sti,
-
Ternaeben Gida ve Su Ürünleri Ith. Ihr. San. ve Tic. Ltd. Ști (Ternaeben), Кайзери, Турция
в)
Правителството на Турция:
-
Министерството на икономиката, Анкара, Турция
-
Министерството на храните, земеделието и животновъдството, Анкара, Турция
г)
Вносители в Съюза, свързани с турски износители:
-
Spador S.R.L. (Spador)
-
Ternäben Service GmbH (TSG),
-
Ternäben Vertrieb GmbH (TVG)
д)
Производител от Съюза (преработвател), свързан с производител износител в Турция (Ternäben)
-
Ternäben Spółka z.o.o., Полша (TPL)
8. Разследван период и разглеждан период
(23)
Разследването на субсидията и вредата обхвана периода от 1 януари 2013 г. до 31 декември 2013 г. (разследвания период). Проучването на тенденциите, които имат значение за оценката на вредата, обхвана периода от 1 януари 2010 г. до края на разследвания период (разглеждания период).
Б. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
1. Разглеждан продукт
(24)
Разглежданият продукт е дъгова пъстърва (Oncorhynchus mykiss):
-
жива, с единично тегло, равно на или по-малко от 1,2 kg, или
-
прясна, охладена, замразена и/или пушена:
-
под формата на цели риби (с глави), независимо дали с хриле, независимо дали изкормени, с единично тегло, равно на или по-малко от 1,2 kg, или
-
без глави, независимо дали с хриле, независимо дали изкормени, с единично тегло, равно на или по-малко от 1 kg, или
-
под формата на филе с единично тегло, равно на или по-малко от 400 g,
с произход от Турция и понастоящем класирана в кодове по КН ex 0301 91 90, ex 0302 11 80, ex 0303 14 90, ex 0304 42 90, ex 0304 82 90 и ex 0305 43 00 (разглежданият продукт).
(25)
Както вече беше споменато в съображение 1, определението за разглеждания продукт е подлежало на поправка. Корекцията е била чисто редакционна и обхватът не е бил засегнат.
2. Сходен продукт
(26)
Разследването показа, че продуктът, произвеждан и продаван на турския национален пазар и/или изнасян за Съюза, и продуктът, произвеждан и продаван в Съюза от промишлеността на Съюза, имат едни и същи основни физически, технически и химически характеристики, както и една и съща основна употреба.
(27)
На този етап Комисията реши, че тези продукти следователно са сходни продукти по смисъла на член 2, буква в) от основния регламент.
3. Твърдения относно обхвата на продукта
(28)
Някои заинтересовани страни заявиха, че пушената пъстърва следва да се изключи от обхвата на продукта. Според тези страни съществуват различия в производствения процес и различия във физическите, техническите и химическите характеристики в сравнение с непушената пъстърва. Освен това турските органи заявиха, че структурата на разходите на производителите на пушени филета значително се е различавала от структурата на разходите на останалите производители, което показва, че пушените и непушените продукти не са един и същ продукт. И накрая, тези страни се позоваха на две предходни антидъмпингови разследвания по отношение на сходни продукти (едра дъгова пъстърва и сьомга), приключени съответно през 2004 г. (5) и 2005 г. (6), при които пушените продукти са били извън обхвата на продукта. Страните се позоваха по-специално на съображение 9 от Регламент (ЕО) № 437/2004 на Съвета (7), където според тях се посочва, че процесът на опушване променя основните качества на въпросния продукт. Въз основа на това пушената пъстърва следва да бъде изключена от обхвата на продукта в настоящото разследване.
(29)
Разследването показа, че различните форми на продукта - „прясна“, „охладена“, „замразена“ или „пушена“ пъстърва - обхванати от определението за разглеждания продукт, имат едни и същи основни физически, технически и химически характеристики. По-специално всички пъстърви са имали едни и същи присъщи качества (химически, хранителни или други) и обработката не е лишила рибата от тях, а само е довела до различни форми на продукта, които са били просто различни средства за консервиране на рибата преди по-нататъшната обработка, приготвяне, готвене или консумация. Поради това беше направено заключението, че консервирането чрез опушване не изменя съществено основните физически, технически и химически характеристики на продукта.
(30)
Що се отнася до различните производствени процеси и различните структури на разходите, страните не обясниха как това би могло да е оказало въздействие върху заключението, че пушените и непушените продукти са един и същ продукт. Във всеки случай всяка възможна разлика в производствените процеси като такава не оказва въздействие върху определението за обхвата на продукта. Освен това в този конкретен случай производственият процес и структурата на разходите за пушените филета в действителност не са се различавали значително от производствения процес и структурата на другите форми на представяне на пъстървата. Основният елемент на разходите на всяка форма на представяне на продукта са разходите за отглеждане, включващи основно разходите за фураж (рибно брашно и рибно масло), разходите за енергия и разходите за хайвер или млади екземпляри. Поради това твърденията в това отношение следва да бъдат отхвърлени.
(31)
В предходните разследвания, на които се позоваха заинтересованите страни, и за разлика от настоящото разследване, пушените продукти не са били включени в жалбата, довела до започването на разследвания по тези случаи. Поради това те не са били в обхвата на тези разследвания и следователно не са били разследвани. Съображение 9 от Регламент (ЕО) № 437/2004 на Съвета се отнася до твърдение на заинтересована страна, че замразените цели риби и рибни филета следва да се изключат от процедурата. Въпреки това при разследването не е било установено или конкретно заключено, че пушените продукти следва да бъдат изключени от обхвата на продукта. Въз основа на констатацията от настоящото разследване, че всички форми на представяне на пъстървата имат едни и същи основни физически, технически и химически характеристики, този аргумент следва да бъде отхвърлен.
(32)
Поради горните причини твърдението, че пушените продукти следва да бъдат изключени от обхвата на продукта, на този етап беше отхвърлено.
В. СУБСИДИЯ
1. Въведение
(33)
Жалбоподателят твърди, че ПТ субсидира своя сектор на аквакултурите. Жалбата съдържа prima facie доказателства за няколко практики на субсидиране, включени както в законодателството, така и в редица документи относно политиката, на които се основава държавната подкрепа за сектора.
(34)
Комисията направи преглед и анализира документите, представени в жалбата, както и допълнителните документи, предоставени в хода на разследването от ПТ и от включените в извадката производители износители, и установи, че всички тези документи показват, че секторът на аквакултурите в Република Турция се ползва с преференциално третиране в много области.
(35)
Решението на турските органи да субсидират конкретно сектора на аквакултурите датира от 2003 г. и е довело до прехвърлянето на големи суми публични средства на турски производители и износители през последните десет години.
(36)
Както беше посочено в съображения 3 и 4 по-горе, в рамките на предварително проведените консултации между ПТ и Комисията ПТ не оспори съществуването на никоя от разследваните схеми.
2. Разследвани схеми
(37)
Комисията изпрати въпросници на ПТ и на включените в извадката производители износители, като поиска информация относно следните схеми, за които се твърди, че включват отпускането на субсидии на сектора на аквакултурите.
-
Държавна подкрепа за инвестиции в сектора на аквакултурите
-
Освобождаване от мита
-
Освобождаване от ДДС
-
Данъчно облекчение
-
Помощ за премията за социално осигуряване (за вноските на работодателите)
-
Помощ за лихви
-
Предоставяне на земя
-
Помощ за данъка върху доходите
-
Помощ за премията за социално осигуряване (за вноските на наетите лица)
-
Преки субсидии, отпускани на производителите на пъстърва
-
Преки субсидии за производителите на пъстърва
-
Преки субсидии за биологичното производство на пъстърва
-
Специфично подпомагане за млади екземпляри пъстърва
-
Субсидирани заеми и застраховки за производителите на пъстърва
-
Нисколихвени инвестиционни заеми и бизнес заеми от Ziraat Bankasi
-
Нисколихвени инвестиционни заеми и бизнес заеми от Земеделски кредитни кооперативи
-
Пул за селскостопанско застраховане и ставки за помощ за премията
-
Субсидии за консултации
-
Субсидии за риболовни кораби
-
Закупуване на гориво за риболовни кораби (данъчно облекчение за потребление на гориво за кораби)
-
Бракуване на риболовни кораби
-
Други субсидии и други програми за субсидиране
3. Държавна подкрепа за инвестиции в сектора на аквакултурите
3.1. Въведение
(38)
ПТ е въвело схема за подпомагане на предприятия, които инвестират средства в определени сектори и региони, включително в сектора на аквакултурите. Целта на тази схема е:
-
увеличаване на производството и заетостта,
-
насърчаване на големи инвестиции, допринасящи за международната конкурентоспособност,
-
стимулиране на преките чуждестранни инвестиции,
-
подкрепяне на инвестициите за дейности за опазване на околната среда и за научноизследователски и развойни дейности в съответствие с целите, очертани в различните планове и годишни програми за развитие на Турция, които са посочени по-долу.
3.2. Правно основание
(39)
Следните правни разпоредби предвиждат държавна подкрепа за инвестиции в сектора на аквакултурите: Постановление № 2012/3305 на Турция, публикувано на 19 юни 2012 г., относно държавната подкрепа за инвестиции, и Комюнике № 2012/1, публикувано на 20 юни 2012 г., относно прилагането на постановлението относно държавната подкрепа за инвестиции, публикувани в Официален вестник № 28328 и № 28329 съответно.
3.3. Констатации от разследването
(40)
Въпреки че Постановление № 2012/3305 на Турция е приложимата схема за подпомагане за разследвания период, подобни разпоредби са били в сила от 2006 г. насам и дори преди това. Този факт е от значение, тъй като субсидиите, свързани със закупуването на дълготрайни активи, като например инвестиционните субсидии, могат да бъдат разпределени за разследвания период, дори ако те са били предоставени преди разследвания период.
(41)
Разследването потвърди съществуването на различни схеми за подпомагане от държавата. Производството на аквакултури е изрично посочено в приложение 2/A към Постановление № 2012/3305 сред секторите, които могат да се ползват от стимули като освобождаване от данък добавена стойност (ДДС), освобождаване от мита, данъчно облекчение, принос към инвестициите, помощ за премията за социално осигуряване (за вноските на работодателите), предоставяне на земя, помощ за лихвите, помощ за данъка върху доходите и помощ за премията за социално осигуряване (за вноските на наетите лица). Въз основа на степента на икономическо развитие на шестте региона, определени в Постановление № 2012/3305, интензитетът на помощта може да бъде различен.
(42)
Макар че разследването потвърди съществуването на програми за „регионално инвестиране“, никое от включените в извадката дружества не се е възползвало от всички схеми. Няколко от тях са се ползвали от освобождаване от ДДС и от мито, което важи в еднаква степен за всичките шест региона в Турция. Въпреки това, тъй като включените в извадката дружества са закупили машини и оборудване от дружества от Съюза в рамките на митническия съюз между ЕС и Турция, мито не е било дължимо. Освен това, тъй като Турция прилага система за данъчен кредит и ДДС върху продукцията, получените по време на разследвания период ползи са се състояли само в печелене на време (два месеца), докато данъчните органи възстановят ДДС на дружествата. Реалната полза би била лихвата, дължима на търговска банка за периода до възстановяването на ДДС. Тази полза е незначителна и не бе допълнително анализирана.
(43)
Едно от включените в извадката дружества се е ползвало от данъчно облекчение поради закупуването на машини в рамките на горепосоченото регламентиране на държавната подкрепа за инвестиции. Вместо общоприложимата данъчна ставка за корпоративния данък от 20 % то е платило само 4 %.
(44)
Същото включено в извадката дружество се е възползвало и от програмата за помощ за премията за социално осигуряване. Като притежател на удостоверение за насърчаване на инвестициите то се е ползвало с помощ за премията за социално осигуряване за вноските на работодателите и служителите. След като е осъществило инвестицията си, дяловете на работодателите и служителите за премията за социално осигуряване на дружеството, съответстващи на минималната работна заплата, са били освободени от Института за социално осигуряване за новосъздадени работни места. Министерството на икономиката е финансирало схемата.
3.4. Заключение
(45)
Държавната подкрепа за инвестиции временно се счита за субсидия по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) и параграф 2 от основния регламент, когато държавната подкрепа е под формата на данъчни стимули, т.е. когато държавните приходи иначе са дължими, но в действителност са били пропуснати или не са били събрани.
(46)
Субсидията е специфична и подлежаща на изравняване, тъй като ползата от нея е специфично ограничена до списък с икономически сектори. Достъпът до субсидията е допълнително ограничен до определени предприятия, извършващи дейност в определени сектори. Освен това субсидията не отговаря на изискванията за неспецифичност, предвидени в член 4, параграф 2, буква б) от основния регламент, като се имат предвид броят и качеството на ограниченията, приложими за определени сектори, най-вече тези, които я ограничават до определени видове предприятия или напълно изключват определени сектори.
(47)
Аквакултурите са изрично посочени в приложение 2А към постановлението като една от дейностите, които могат да се ползват от този вид освобождаване от данъци. В приложение 4 към постановлението се посочват секторите, които не могат да се ползват от стимули по тази схема.
(48)
Следователно съгласно член 3, параграф 2 от основния регламент горепосочените субсидии се считат за финансово участие от страна на правителството, което предоставя полза на получателите.
3.5. Изчисляване на размера на субсидията
(49)
Едно дружество се е възползвало от ползите по горепосочените схеми. Тази полза за дружеството обаче е сметната за незначителна.
4. Преки субсидии за производителите на пъстърва
4.1. Въведение
(50)
Преките субсидии на произведен килограм пъстърва са основната схема за субсидиране, която се прилага в полза на разглеждания продукт. Тези субсидии се преразглеждат всяка година като част от годишния преглед на селскостопанските субсидии.
4.2. Правно основание
(51)
Следните правни разпоредби предвиждат преки субсидии: Постановление № 2013/4463 на Турция относно селскостопанските субсидии през 2013 г., с дата 7 март 2013 г. и публикувано в Официален вестник № 28612 от 8 април 2013 г. (прилагано със задна дата, считано от 1 януари 2013 г.).
4.3. Констатации от разследването
(52)
Разследването потвърди съществуването на преки субсидии за пъстървата. Беше установено, че за разследвания период нивото на субсидията за килограм пъстърва е било определено на 0,65 TL/kg за производство до 250 тона годишно. Половината от тази сума (0,325 TL/kg) е била предоставена за произведени количества между 251 - 500 тона/годишно и не са били отпуснати субсидии за произведени количества над 500 тона. Субсидията е била предоставена на производителите на разглеждания продукт с лиценз от Министерството на храните, земеделието и животновъдството.
(53)
Преди да се направи каквото и да било плащане, е било необходимо производителите да бъдат регистрирани в системата за регистрация на аквакултури към Министерството на храните, земеделието и животновъдството. Те подлежат на редовни и внезапни инспекции.
(54)
Три от четирите включени в извадката групи от дружества са се ползвали от преки субсидии по време на разследвания период, тъй като те сами са отглеждали пъстървата. Най-голямата група - Ternaeben, обаче не е отглеждала пъстърва, а я е купувала (основно жива пъстърва и замразени цели риби) от несвързани производители и я е преработвала. Поради това тя не е получавала преки субсидии. В резултат на това възникна въпросът дали ползата от преките субсидии е приложима и за Ternaeben, и за останалите три включени в извадката групи от дружества, които не само са отглеждали, но и са купували определено количество пъстърва от несвързани дружества с цел преработка.
(55)
Във връзка с това Комисията подчертава, че разглежданият продукт обхваща както пряко субсидираната суровина, а именно живата пъстърва, така и продуктите надолу по веригата (пресни и замразени цели риби, филета, пушена пъстърва). Тъй като производството на жива пъстърва се субсидира и практически всички, които отглеждат пъстърва в Турция, се ползват от тази схема, всички производители на разглеждания продукт (а именно на жива пъстърва и продуктите надолу по веригата) се ползват от тази схема за пряко субсидиране, независимо от това дали те сами отглеждат пъстървата или я купуват с цел по-нататъшна преработка.
(56)
Ползата за производителите на разглеждания продукт при всички случаи може да бъде доказана. Във връзка с това Комисията сравни разходите за отглеждане на пъстърва на трите включени в извадката дружества, които сами отглеждат пъстървата (включително обоснованите и умерените по размер разходи за реализация, общите и административните разходи и печалбата) с цената, платена за закупуване на жива или охладена риба от несвързани доставчици. Комисията установи, че за трите дружества покупната цена за жива или охладена риба е била по-ниска от средните разходи за отглеждането.
(57)
Що се отнася до групата Ternaeben, Комисията сравни средните разходи за отглеждането на пъстърва на другите три включени в извадката дружества (включително обоснованите и умерените по размер разходи за реализация, общите и административните разходи и печалбата) с индивидуалната средна покупна цена, платена от Ternaeben за жива или охладена риба. Беше установено, че средните разходи за отглеждането на пъстърва на другите три включени в извадката дружества са по-високи от средната покупна цена, платена от групата Ternaeben. Беше установено, че платената от групата средна покупна цена е в съответствие с цената, платена от другите включени в извадката дружества.
(58)
Поради това Комисията счита, че включените в извадката дружества, дотолкова, доколкото са закупили пъстърва от несвързани дружества, също са се възползвали от схемата за пряко субсидиране.
(59)
Жалбоподателят твърди, че е извършено допълнително плащане за подпомагане на биологичното производство на пъстърва и производството на млади екземпляри на бройка. Разследването потвърди съществуването на допълнително плащане за подпомагане на биологичното производство на пъстърва. Въпреки това беше установено, че в Турция е съществувало само едно дружество за биологично производство на пъстърва, но то наскоро е изпаднало в несъстоятелност. В резултат на това през разследвания период не са били предоставяни субсидии за биологичното производство на пъстърва.
(60)
В допълнение Комисията установи, че специфичната подкрепа за производството на млади екземпляри е съществувала през 2012 г., но е била преустановена, считано от 2013 г., тъй като нивото на производството на млади екземпляри в Турция вече е било задоволило нуждите на пазара.
4.4. Заключение
(61)
Въз основа на констатациите от разследването Комисията стига до временното заключение, че посоченият по-горе публичен принос е под формата на директни безвъзмездни помощи по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка i) от основния регламент и следователно предоставя пряка полза на турските производители на пъстърва в съответствие с член 3, параграф 2 от основния регламент. Предоставя се „полза“, тъй като прякото финансиране (безвъзмездните средства) се предоставя от публичните органи без заплащането на лихвен процент или възнаграждение. Такива безплатно предоставяни средства обикновено не са налични на пазара.
(62)
Схемата за преки субсидии е специфична и подлежаща на изравняване по смисъла на член 4, параграф 2, буква а) от основния регламент, тъй като достъпът до нея е ограничен до определени предприятия. Предприятията в сектора на аквакултурите са изрично посочени и пъстървата е ясно определена като един от видовете, които се ползват от тази схема за субсидиране. Тези директни безвъзмездни помощи са специфични, тъй като предоставящата ги организация и законодателството, по което действа предоставящата организация, изрично ограничават достъпа до тези безвъзмездни средства само до предприятия, осъществяващи дейност в сектора на аквакултурите.
4.5. Изчисляване на размера на субсидията
(63)
Общата полза за дадено дружество е отговаряла на средния размер на получените по време на разследвания период преки субсидии за собствено отглежданата жива риба и средния размер на отпуснатите от ПТ субсидии, изчислен въз основа на общия размер на предоставените субсидии и разделен на общия размер на производството на пъстърва в Турция за закупената жива риба.
(64)
В таблицата по-долу е показан временно определеният размер на ползата от горепосочените безвъзмездни средства, като тя съответства на сумата, получена през разследвания период от засегнатите дружества.
Преки и непреки субсидии
Наименование на дружеството
Марж на субсидията
GMS
7,0 %
Kilic
9,6 %
Özpekler
6,8 %
Ternaeben
9,5 %
5. Субсидирани заеми
5.1. Въведение
(65)
Някои публични и частни правни субекти са предоставили преференциални заеми на дружества, осъществяващи дейност в сектора на аквакултурите. Основните засегнати правни субекти са описани по-долу.
(66)
Земеделските кредитни кооперативи (АСС) са частни правни субекти, създадени от земеделски производители (т.е. физически или юридически лица, които се занимават със земеделско производство) в Турция, с цел да се подпомогнат финансовите им нужди при тяхната работа.
(67)
Земеделската банка на Република Турция (Türkiye Cumhurriyeti Ziraat Bankasi или „Ziraat Bankasi“) е държавна банка и публичен орган, чиито акции се притежават изцяло от подсекретариата на Министерството на финансите. В рамките на правителствена програма, посочена в съображение 70 по-долу, която се прилага и за разследвания период, Ziraat Bankasi предоставя преференциални заеми за сектора на аквакултурите с цел насърчаване на земеделското производство и агробизнеса. За тази цел Министерският съвет ежегодно определя продължителността, процедурите и принципите на програмата, а Министерството на финансите прехвърля на Ziraat Bankasi останалата сума от плащането на лихвата, съответстваща на дисконтовия лихвен процент. Поради това се смята, че Ziraat Bankasi разполага с държавна власт и следователно е публичен орган.
(68)
Организацията за развитие на малките и средните предприятия (KOSGEB) е публичен орган, чиято цел е увеличаване на дела на малките и средните предприятия (МСП) в икономиката и социалното развитие чрез предоставяне на качествени услуги и помощ за развитие на конкурентоспособността на МСП и разпространяване на културата на предприемачество. KOSGEB попада в сферата на компетентност на Министерството на науката, промишлеността и технологиите и е частично независима.
(69)
Türk Eximbank (Eximbank) е създадена от турското правителство на 21 август 1987 г. с Постановление № 87/11914 в изпълнение на Закон № 3332 и е изцяло държавна банка и публичен орган, действащ като основен инструмент на турското правителство за насърчаване на износа в стратегията на Турция за устойчив износ. Eximbank е получила пълномощия от правителството да подкрепя външната търговия и турските изпълнители/инвеститори, които работят в чужбина, с цел увеличаване на износа на турския бизнес и за укрепване на неговата международна конкурентоспособност. Затова се смята, че Eximbank разполага с държавна власт и следователно е публичен орган.
5.2. Правно основание
(70)
Следните правни разпоредби предвиждат субсидирани заеми: Постановление № 2013/4271 на Турция, публикувано в Официален вестник № 28561 от 16 февруари 2013 г., относно разширяването на нисколихвените инвестиционни заеми и бизнес заемите от Ziraat Bankasi и АСС през 2013 г., Постановление № 2010/27612 на Турция, публикувано в Официален вестник на 15 юни 2010 г., относно заеми при нулев лихвен процент за МСП и Закон № 3332 на Турция, публикуван на 31 март 1987 г. в Официален вестник № 19417 (А) относно експортните заеми от Eximbank, турската банка за експортно кредитиране.
5.3. Констатации от разследването
(71)
Преференциалните заеми от Eximbank и KOSGEB бяха разследвани въз основа на съответните твърдения в жалбата по отношение на субсидираните заеми. Разследването потвърди съществуването на нисколихвени заеми. Все пак за никой от включените в извадката производители износители не беше установено да се е възползвал от заеми, предоставени от АСС.
(72)
Комисията установи, че по време на разследвания период едно дружество, включено в извадката, е получило четири преференциални заема от Ziraat Bankasi съгласно разпоредбите на Постановление № 4271/2013. В рамките на земеделските заеми Ziraat Bankasi е разширила инвестиционните заеми по отношение на закупуването на машини и оборудване, като банката е разширила и оперативните заеми с цел финансиране на оперативни разходи.
(73)
В допълнение към преференциалните заеми от Ziraat Bankasi едно от включените в извадката дружества е ползвало заем при нулев лихвен процент съгласно Постановление № 2010/27612, въз основа на което KOSGEB управлява различните програми за подпомагане на МСП. МСП, които работят в сектора на аквакултурите, също имат право да се възползват от тези програми за подпомагане.
(74)
Нещо повече, по време на разследването беше установено, че две от включените в извадката дружества са получили съответно два и шест нисколихвени заема от Eximbank. По време на проверката на място, осъществена от ПТ, представителят на Eximbank е потвърдил, че Eximbank отпуска заеми на турски износители при по-добри условия от обичайно предлаганите на пазара.
5.4. Заключение
(75)
Горепосочените нисколихвени заеми временно се считат за субсидия по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка i) и параграф 2 от основния регламент.
(76)
Въз основа на констатациите от разследването Комисията стига до заключението, че предоставената на получателя полза е под формата на намаление на лихвените проценти на заемите, получени за производство на аквакултури. Схемата - заеми с държавна подкрепа - предоставя полза на получателя на заемите, тъй като тези заеми се отпускат при финансови условия, които не съответстват на пазарните условия за заеми със сравним падеж. Те се отпускат под пазарните лихвени проценти.
(77)
Тези схеми са специфични по смисъла на член 4, параграф 2, буква а) от основния регламент, тъй като предоставящите ги органи или законодателството, по което действат предоставящите ги органи, изрично ограничават достъпа само до определени предприятия.
(78)
Поради това всички горепосочени заеми се считат за подлежащи на изравняване субсидии, които предоставят полза и са специфични по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) от основния регламент.
5.5. Изчисляване на размера на субсидията
(79)
В член 6, буква б) от основния регламент се предвижда, че ползите от преференциални заеми временно се изчисляват като разлика между сумата на изплатените лихви и стойността, която дружествата биха платили за подобен търговски заем на пазара. Като референтна стойност Комисията приложи среднопретегления лихвен процент за заемите в Турция за разследвания период с помощта на електронната платформа за търговия Bloomberg (индекс WAIRCOMM).
(80)
Ползата за разследвания период беше изчислена, като бе изчислена разликата между действително платената лихва през разследвания период и лихвата, която щеше да бъде платена въз основа на референтната стойност.
(81)
Изчислените маржове на субсидията за включените в извадката производители износители въз основа на тази методология са следните:
Преференциални заеми
Наименование на дружеството
Марж на субсидията
Kilic
0,1 %
Özpekler
0,3 %
6. Пул за селскостопанско застраховане и ставки за помощ за премията
6.1. Въведение
(82)
Законът за селскостопанското застраховане и Правилникът за принципите на прилагане на Пула за селскостопанско застраховане определят целта на правителството за предоставяне на застрахователно покритие срещу загуби на рибни запаси и улов от производители на пъстърва вследствие на множество възможни заболявания, природни бедствия, злополуки и т.н.
(83)
Видовете застраховки, които се включват в Пула за селскостопанско застраховане, са i) застраховка на реколтата, ii) застраховка на оранжерии, iii) застраховка на едър рогат добитък, iv) застраховка на дребен рогат добитък, v) застраховка на птици, и vi) застраховка на аквакултури.
6.2. Правно основание
(84)
Правното основание на тази програма е Законът за селскостопанското застраховане № 5363 и Постановление № 2012/4138 на Турция относно рисковете, продуктите и регионите в обхвата на Пула за селскостопанско застраховане и ставките за помощ за премията, публикувано в Официален вестник № 28537 от 23 януари 2013 г.
6.3. Констатации от разследването
(85)
Разследването потвърди съществуването на тази схема за субсидиране. Съгласно членове 12 и 13 от Закона за селскостопанското застраховане № 5363 и Постановление № 2012/4138 относно рисковете, продуктите и регионите в обхвата на Пула за селскостопанско застраховане и ставките за помощ за премията (Постановление № 2012/4138) производителите на продукти от аквакултури могат да се ползват от помощ от правителството за премията по застраховка, както се предвижда в член 1/6 от Постановление № 2012/4138.
(86)
Дружество, което иска да кандидатства пред Пула за селскостопанско застраховане, попълва проект на застрахователната полица, която желае. След това дружеството се проверява от Пула за селскостопанско застраховане за оценка на риска и му се предлага застрахователна полица, която включва и сумата на дължимата премия. Ако дружеството, което работи в сектора на селското стопанство, приеме офертата, правителството плаща половината от застрахователната премия.
(87)
Комисията установи, че селскостопанските производители в Турция като цяло не застраховат своята продукция. Само едно от включените в извадката дружества се е възползвало от програмата на правителството за помощ за застрахователната премия в продължение на 3 месеца от разследвания период. След това то е преминало към частен застраховател.
6.4. Заключение
(88)
На практика ползата от тази схема е под формата на намаление на финансовите разходи, направени за застраховането на аквакултурите. Схемата представлява субсидия по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка i) от основния регламент под формата на директни безвъзмездни помощи от правителството за производителите на пъстърва, както и „финансово участие“ по смисъла на основния регламент, тъй като получателят на субсидията се ползва от благоприятна застрахователна премия, която е далеч под нивото на предлаганите на пазара застрахователни премии за покритие на сравними рискове. Схемата предоставя полза по смисъла на член 3, параграф 2 от основния регламент. Ползата се равнява на разликата между премиите, предлагани в контекста на търговска застрахователна полица, и субсидираната премия.
(89)
Субсидията е специфична, тъй като предоставящата я организация и законодателството, по което действа предоставящата организация, изрично ограничават достъпа до тези безвъзмездни средства само до предприятия, осъществяващи дейност в сектора на селското стопанство, и дори изрично визират рисковете, на които са изложени производителите на аквакултури.
6.5. Изчисляване на размера на субсидията
(90)
Едно дружество се е възползвало от ползите по тази схема. Тази полза за дружеството обаче е сметната за незначителна.
6.6. Субсидии за консултации
(91)
Тази схема има за цел да осигури необходимите знания и ноу-хау на производителите на аквакултури, за модернизиране и увеличаване на производството и за повишаване на неговата ефективност. За никой от включените в извадката производители износители не беше установено да се е възползвал от тази схема по време на разследвания период.
6.7. Субсидии за гориво и за бракуване на риболовни кораби
(92)
Тези субсидии са свързани със закупуването на гориво за риболовни кораби или пък са свързани с бракуването на риболовни кораби. Плащанията на такива субсидии по-специално са от полза за риболовни дейности. За никой от включените в извадката производители износители не беше установено да се е възползвал от тези субсидии по време на разследвания период.
6.8. Заключение относно субсидирането
(93)
Комисията изчисли за всяка програма стойностите на подлежащите на изравняване субсидии по отношение на разследваните дружества в съответствие с разпоредбите на основния регламент и събра тези стойности, за да изчисли общия размер на субсидията за всяка група за разследвания период.
(94)
С цел да определи маржовете на общата субсидия Комисията най-напред изчисли процента на субсидиране, който е съотношението между размера на субсидията и общия оборот на дружеството. След това този процент бе използван, за да се изчисли субсидията, предоставена за износа на разглеждания продукт за Съюза през разследвания период.
(95)
След това бе изчислен размерът на субсидията в еквивалент на цяла риба на разглеждания продукт, изнасян за Съюза през разследвания период, и посочените по-долу маржове бяха изчислени като процент от цената CIF на същия износ в еквивалент на цяла риба.
(96)
За оказалите съдействие производители износители, които не са включени в извадката, Комисията изчисли среднопретегления марж на субсидията. Следователно този марж беше определен въз основа на маржовете за включените в извадката производители износители.
(97)
По отношение на всички други производители износители Комисията определи маржа на субсидията въз основа на наличните факти в съответствие с член 28 от основния регламент. За тази цел Комисията определи степента на съдействие на производителите износители. Степента на съдействие е обемът на износа на оказалите съдействие производители износители за Съюза, изразен като процент от общия обем на износа - както е докладвано в статистическите данни за вноса от Евростат - от засегнатата държава за Съюза.
(98)
Степента на съдействие в този случай е висока, тъй като вносът на оказалите съдействие производители износители представлява над 80 % от общия износ за Съюза по време на разследвания период. Въз основа на това Комисията реши да използва остатъчния марж на субсидията на равнището на включеното в извадката дружество с най-високия марж на субсидията.
Наименование на дружеството
Марж на субсидията
GMS
7,0 %
Kilic
9,7 %
Özpekler
7,1 %
Ternaeben
9,5 %
Среднопретеглена стойност на извадката
8,2 %
Марж на субсидията в национален мащаб
9,7 %
Г. ВРЕДА
1. Определение за промишленост на Съюза и производство на Съюза
(99)
По време на разследвания период сходният продукт е бил произвеждан от повече от 700 производители в Съюза. Те представляват „промишлеността на Съюза“ по смисъла на член 8, параграф 1 от основния регламент.
(100)
Общото производство на Съюза по време на разследвания период беше изчислено на около 170 милиона килограма „еквиваленти на цяла риба“ (WFE) въз основа на данни, предоставени от асоциации на националните и европейските производители, както и от отделни дружества. Както беше посочено в съображение 10, в извадката бяха подбрани девет производители от Съюза, които представляват повече от 12 % от общото производство на Съюза на сходния продукт.
2. Потребление на Съюза
(101)
Комисията определи потреблението на Съюза въз основа на изчисления общ обем на продажбите, осъществени от производителите от Съюза на пазара на Съюза, и на общия обем на вноса по данни от Евростат.
(102)
Общият обем на продажбите на производителите от Съюза беше изчислен, както е посочено в съображение 130 по-долу.
(103)
Що се отнася до обема на вноса, Евростат докладва данни за нетните тегла за продукти с шест различни кода по КН, а именно живи, пресни, охладени, замразени и/или пушени под формата на цели и/или изкормени риби или рибни филета. Нетните тегла бяха преобразувани в WFE с цел сравнение, като регистрираното в Евростат количество на вноса беше разделено на посочените по-долу коефициенти на преобразуване. Тези коефициенти на преобразуване бяха предоставени в жалбата и са често използвани в промишлеността.
Таблица 1
Коефициенти на преобразуване
Представяне на продукта
Коефициент
Живи
1,00
Пресни/охладени/замразени (изкормени)
0,85
Филета: пресни/охладени/замразени
0,47
Филета: Пушени
0,40
(104)
Съответните кодове по КН обхващат и други видове риба, които не са включени в обхвата на настоящото разследване, като кафява пъстърва (Salmo trutta), пъстърва от видовете Oncorhynchus clarki, Oncorhynchus aguabonita и Oncorhynchus gilae. Разследването обаче установи, че видовете, различни от разглеждания продукт, не се произвеждат в Турция или се произвеждат само в незначителни количества. Тази констатация беше основана на информацията, предоставена от турската промишленост на Федерацията на европейските производители на аквакултури (ФЕПА), и на други публични източници на информация (8), съпоставени, когато това е възможно, със съответните официални статистически данни на Турция. Въз основа на това беше направено заключението, че статистическите данни на Евростат са предоставили достатъчно надеждни и пълни данни за вноса.
(105)
Потреблението на Съюза, както беше установено, е останало стабилно през периода 2010 - 2011 г., след това е намаляло с 5 % между 2011 г. и 2012 г. и е спаднало с още 7 % между 2012 г. и разследвания период. Като цяло потреблението е отбелязало спад от 12 % през разглеждания период.
Таблица 2
Потребление на Съюза (kg WFE)
2010 г.
2011 г.
2012 г.
Разследван период
Общо потребление на Съюза
183 399 382
183 932 215
173 599 493
162 108 475
Индекс
100
100
95
88
Източник: ФЕПА, Евростат.
3. Внос от засегнатата държава
3.1. Обем и пазарен дял на вноса от засегнатата държава
(106)
Както беше посочено в съображение 103, Комисията установи обема на вноса, изразен в kg WFE, въз основа на данни от Евростат. Пазарният дял на вноса беше установен въз основа на обема на вноса от Турция и на общото потребление на Съюза.
(107)
Вносът в Съюза от засегнатата държава се е променял, както следва:
Таблица 3
Обем на вноса (в kg в „еквивалент на цяла риба“ (WFE) и пазарен дял
2010 г.
2011 г.
2012 г.
Разследван период
Обем на вноса от Турция (в kg WFE)
15 664 502
21 510 620
22 113 656
27 008 376
Индекс
100
137
141
172
Пазарен дял
9 %
12 %
13 %
17 %
Индекс
100
137
149
195
Източник: Евростат.
(108)
Въпреки спада в потреблението обемът на вноса на разглеждания продукт за Съюза е отбелязал стабилен ръст през разглеждания период и е нараснал общо със 72 %. Това е довело до увеличаване на съответния пазарен дял от 9 % през 2010 г. до 17 % през разследвания период, т.е. увеличение в размер на 8 процентни пункта или на 95 % през разглеждания период.
3.2. Цени на вноса от засегнатата държава и подбиване на цените
(109)
Комисията установи средните цени на вноса въз основа на данните на Евростат, като раздели общия обем на турския внос, изразен в kg WFE, на общата стойност на този внос. Подбиването на цените в резултат на вноса беше установено въз основа на данните на включените в извадката производители износители.
(110)
Средната цена на вноса в Съюза от засегнатата държава се е променяла, както следва:
Таблица 4
Цени на вноса (EUR/kg WFE)
2010 г.
2011 г.
2012 г.
Разследван период
Турция
2,63
2,78
2,83
2,75
Индекс
100
106
108
105
Източник: Евростат.
(111)
Средните цени на вноса на разглеждания продукт са се увеличили с 8 % между 2010 и 2012 г. и впоследствие са намалели с 3 % между 2012 г. и разследвания период. Като цяло средната цена на вноса се е увеличила с 5 % през разглеждания период.
(112)
Комисията определи подбиването на цените по време на разследвания период, като сравни: а) среднопретеглените продажни цени за всеки вид на продукта на включените в извадката производители от Съюза към несвързани клиенти на пазара на Съюза, коригирани на ниво франко завода; и б) съответните среднопретеглени цени за всеки вид на продукта на вноса от включените в извадката производители износители към първия независим клиент на пазара на Съюза, установени на база стойност, застраховка, навло (база CIF).
(113)
Сравнението на цените беше извършено за всеки вид на продукта по отношение на сделки, извършени на едно и също ниво на търговия, при необходимост със съответните корекции, и след приспадане на всички намаления и отстъпки. Резултатът от сравнението бе изразен като процент от оборота на включените в извадката производители от Съюза по време на разследвания период. Той показа, че е налице среднопретеглен марж на подбиване на цените, вариращ между 5 и 18 % от вноса от засегнатата държава на пазара на Съюза.
(114)
Един включен в извадката производител износител заяви, че Комисията следва да обърне подобаващо внимание на всяка разлика в нивото на търговия. Разследването обаче показа, че не съществуват разлики в нивото на търговия между включените в извадката производители от Съюза и включените в извадката производители износители в Турция. Поради това този аргумент следва да бъде отхвърлен.
(115)
Асоциацията на егейските износители (представляваща турските износители) и един производител износител заявиха, че промишлеността на Съюза е съсредоточена главно върху производството на произведена по биологичен начин пъстърва и розова пъстърва, които имат значително по-висока цена в сравнение с изнасяната от Турция пъстърва. Поради това те заявиха, че цените не са съпоставими. Както бе обяснено в съображение 113 по-горе обаче, сравненията на цените бяха направени за всеки отделен вид на продукта по отношение на сделки на същото ниво на търговия със съответните корекции при необходимост. В резултат на това ценовите разлики, дължащи се на различните видове на продукта, бяха надлежно взети под внимание.
(116)
Асоциацията на егейските износители също така заяви, че промишлеността на Съюза използва различни производствени процеси, водещи до различни оптични и органолептични характеристики и до разлика в срока на трайност. Беше изказано твърдението, че пъстървата, произведена от промишлеността на Съюза, има и различни диапазони на теглото в сравнение с пъстървата, произведена в Турция. Според твърдението всички тези елементи са оказвали въздействие върху сравнението на цените и поради това следва да бъдат взети под внимание. Не бяха представени обаче никакви доказателства за обосноваването на тези твърдения, нито пък доказателствата, събрани по време на разследването, бяха в подкрепа на тези твърдения. Както бе обяснено в съображение 113, сравненията на цените бяха направени за всеки отделен вид на продукта по отношение на сделки на същото ниво на търговия със съответните корекции при необходимост. С оглед на това всяка една разлика, дължаща се на различните видове на продукта, бе надлежно взета под внимание.
(117)
Поради това твърденията, направени по отношение на сравненията на цените, следва да бъдат отхвърлени.
4. Икономическо състояние на промишлеността на Съюза
4.1. Общи бележки
(118)
В съответствие с член 8, параграф 4 от основния регламент при проверката на въздействието на субсидирания внос върху промишлеността на Съюза беше направена оценка на всички икономически показатели, оказващи отражение върху състоянието на промишлеността на Съюза по време на разглеждания период.
(119)
Както беше посочено в съображение 10, за определянето на евентуалната вреда, понесена от промишлеността на Съюза, беше използвана извадка.
(120)
За определянето на вредата Комисията направи разграничение между макроикономическите и микроикономическите показатели за вредата. Комисията оцени макроикономическите показатели въз основа на данните, съдържащи се в жалбата, и данните, предоставени от ФЕПА и Евростат. Данните се отнасяха за всички производители от Съюза. Комисията оцени микроикономическите показатели въз основа на данните, съдържащи се в отговорите на въпросника, предоставени от включените в извадката производители от Съюза. Данните бяха свързани с включените в извадката производители от Съюза. И двата набора от данни бяха счетени за представителни за икономическото състояние на промишлеността на Съюза.
(121)
Макроикономическите показатели са: производство, производствен капацитет, използване на капацитета, обем на продажбите, пазарен дял, растеж, заетост, производителност и равнище на маржа на субсидията.
(122)
Микроикономическите показатели са: средни единични цени, разходи за единица продукция, разходи за труд, запаси, рентабилност, парични потоци, инвестиции, възвръщаемост на инвестициите и способност за привличане на капитал.
4.2. Макроикономически показатели
4.2.1. Производство, производствен капацитет и използване на капацитета
(123)
Данни за обема на производството на промишлеността на Съюза бяха получени от ФЕПА и от жалбоподателя. Данните на ФЕПА се събират на база франко рибовъдното стопанство и са свързани с уловената жива риба във всяка държава членка. Тъй като данните на ФЕПА обхващаха само част от разследвания период, те бяха допълнени от изчисленията на жалбоподателя. Освен това, тъй като данните на ФЕПА се събират на база франко рибовъдното стопанство и са свързани с уловената жива риба, както и за да се избегне двойното отчитане, делът на вноса от всички източници, предназначен за преработка (около 20 % от целия обем на вноса, с изключение на пушената риба, въз основа на информацията, предоставена в отговорите на въпросника от включените в извадката производители износители), беше добавен към производството на жива риба на ЕС.
(124)
Въз основа на това през разглеждания период общото производство на Съюза, производственият капацитет и използването на капацитета са се променяли, както следва:
Таблица 5
Производство, производствен капацитет и използване на капацитета
2010 г.
2011 г.
2012 г.
Разследван период
Обем на производството (kg WFE)
168 291 314
161 896 836
151 960 522
136 950 842
Индекс
100
96
90
81
Производствен капацитет (kg WFE)
220 309 323
215 689 275
209 607 237
183 616 771
Индекс
100
98
95
83
Използване на капацитета
76 %
75 %
72 %
75 %
Индекс
100
98
95
98
Източник: жалбоподател, ФЕПА, данни от включените в извадката производители от Съюза и от включените в извадката производители износители, Евростат.
(125)
Производството е намалявало през всяка година от разглеждания период. През разследвания период производството е намаляло с 19 % в сравнение с 2010 г. Това намаление е било по-силно изразено, отколкото спадът на потреблението през разглеждания период.
(126)
Производственият капацитет беше изчислен, като обемът на производството беше разделен на степента на използване на капацитета на включените в извадката производители от Съюза.
(127)
Производственият капацитет на промишлеността на Съюза е намалял със 17 % по време на разглеждания период. Констатациите от разследването показват, че редица производители от Съюза са закрили своите производствени съоръжения по време на разглеждания период, което е довело до намаляване на общия производствен капацитет на Съюза.
(128)
Степента на използване на капацитета на производителите от Съюза е била около 75 % през разглеждания период, като е намаляла с 1 процентен пункт между 2010 г. и края на разследвания период.
4.2.2. Обем на продажбите и пазарен дял
(129)
През разглеждания период обемът на продажбите и пазарният дял на промишлеността на Съюза са се променяли, както следва:
Таблица 6
Обем на продажбите и пазарен дял
2010 г.
2011 г.
2012 г.
Разследван период
Обем на продажбите на пазара на Съюза (kg WFE)
163 321 913
156 440 124
146 677 898
130 729 993
Индекс
100
96
90
80
Пазарен дял
89 %
85 %
84 %
81 %
Индекс
100
96
95
91
Източник: жалбоподател, ФЕПА, данни от включените в извадката производители от Съюза, Евростат.
(130)
Обемът на продажбите на промишлеността на Съюза беше установен въз основа на общия обем на производството, както бе описано в съображение 123, чрез приспадане на експортните продажби на промишлеността на Съюза.
(131)
Обемът на експортните продажби се основаваше на данни от Евростат, преобразувани в kg WFE. Другите видове пъстърва, евентуално включени в разглежданите кодове по КН, бяха счетени за незначителни, тъй като те не са били произвеждани в Съюза или са били произвеждани само в много малки количества. Поради това беше счетено, че Евростат е предоставил достатъчно надеждни данни за износа на дъгова пъстърва през разглеждания период.
(132)
По този начин обемът на продажбите на промишлеността на Съюза е намалявал постоянно между 2010 г. и разследвания период и като цяло с 20 % през целия разглеждан период. Тази отрицателна тенденция е била по-силно изразена от намалението на общото потребление през същия период, както беше описано в съображение 105.
(133)
В резултат на това пазарният дял на промишлеността на Съюза също е намалявал през разглеждания период и като цяло е намалял с 8 процентни пункта през същия период. В същото време турският внос се е увеличил със 72 %, а съответният пазарен дял - с 8 процентни пункта, както беше описано в съображение 108 по-горе, което съответства на загубата на пазарен дял на промишлеността на Съюза.
4.2.3. Растеж
(134)
Потреблението на Съюза е спадало от 2011 г. до края на разследвания период. Независимо от намаляващото търсене на пазара на Съюза вносът от Турция почти се е удвоил и е довел до нарастващ пазарен дял през разглеждания период. По този начин промишлеността на Съюза е изгубила част от пазарния си дял, докато разглежданият внос е успял да увеличи своя дял на намаляващия пазар на Съюза. В същото време обемът на производството на промишлеността на Съюза е намалял в по-голяма степен, отколкото се е свил пазарът, докато обемът на турския внос се е увеличил както в абсолютно, така и в относително изражение.
4.2.4. Заетост и производителност
(135)
През разглеждания период заетостта и производителността са се променяли, както следва:
Таблица 7
Заетост и производителност
2010 г.
2011 г.
2012 г.
Разследван период
Брой на наетите лица
3 692
3 413
3 144
2 862
Индекс
100
92
85
78
Производителност (kg WFE на наето лице)
45 578
47 431
48 332
47 847
Индекс
100
104
106
105
Източник: жалбоподател, ФЕПА, данни от включените в извадката производители от Съюза.
(136)
Заетостта в промишлеността на Съюза беше изчислена въз основа на общия обем на производството, разделен на производителността на включените в извадката производители от Съюза. Като се има предвид намаляването на обема на производството (таблица 5), равнището на заетост в промишлеността на Съюза е намаляло с 22 % по време на разглеждания период.
(137)
Тъй като заетостта е намаляла с по-голям темп, отколкото обемът на производството, приблизителната производителност на наето лице, измерена като продукция в kg WFE на едно наето лице, е нараснала с 5 % по време на разглеждания период.
4.2.5. Размер на подлежащите на изравняване субсидии и възстановяване от последиците от предишно субсидиране или дъмпинг
(138)
Всички маржове на субсидията са значително над нивото de minimis. Във връзка с въздействието на размера на подлежащите на изравняване субсидии върху промишлеността на Съюза, предвид обема и цените на вноса от Турция, може да се счита, че това въздействие не е незначително.
(139)
Тъй като това е първото антисубсидийно разследване по отношение на разглеждания продукт, не са налице данни, които предоставят възможност да се направи оценка на въздействието на евентуално предишно субсидиране или дъмпинг.
4.3. Микроикономически показатели
4.3.1. Цени и фактори, влияещи върху цените
(140)
През разглеждания период среднопретеглените единични продажни цени на включените в извадката производители от Съюза за несвързани клиенти в Съюза са се променяли, както следва:
Таблица 8
Продажни цени в Съюза
2010 г.
2011 г.
2012 г.
Разследван период
Средни единични продажни цени за несвързани клиенти EUR/kg WFE
2,76
2,91
2,89
2,95
Индекс
100
105
105
107
Производствени разходи за единица продукция EUR/kg WFE
2,73
2,84
2,89
2,98
Индекс
100
104
106
109
Източник: данни от включените в извадката производители от Съюза.
(141)
Средната единична продажна цена на включените в извадката производители от Съюза първо се е увеличила от 2,76 EUR на kg WFE през 2010 г. до 2,91 EUR през 2011 г., след което е намаляла на 2,89 EUR през 2012 г. и отново се е увеличила на 2,95 EUR през разследвания период. Като цяло средната продажна цена на включените в извадката производители от Съюза се е увеличила със 7 % през разглеждания период. Това увеличение обаче не е било достатъчно, за да отговори на паралелното увеличение на производствените разходи от 9 % през същия период. В резултат на това през разследвания период средната единична нетна продажна цена е паднала под производствените разходи за единица продукция.
(142)
Производствените разходи на включените в извадката производители от Съюза са нараснали от 2,73 EUR/kg WFE през 2010 г. на 2,84 EUR/kg WFE през 2011 г. През 2012 г. е отчетено по-умерено увеличение до 2,89 EUR. По-голямо увеличение до 2,98 EUR е настъпило през разследвания период, когато производствените разходи са надхвърлили средните единични продажни цени, което е направило производството на Съюза като цяло нерентабилно. Най-важният елемент на производствените разходи са разходите за фураж (рибно брашно и рибно масло) заедно с разходите за енергия и разходите за хайвер или млади екземпляри, които през разглеждания период са се увеличили и които поради това са отразени в увеличението на средните производствени разходи.
4.3.2. Разходи за труд
(143)
През разглеждания период средните разходи за труд на включените в извадката производители от Съюза са се променяли, както следва:
Таблица 9
Средни разходи за труд за наето лице
2010 г.
2011 г.
2012 г.
Разследван период
Средни разходи за труд за наето лице (в евро)
26 585
26 958
28 276
27 757
Индекс
100
101
106
104
Източник: данни от включените в извадката производители от Съюза.
(144)
Между 2010 г. и разследвания период средните разходи за труд за наето лице на включените в извадката производители в Съюза са се увеличили с 4 %. Това общо увеличение през разглеждания период е относително слабо и във всеки случай е под общото увеличение на разходите за труд (7,5 %) (9) и инфлацията (9,6 %) (10) в Съюза през същия период.
4.3.3. Запаси
(145)
Пъстървата е бързоразвалящ се продукт, който ако не е замразен, има срок на трайност под две седмици. Тъй като включените в извадката производители от Съюза не поддържат запаси от пъстърва след улова и не замразяват в значителна степен тяхното производство, в настоящото разследване нивата на запасите не се считат за значим показател за вредата.
4.3.4. Рентабилност, паричен поток, инвестиции, възвръщаемост на инвестициите и способност за привличане на капитал
(146)
През разглеждания период рентабилността, паричният поток, инвестициите и възвръщаемостта на инвестициите на включените в извадката производители от Съюза са се променяли, както следва:
Таблица 10
Рентабилност, паричен поток, инвестиции и възвръщаемост на инвестициите
2010 г.
2011 г.
2012 г.
Разследван период
Рентабилност на продажбите в Съюза за несвързани клиенти (процент от оборота на продажбите)
1,1 %
2,5 %
- 0,1 %
- 0,8 %
Индекс
100
230
- 13
- 88
Паричен поток (1 000 EUR)
- 1 242
2 828
1 715
- 5 210
Индекс
100
428
338
- 220
Инвестиции (1 000 EUR)
3 952
4 158
4 371
10 265
Индекс
100
105
111
260
Възвръщаемост на инвестициите
1,8 %
4,3 %
- 0,2 %
- 1,3 %
Индекс
100
238
- 13
- 74
Източник: данни от включените в извадката производители от Съюза.
(147)
Комисията определи рентабилността на включените в извадката производители от Съюза чрез изразяване на печалбата преди облагане с данъци от продажбите на сходния продукт на несвързани клиенти в Съюза като процент от оборота от тези продажби. През 2010 и 2011 г. рентабилността леко се е увеличила, но е останала на ниски нива, съвсем малко над нулевата стойност. Ситуацията се е влошила допълнително през 2012 г., когато рентабилността е станала отрицателна, и през разследвания период, когато загубите са се увеличили допълнително. Това, както беше обяснено в съображение 142, се дължи на възходящата тенденция в производствените разходи при невъзможност на промишлеността на Съюза да увеличи съответно цените си. През целия разглеждан период редица производители от Съюза са прекратили дейността си.
(148)
Нетният паричен поток е способността на производителите от Съюза сами да финансират дейностите си. Нетният паричен поток е отбелязал възходяща тенденция от 2010 до 2011 г., след което е започнал да спада. Между 2012 г. и разследвания период тенденцията значително се е влошила, което е довело до отрицателен общ кумулативен паричен поток през разглеждания период. Като цяло отрицателната тенденция на паричния поток следва низходящата тенденция на рентабилността, въпреки че отрицателният паричен поток през 2010 г. и значителният спад между 2012 г. и разследвания период са настъпили и в резултат на инвестициите, направени във връзка с усилията за консолидация, както е пояснено в съображение 149.
(149)
Инвестициите са се увеличили съвсем слабо през периода 2010 - 2012 г., докато през разследвания период е имало значително увеличение. Инвестициите са били свързани с придобиването на производствени съоръжения от дружества, преустановили дейността си, и/или с консолидацията на свързани дружества, а не със замяната на вече съществуващи активи или придобиването на допълнително и/или ново оборудване. По този начин върховата стойност в инвестициите, наблюдавана през разследвания период, е била свързана основно с консолидацията. Това се потвърждава от факта, че общите производствени мощности са намалели със 17 % през разглеждания период.
(150)
Възвръщаемостта на инвестициите представлява печалбата в процент от нетната балансова стойност на инвестициите. Възвръщаемостта на инвестициите е следвала същата тенденция като рентабилността, а именно: тя се е увеличавала от 2010 до 2011 г., като същевременно е оставала съвсем малко над точката на рентабилност. Възвръщаемостта на инвестициите след това е спаднала и през 2012 г. е станала отрицателна. През разследвания период тя е намаляла още повече. Това отрицателно развитие е резултат от факта, че промишлеността на Съюза не е била в състояние да повиши цените си въпреки тенденцията за нарастване на производствените разходи.
(151)
Що се отнася до способността за привличане на капитал, влошаването на способността на включените в извадката производители от Съюза да генерират парични постъпления за сходния продукт е влошило тяхното финансово състояние чрез намаляване на вътрешно генерираните средства. Що се отнася до финансирането от банки, са срещани все по-големи трудности при получаването на банково финансиране. Разследването установи, че като цяло способността за привличане на капитал се е влошила.
5. Заключение относно вредата
(152)
Разследването ясно показа, че на този етап промишлеността на Съюза е понесла съществена вреда. Вредата по-специално се е изразявала в загуба на пазарен дял и спад на рентабилността. В същото време вносът на разглеждания продукт е увеличил пазарния си дял и беше установено, че е подбивал цените на промишлеността на Съюза на пазара на Съюза.
(153)
Някои показатели за вреда, като единичната продажна цена, средните разходи за труд на наето лице, производителността и инвестициите, са се развили в положителна посока. По отношение на единичните продажни цени увеличението е било вследствие на увеличените производствени разходи. Това увеличение обаче не е компенсирало пълното увеличение на производствените разходи за единица, като по този начин е довело до отрицателна рентабилност през 2012 г. Както беше обяснено в съображение 144, увеличението на средните разходи за труд на наето лице на промишлеността на Съюза е било под общото увеличение на разходите за труд и инфлацията в Съюза. Промишлеността на Съюза е трябвало да намали броя на наетите лица, което е довело до увеличаване на производителността на всеки служител. Увеличаването на инвестициите е било свързано главно с придобиването на производствени съоръжения от дружества, преустановили дейността си, и/или с консолидацията, а не със замяната на вече съществуващи активи или придобиването на ново оборудване.
(154)
Повечето показатели за вреда са показали отрицателни тенденции. Промишлеността на Съюза е отбелязала понижаване на рентабилността, паричните потоци и възвръщаемостта на инвестициите. Рентабилността и възвръщаемостта на инвестициите, които са били съвсем малко над точката на рентабилност през 2010 и 2011 г., са станали отрицателни през 2012 г. и са спаднали още повече през разследвания период. В същото време обемът на производството, производственият капацитет, заетостта и пазарните дялове са намалели под натиска на субсидирания внос.
(155)
С оглед на изложеното по-горе Комисията на този етап стигна до заключението, че промишлеността на Съюза е понесла съществена вреда по смисъла на член 8, параграф 4 от основния регламент.
Д. ПРИЧИННО-СЛЕДСТВЕНА ВРЪЗКА
(156)
В съответствие с член 8, параграф 5 от основния регламент Комисията проучи дали субсидираният внос от засегнатата държава е нанесъл съществена вреда на промишлеността на Съюза. В съответствие с член 8, параграф 6 от основния регламент Комисията също така проучи дали е възможно и други известни фактори да са нанесли вреда на промишлеността на Съюза. Комисията се увери, че евентуалната вреда, причинена от фактори, различни от субсидирания внос от засегнатата държава, не е отдадена на субсидирания внос. Тези фактори са:
а)
внос от други трети държави;
б)
равнище на износа на промишлеността на Съюза;
в)
промяна на потреблението;
г)
конкуренция с други рибни видове;
д)
административна и регулаторна тежест, географски ограничения;
е)
ценови натиск, упражняван от големите търговци на дребно;
ж)
свръхинвестиции, финансови разходи, колебания в обменния курс и извънредни загуби, свързани със съдебни спорове.
1. Въздействие на субсидирания внос
(157)
С цел да установи наличието на причинно-следствена връзка между субсидирания внос на разглеждания продукт от Турция и понесената от промишлеността на Съюза вреда Комисията направи анализ на равнищата на обема и цените на субсидирания внос, както и на степента, в която те са допринесли за нанасянето на съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза.
(158)
Разследването показа, че субсидираният внос от засегнатата държава почти се е удвоил през разглеждания период. Това е довело до увеличаване на пазарния дял с 8 процентни пункта - от 9 % през 2010 г. до 17 % през разследвания период. Това е станало въпреки низходящата тенденция в потреблението. В същото време промишлеността на Съюза е загубила 8 процентни пункта от своя пазарен дял.
(159)
Средните цени на субсидирания внос са се увеличили с 5 % между 2010 г. и разследвания период. Това увеличение се е дължало на общото увеличение в производствените разходи. Въпреки това цените на вноса са останали на значително по-ниски нива от тези на промишлеността на Съюза. Субсидираният внос е подбил цените на промишлеността на Съюза със среден марж на подбиване на цените от 9 % през разследвания период. В същото време, предвид увеличения субсидиран внос на разглеждания продукт, който е упражнил значителен ценови натиск върху пазара на Съюза, промишлеността на Съюза не е била в състояние да повиши продажните си цени в достатъчна степен, така че да може да покрие увеличените си производствени разходи и при всички случаи не и над цените на субсидирания внос от Турция.
(160)
Беше констатирано, че увеличението на субсидирания внос от Турция и нарастването на неговия пазарен дял очевидно са съвпаднали със загубата на пазарен дял на промишлеността на Съюза, намаляването на обема на производство, производствения капацитет и заетостта, низходящата тенденция в рентабилността, паричните потоци и възвръщаемостта на инвестициите. Поради това беше счетено, че субсидираният внос упражнява натиск върху промишлеността на Съюза, което впоследствие е допринесло за нейната неспособност да увеличи продажните си цени в съответствие с разходите, за загубата на пазарен дял и за цялостното влошаване на икономическото и финансовото положение.
(161)
Въз основа на изложеното по-горе на този етап Комисията стигна до заключението, че влошаването на състоянието на промишлеността на Съюза трябва да бъде отдадено на нарастването на вноса на субсидирани цени с произход от Турция и че вносът е изиграл решаваща роля за съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза.
2. Въздействие на други фактори
2.1. Внос от трети държави
(162)
През разглеждания период обемът на вноса от други трети държави (Чили, Норвегия, Босна и Херцеговина и други) се е променял, както следва:
Таблица 11
Внос от трети държави
Държава
2010 г.
2011 г.
2012 г.
Разследван период
Общо от всички трети държави с изключение на засегнатата държава
Обем (kg WFE)
4 412 967
5 981 471
4 807 938
4 370 106
Индекс
100
136
109
99
Пазарен дял
2,4 %
3,3 %
2,8 %
2,7 %
Индекс
100
135
115
112
Средна цена (EUR/kg WFE)
2,63
2,85
2,80
2,94
Индекс
100
108
106
112
Източник: Евростат.
(163)
Обемът на вноса от всички други трети държави е бил на ниско равнище и дори леко е намалял през разглеждания период. Той се е увеличил между 2010 и 2011 г., но е спаднал впоследствие и е достигнал малко по-ниски обеми през разследвания период, отколкото в началото на разглеждания период през 2010 г. Пазарният дял е следвал подобна тенденция. Той се е увеличил между 2010 и 2011 г., но отново е спаднал през 2012 г. и през разследвания период. Като цяло техният пазарен дял леко се е увеличил от 2,4 % на 2,7 % по време на разглеждания период. В същото време вносът от Турция е бил на много по-високо ниво както по отношение на обема, така и по отношение на пазарните дялове, и е показал трайна възходяща тенденция.
(164)
Средните цени на вноса са се увеличавали през разглеждания период. Като цяло средните цени на вноса през разглеждания период са се увеличили с 12 %. Цените на вноса от други трети държави са били по-ниски от средните единични продажни цени на включените в извадката производители от Съюза, но по-високи от цените на турския внос, с изключение на 2012 г., когато те са били малко по-ниски.
(165)
С оглед на ниските и стабилни обеми на вноса, както и на ниските и сравнително стабилни пазарни дялове на всички други трети държави и техните ценови равнища, които са следвали общите ценови равнища в Съюза, Комисията на този етап стигна до заключението, че вносът от другите трети държави не е допринесъл за вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
2.2. Равнище на износа на промишлеността на Съюза
(166)
През разглеждания период обемът на износа на промишлеността на Съюза се е променял, както следва:
Таблица 12
Равнище на износа на производителите от Съюза
2010 г.
2011 г.
2012 г.
Разследван период
Обем на износа (kg WFE)
4 969 401
5 456 712
5 282 624
6 220 849
Индекс
100
110
106
125
Средна цена (EUR/kg WFE)
4,08
4,60
4,13
4,16
Индекс
100
113
101
102
Източник: Евроста
(167)
Продажбите за износ на промишлеността на Съюза са се увеличили с 25 % през разглеждания период. Пазарът на Съюза обаче е основният пазар за промишлеността на Съюза и неговият износ е представлявал само около 3 % от производството му през периода 2010 - 2011 г. и около 5 % през разследвания период. Експортните продажни цени на промишлеността на Съюза са били с около 30 % по-високи от средните продажни цени в Съюза, генерирайки по-високи печалби в сравнение с продажбите на пазара на Съюза.
(168)
Въз основа на това Комисията на този етап стигна до заключението, че равнището на износа на промишлеността на Съюза не е нарушило причинно-следствената връзка между субсидирания внос и вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
2.3. Промяна на потреблението
(169)
Потреблението на Съюза е останало стабилно от 2010 до 2011 г. и е намаляло с 12 % между 2011 г. и разследвания период, а като цяло е намаляло с 12 %. В контекста на намаляващото потребление субсидираният турски внос обаче е успял да увеличи пазарния си дял от 8 процентни пункта или 95 %, докато промишлеността на Съюза е загубила пазарен дял също от 8 процентни пункта. Следователно загубата на обема на продажбите и пазарния дял на промишлеността на Съюза не би могла да бъде обяснена единствено с общото намаление на потреблението. Следователно стабилното увеличение на субсидирания внос при свиващ се пазар на цени, подбиващи продажните цени на промишлеността на Съюза на пазара на Съюза, самостоятелно е причинило вреда и, както беше заключено в съображение 160, е имало решаваща роля.
(170)
Въз основа на това Комисията на този етап стигна до заключението, че намаляващото потребление, макар и да е могло да допринесе за вредата, понесена от промишлеността на Съюза, не би могло само по себе си да обясни вредата, понесена от промишлеността на Съюза, и следователно не би могло да наруши причинно-следствената връзка между субсидирания внос и вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
2.4. Конкуренция с други рибни видове
(171)
Асоциацията на егейските износители заяви, че съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза, е била причинена от конкуренцията с други рибни видове, като пангас, едра пъстърва и сьомга.
(172)
Що се отнася до пангаса, вносът е намалял с около 24 % през разглеждания период. Това е в контраст с увеличението на вноса на разглеждания продукт през същия период.
(173)
По отношение на другите рибни видове бе отбелязано, че според наличната информация, а именно публично достъпно проучване от Fødevareøkonomisk Institut на Университета в Копенхаген (11), едрата пъстърва и сьомгата са заместители, конкуриращи се в един и същ пазарен сегмент. За разлика от това пъстървата, предмет на настоящото разследване, се продава в различни пазарни сегменти и не съществува пряка взаимовръзка между цената на едрата пъстърва или сьомгата и цената на пъстървата, предмет на настоящото разследване.
(174)
Въз основа на това тези твърдения следва да бъдат отхвърлени.
(175)
Въз основа на това Комисията на този етап стигна до заключението, че конкуренцията с други рибни видове не е допринесла за вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
2.5. Административна и регулаторна тежест, географски ограничения
(176)
Асоциацията на егейските износители заяви също така, че съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза, е била причинена от административна и регулаторна тежест, както и от ограничения за използването на определени географски области за цели, свързани с аквакултурите.
(177)
Твърдяната причинно-следствена връзка между посочените административни и регулаторни изисквания и вредата не бе подкрепена с доказателства. По-специално не бе доказано, че административната и регулаторната рамка, включително географските ограничения по отношение на областите на разположение за цели, свързани с аквакултурите, е била променена по време на разглеждания период по такъв начин, че да е в състояние да причини вредата. В действителност тези посочени елементи просто характеризират цялостната икономическа и регулаторна среда на сектора на аквакултурите в Съюза и не могат да обяснят влошаването на положението на промишлеността на Съюза през разглеждания период. Следователно това твърдение следва да бъде отхвърлено.
(178)
Въз основа на това Комисията на този етап стигна до заключението, че твърдяните административна и регулаторна тежест и географски ограничения не са нарушили причинно-следствената връзка между субсидирания внос и вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
2.6. Ценови натиск, упражняван от големите търговци на дребно
(179)
Асоциацията на егейските износители и един от включените в извадката производители износители заявиха, че големите търговци на дребно в Съюза имат силна позиция при договаряне и че всяка вреда, понесена от производителите от Съюза, се дължи на ценовия натиск, упражняван от тези търговци на дребно, а не на вноса от Турция.
(180)
Нито един от големите търговци на дребно не се отзова и не оказа съдействие в настоящото разследване. Във всеки случай цените на турския внос са били субсидирани и са били под цените на промишлеността на Съюза през целия разглеждан период. През разследвания период маржовете на подбиване на цените са били между 5 и 18 %. При такъв сценарий предполагаемият ценови натиск, упражняван от големите търговци на дребно, не би могъл да обясни цялостното влошаване на икономическото и финансовото положение, и по-специално загубата на пазарен дял, а би могъл да има само незначителен принос за понесената вреда, ако въобще има някакъв принос.
(181)
Въз основа на това Комисията на този етап стигна до заключението, че всякакъв евентуален ценови натиск, упражняван от големите търговци на дребно, не би могъл да наруши причинно-следствената връзка между субсидирания внос и вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
2.7. Свръхинвестиции, финансови разходи, колебания в обменния курс и извънредни загуби, свързани със съдебни спорове
(182)
Асоциацията на егейските износители заяви, че влошените резултати поне на някои производители от Съюза са се дължали на свръхинвестиции, а не на турския внос. Същата страна освен това изказа твърдението, че спадът в рентабилността на промишлеността на Съюза отчасти се е дължал на увеличените финансови разходи, колебанията в обменния курс и разходите, направени във връзка със съдебни спорове.
(183)
Твърденията относно предполагаеми свръхинвестиции и разходи, направени във връзка със съдебни спорове, не бяха доказани. Нито пък заключенията от разследването бяха в подкрепа на твърдението, че тези фактори биха имали съществено въздействие върху рентабилността на включените в извадката производители от Съюза.
(184)
Твърденията, отнасящи се до увеличаването на финансовите разходи и колебанията в обменния курс, не бяха конкретизирани или обосновани по какъвто и да било начин. Нито пък заключенията от разследването бяха в подкрепа на твърдението, че тези фактори биха имали някакво въздействие върху рентабилността на включените в извадката производители от Съюза.
(185)
Поради това тези твърдения не следва да се вземат предвид.
(186)
Въз основа на това Комисията на този етап стигна до заключението, че твърдяните свръхинвестиции, финансови разходи, колебания в обменния курс и извънредни загуби, свързани със съдебни спорове, не са допринесли за понесената вреда и по този начин те не биха могли да нарушат причинно-следствената връзка между субсидирания внос и вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
3. Заключение относно причинно-следствената връзка
(187)
Посоченият по-горе анализ показва, че е имало значително увеличение на обема и пазарния дял на субсидирания внос от засегнатата държава. Увеличението на този внос на цени, подбиващи продажните цени в Съюза, е довело до влошаване на състоянието на промишлеността на Съюза. Въз основа на това се стига до заключението, че вносът от Турция е имал определяща роля за съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза.
(188)
Други фактори, които биха могли да причинят вреда на промишлеността на Съюза, също бяха анализирани. В това отношение беше установено, че вносът от други трети държави, износът на промишлеността на Съюза, конкуренцията с други рибни видове, административната и регулаторната тежест, географските ограничения, свръхинвестициите, финансовите разходи, колебанията в обменния курс и извънредните загуби, свързани със съдебни спорове, не са допринесли за вредата, понесена от промишлеността на Съюза. Други фактори, като промяната на потреблението на Съюза и ценовият натиск, упражняван от големите търговци на дребно, може да са допринесли за понесената вреда, но те не биха могли да нарушат причинно-следствената връзка между субсидирания внос и вредата, понесена от промишлеността на Съюза през разследвания период.
(189)
Въз основа на изложеното по-горе Комисията на този етап стигна до заключението, че съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза, е причинена от субсидирания внос от засегнатата държава и че никакви други фактори не нарушават причинно-следствената връзка. Вредата по-специално се състои в спад на производството и производствения капацитет, обема на продажбите, пазарния дял, заетостта, като същевременно печалбата и възвръщаемостта на инвестициите са станали отрицателни през разглеждания период.
Е. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
(190)
В съответствие с член 31 от основния регламент Комисията провери дали, независимо от установяването на вредоносно субсидиране, може да се направи недвусмислено заключение, че приемането на мерки в конкретния случай не е в интерес на Съюза. Интересът на Съюза беше определен въз основа на оценка на всички различни засегнати интереси, в това число тези на промишлеността на Съюза, на вносителите и на ползвателите.
1. Интерес на промишлеността на Съюза
(191)
Разследването установи, че на промишлеността на Съюза е нанесена съществена вреда, причинена от субсидирания внос от Турция.
(192)
Налагането на мерки би възстановило лоялната конкуренция на пазара. Отбелязаната от промишлеността на Съюза низходяща тенденция по отношение на показателите за финансовите резултати е резултат от срещнатите от нея затруднения да се конкурира със субсидирания внос от засегнатата държава. Налагането на изравнителни мита следователно би позволило на промишлеността на Съюза да увеличи цените си, за да покрие производствените разходи и по този начин да увеличи своя пазарен дял, заетост и производство, както и да подобри финансовите си показатели, като рентабилност, паричен поток и възвръщаемост на инвестициите.
(193)
Ако мерките не бъдат наложени, ценовият натиск от турския внос е вероятно да продължи да оказва по-нататъшно отрицателно въздействие върху рентабилността на промишлеността на Съюза. Това допълнително намаляване на производителността в крайна сметка би довело до допълнително намаляване на производството и нови закривания на производствени обекти, което от своя страна би застрашило заетостта и инвестициите в Съюза.
(194)
Въз основа на това Комисията на този етап стигна до заключението, че изравнителните мерки са в интерес на промишлеността на Съюза.
2. Интерес на несвързаните вносители
(195)
В известието за започване Комисията прикани вносителите и техните представителни организации да заявят своя интерес. Както беше посочено в съображение 12 по-горе, три дружества заявиха своя интерес, като попълниха формуляра за изготвяне на извадка за несвързани вносители. Впоследствие бяха изпратени въпросници на трите дружества, заявили интерес, но само едно от тях отговори. От отговора стана ясно, че независимо от това, че тази страна е внесла много малко количество пъстърва по време на разследвания период, тя обикновено не внася пъстърва, а други рибни продукти. Внесеното от това дружество количество пъстърва не беше достатъчно, за да се счита за представително като цяло.
(196)
На по-късен етап друг вносител заяви своя интерес, без обаче да отговори на въпросника. Този вносител твърдеше, че налагането на мита върху пъстървата от Турция би попречило на неговите дейности, свързани с вноса, без обаче да конкретизира това твърдение или да предостави информация, която е от значение за оценката на потенциалното въздействие върху неговата стопанска дейност, като например рентабилността, цените на вноса и цените на препродажбата.
(197)
Макар и да не може да се изключи възможността несвързаните вносители да бъдат засегнати от налагането на изравнителни мита, целта на тези мита е да бъдат възстановени равнопоставените условия на конкуренция на пазара на Съюза. Съществуват и други източници на доставка и вносителите в Съюза би следвало да могат да сменят своите източници на доставка в отговор на налагането на мита. Като цяло разследването не установи никакво значително отрицателно въздействие от налагането на мита върху несвързаните вносители/търговци в Съюза.
(198)
В контекста на изложеното по-горе и при липсата на други данни от несвързани вносители/търговци Комисията на този етап стигна до заключението, че налагането на мерки като цяло не би имало значително неблагоприятно въздействие върху несвързаните вносители/търговци.
3. Интерес на ползвателите, потребителите и доставчиците
(199)
В известието за започване Комисията прикани ползвателите и техните представителни организации, както и представителните организации на потребителите да заявят своя интерес. Освен това Комисията се свърза с всички известни заинтересовани страни. Въпреки това нито една от тези страни не се отзова.
(200)
След изтичането на крайния срок, посочен в известието за започване, две страни, твърдящи, че са доставчици на машини за турски производители/преработватели на пъстърва, заявиха своя интерес.
(201)
Едната страна заяви, че налагането на мита би довело до увеличаване на цените за крайните потребители. Тази страна обаче не обоснова това твърдение. Разследването не установи никакво значително отрицателно въздействие от налагането на мита върху крайните потребители. Както беше посочено по-горе, организациите на потребителите не оказаха съдействие и не предоставиха информация, въз основа на която въздействието на мерките да може да бъде подробно оценено. Във всеки случай, макар изравнителните мита да могат да окажат въздействие върху цените на вноса, такова потенциално увеличение на цените може поне отчасти да бъде разпределено по цялата дистрибуторска верига и всяко увеличение на цените за крайните потребители може следователно да се окаже незначително.
(202)
Освен това целта на изравнителните мита е да бъдат възстановени равнопоставените условия на конкуренция на пазара на Съюза, а не да се ограничава вносът на продукти, внасяни на справедливи цени в Съюза.
(203)
С оглед на изложеното по-горе, както и при липсата на съдействие от страна на ползвателите и организациите на потребителите в разследването, и по-специално с оглед на равнището на мерките, Комисията на този етап стигна до заключението, че налагането на мерките като цяло не би имало значително неблагоприятно въздействие върху ползвателите, потребителите или доставчиците.
4. Заключение относно интереса на Съюза
(204)
Въз основа на изложеното по-горе Комисията установи, че на този етап от разследването не са налице основателни причини да се заключи, че налагането на мерки върху вноса на разглеждания продукт от Турция не е в интерес на Съюза.
Ж. ВРЕМЕННИ ИЗРАВНИТЕЛНИ МЕРКИ
(205)
Въз основа на направените от Комисията заключения по отношение на субсидирането, вредата, причинно-следствената връзка и интереса на Съюза следва да бъдат наложени временни изравнителни мерки, за да се предотврати по-нататъшното нанасяне на вреда за промишлеността на Съюза от субсидирания внос.
1. Равнище на отстраняване на вредата (марж на вредата)
(206)
С оглед на определянето на равнището на мерките Комисията най-напред определи размера на митото, необходим за отстраняване на вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
(207)
Вредата се счита за отстранена, ако промишлеността на Съюза е в състояние да покрие производствените си разходи и да реализира от продажбите на сходния продукт на пазара на Съюза, преди облагане с данъци, печалба, която би се очаквала при нормални условия на конкуренция от промишленост от този вид в сектора, а именно при липсата на субсидиран внос.
(208)
Вносът от Турция е започнал да се увеличава със значителни количества главно през 2008 г., т.е. преди разглеждания период. Поради това рентабилността на промишлеността на Съюза в началото на разглеждания период през 2010 г. не беше счетена за представителна. Тъй като преди 2008 г. натискът на вноса от Турция върху пазара на Съюза не е бил съществен, беше счетено, че маржовете на печалба, реализирани преди този период, биха могли да се приемат за разумни. Въз основа на данните в жалбата, през 2006 и 2007 г. датският сектор на пъстървата е реализирал марж на печалба, който средно е достигнал или надхвърлил нивото от 12 %. Впоследствие, въз основа на това беше счетено, че на този етап марж на печалбата от 12 % от оборота може да се счита за подходящо ниво, което промишлеността на Съюза би могла да очаква да получи при отсъствието на вредоносно субсидиране.
(209)
Асоциацията на егейските износители и един производител износител заявиха, че целевата печалба следва да бъде по-ниска от 12 % поради това, че i) в предишни разследвания (сьомга; едра дъгова пъстърва) целевата печалба е била по-ниска, ii) действителният марж на печалбата, получен от промишлеността на Съюза в началото на разглеждания период, също е бил по-нисък, и iii) маржът на печалба от 12 % се отнася само за датския сектор на пъстървата, а не за промишлеността на Съюза като цяло и следователно не е представителен. И на последно място, производителят износител заяви също, че следва да се използва марж на печалбата от 3 %, тъй като такава печалба е в съответствие със средния марж на печалбата в хранително-вкусовата промишленост като цяло.
(210)
Първо, по отношение на сравнението с разследванията, отнасящи се до едрата пъстърва и сьомгата, следва да се отбележи, че всяко разследване трябва да достигне до свои собствени заключения въз основа на своите собствени основания. В този конкретен случай в досието по разследването имаше налична информация за текущото разследване, която беше счетена за обоснована и поради това беше използвана.
(211)
Второ, целевото ниво на печалба от продажбите на сходния продукт на пазара на Съюза следва да бъде това, което би се очаквало при нормални условия на конкуренция от промишленост от този вид в сектора, а именно при липсата на субсидиран внос. Като се има предвид, че през разглеждания период, а дори и преди това субсидираният внос е присъствал в значителни количества, не може да се приеме, че е имало нормални условия на конкуренция. Нивото на печалба от 12 % е получено в отсъствието на значителен турски внос на пазара на Съюза и затова на този етап се счита за целева печалба, която би се очаквала при обстоятелствата в настоящия случай.
(212)
Трето, датският сектор на пъстървата бе счетен за достатъчно представителен за пазара на Съюза, тъй като Дания е една от основните държави производителки на пъстърва в Съюза. При отсъствието на друга налична информация на този етап този сектор беше използван с цел определяне на целевото ниво на печалба.
(213)
И накрая, твърдението, че общият марж на печалбата за хранително-вкусовата промишленост е реализиран на много по-ниско ниво, не беше подкрепено с доказателства. Комисията счете, че при всички случаи маржът на печалбата, постигнат от датския сектор на пъстървата, би следвало по-добре да отчита специфичните особености на тази промишленост и затова той би бил по-подходящ. Действително, хранително-вкусовата промишленост се състои от различни подкатегории, които принадлежат на различни пазарни сегменти и са поставени в различни пазарни условия, не непременно приложими за сектора на пъстървата.
(214)
Поради причините, изложени по-горе, Комисията на този етап стигна до заключението, че с основание може да се използва целеви марж на печалбата в размер на 12 % от оборота.
(215)
Въз основа на това Комисията изчисли невредоносната цена на сходния продукт за промишлеността на Съюза чрез изваждане от продажните цени на Съюза на действително постигнатия марж на печалбата през разследвания период и заместването му с маржа на печалбата от 12 %.
(216)
След това Комисията определи нивото на отстраняване на вредата въз основа на сравнение на среднопретеглената цена на вноса на включените в извадката производители износители в Турция, установена с цел изчисляване на подбиването на цената, и среднопретеглената невредоносна цена на сходния продукт, продаван от включените в извадката производители от Съюза на пазара на Съюза през разследвания период. Разликите, получени от това сравнение, бяха изразени като процент от среднопретеглената CIF стойност на вноса.
(217)
Нивото на отстраняване на вредата за „дружествата в приложение I“ и за „всички други дружества“ се определя по същия начин като маржа на субсидията за тези дружества (вж. съображения 96 и 97).
2. Временни мерки
(218)
Временни изравнителни мита следва да бъдат наложени върху вноса на дъгова пъстърва (Oncorhynchus mykiss), която е жива, с единично тегло, равно на или по-малко от 1,2 kg, или прясна, охладена, замразена и/или пушена под формата на цели риби или риби без глави, или под формата на филета, с произход от Турция, в съответствие с правилото за по-малкото мито, предвидено в член 12, параграф 1 от основния регламент. Комисията направи сравнение между маржовете на вредата и маржовете на субсидията. Размерът на митата следва да бъде определен на равнището на по-малкия от маржовете на субсидията.
(219)
Въз основа на изложеното по-горе ставките на временните изравнителни мита, изразени като процент от цената CIF на границата на Съюза, без платено мито, са, както следва:
Дружество
Марж на субсидията
Марж на вредата
Изравнително мито
GMS
7,0 %
27 %
7,0 %
Kilic
9,7 %
41 %
9,7 %
Özpekler
7,1 %
26 %
7,1 %
Ternaeben
9,5 %
20 %
9,5 %
Други дружества, оказали съдействие
8,2 %
26 %
8,2 %
Всички други дружества
9,7 %
41 %
9,7 %
(220)
Изложените по-горе изравнителни мерки са установени под формата на адвалорни мита, т.е. пропорционално на стойността на вноса.
(221)
Индивидуалните ставки на изравнителното мито за дружествата, посочени в настоящия регламент, са установени въз основа на констатациите от настоящото разследване. Поради това те са отразявали установеното по време на разследването положение по отношение на тези дружества. Тези ставки се прилагат изключително за вноса на разглеждания продукт с произход от засегнатата държава, произведен от изрично посочените правни субекти.
(222)
Вносът на разглеждания продукт, произведен от всяко друго дружество, което не е изрично посочено в постановителната част на настоящия регламент, включително от субекти, свързани с изрично посочените, следва да се облага със ставката, приложима за „всички други дружества“. Индивидуалните ставки на изравнителното мито не следва да се прилагат за тях.
(223)
Дадено дружество може да отправи искане за прилагане на тези индивидуални ставки на изравнителното мито в случай на последваща промяна на наименованието на неговия правен субект. Искането трябва да бъде адресирано до Комисията (12). Искането трябва да съдържа цялата съответна информация, която позволява да се докаже, че промяната не засяга правото на дружеството да се ползва от приложимата за него митническа ставка. Ако промяната на наименованието на дружеството не засяга правото му да се ползва от приложимата за него митническа ставка, в Официален вестник на Европейския съюз се публикува известие, с което се съобщава за промяната на името.
(224)
С цел свеждане до минимум на рисковете от заобикаляне, породени от разликата в митническите ставки, са необходими специални мерки за гарантиране на прилагането на индивидуалните изравнителни мита. Дружествата с индивидуални изравнителни мита трябва да представят на митническите органи на държавите членки валидна търговска фактура. Фактурата трябва да отговаря на изискванията, определени в приложение II. Вносът, който не е придружен от такава фактура, следва да се облага с изравнителното мито, приложимо за „всички други дружества“.
(225)
За да се осигури правилното прилагане на изравнителните мита, остатъчното мито за всички други дружества следва да се прилага не само за неоказалите съдействие производители износители в настоящото разследване, но и за производителите, които не са осъществявали износ за Съюза по време на разследвания период.
З. ЗАКЛЮЧИТЕЛНИ РАЗПОРЕДБИ
(226)
В интерес на доброто администриране Комисията ще покани заинтересованите страни да представят коментари в писмена форма и/или да поискат изслушване от Комисията и/или от служителя по изслушванията при търговски процедури в рамките на определен срок.
(227)
Констатациите относно налагането на временните мита са временни и може да бъдат променени на окончателния етап от разследването,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. С настоящото се налага временно изравнително мито върху вноса на дъгова пъстърва (Oncorhynchus mykiss):
-
жива, с единично тегло, равно на или по-малко от 1,2 kg, или
-
прясна, охладена, замразена и/или пушена:
-
под формата на цели риби (с глави), независимо дали с хриле, независимо дали изкормени, с единично тегло, равно на или по-малко от 1,2 kg, или
-
без глави, независимо дали с хриле, независимо дали изкормени, с единично тегло, равно на или по-малко от 1 kg, или
-
под формата на филе с единично тегло, равно на или по-малко от 400 g,
класирана понастоящем в кодове по КН ex 0301 91 90, ex 0302 11 80, ex 0303 14 90, ex 0304 42 90, ex 0304 82 90 и ex 0305 43 00 (кодове по ТАРИК 0301919011, 0302118011, 0303149011, 0304429010, 0304829010 и 0305430011) и с произход от Турция.
2. Ставките на временното изравнително мито, приложими към нетната цена франко границата на Съюза преди обмитяване на продукта, описан в параграф 1 и произведен от изброените по-долу дружества, са, както следва:
Дружество
Временно изравнително мито
Допълнителен код по ТАРИК
-
Akyol Su Ürn.Ürt.Taş.Kom.İth.İhr.Paz.San. ve Tic. Ltd. Şti
-
Asya Söğüt Su Ürünleri Üretim Dahili Paz.ve İhr. Ltd.Şti
-
GMS Su Ürünleri Üretim İth. Paz. San. ve Tic. Ltd. Şti
-
Gümüşdoga Su Ürünleri Üretim Ihracat Ithalat AŞ
-
Gümüş-Yel Su Ürünleri üretim İhracat ve İthalat Ltd. Şti
-
Hakan Komandit Şirketi
-
İskele Su Ürünleri Hayv.Gida Tur.Inş.Paz.Ihr.Ltd.Şti
-
Karaköy Su Ürünleri Üretim Paz.Tic.İhr. ve İth.Ltd.Şti
-
Özgü Su Ürün. Üret. Taş. Komis. İth. İhr. Paz. San. ve Tic. Ltd. Şti
7,0 %
B964
BAFA Su Ürünleri Yavru Üretim Merkezi Sanayi Ticaret AŞ
9,7 %
B965
Özpekler İnşaat Taahhüd Dayanıklı Tüketim Malları Su Ürünleri Sanayi ve Ticaret Limited Şirketi
7,1 %
B966
Ternaeben Gida ve Su Ürünleri Ithalat ve Ihracat Sanayi Ticaret AŞ
9,5 %
B967
Дружествата в приложение I
8,2 %
Всички други дружества
9,7 %
B999
3. Прилагането на индивидуалните митнически ставки, определени за дружествата, посочени в параграф 2, зависи от представянето пред митническите органи на държавите членки на валидна търговска фактура, която отговаря на изискванията, посочени в приложение II. Ако такава фактура не бъде представена, се прилага митото, приложимо за всички други дружества.
4. Освен ако не е предвидено друго, се прилагат съответните действащи разпоредби относно митата.
Член 2
1. Без да се засягат разпоредбите на член 30 от Регламент (ЕО) № 597/2009, в срок от един месец от датата на влизане в сила на настоящия регламент заинтересованите страни могат да поискат разгласяване на основните факти и съображения, въз основа на които е приет настоящият регламент, да представят становищата си в писмен вид и да поискат да бъдат изслушани от Комисията.
2. В съответствие с член 31, параграф 4 от Регламент (ЕО) № 597/2009 заинтересованите страни могат да представят коментари относно прилагането на настоящия регламент в срок от един месец от датата на влизането му в сила.
Член 3
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Член 1 се прилага за период от четири месеца.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Брюксел на 29 октомври 2014 година.
KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) Nr. 1195/2014
2014 m. spalio 29 d.
kuriuo tam tikriems importuojamiems Turkijos kilmės vaivorykštiniams upėtakiams nustatomas laikinasis kompensacinis muitas
EUROPOS KOMISIJA,
atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
atsižvelgdama į 2009 m. birželio 11 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 597/2009 dėl apsaugos nuo subsidijuoto importo iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių (1), ypač į jo 12 straipsnį,
pasikonsultavusi su valstybėmis narėmis,
kadangi:
A. PROCEDŪRA
1. Inicijavimas
(1)
2014 m. vasario 15 d. Europos Komisija (toliau - Komisija) Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje paskelbtu pranešimu (2) pagal Reglamento (EB) Nr. 597/2009 (toliau - pagrindinis reglamentas) 10 straipsnį pranešė inicijuojanti antisubsidijų tyrimą dėl tam tikrų į Sąjungą importuojamų Turkijos (toliau - nagrinėjamoji šalis) kilmės vaivorykštinių upėtakių (toliau - pranešimas apie inicijavimą). Pranešimo apie inicijavimą klaidų ištaisymas paskelbtas 2014 m. rugsėjo 4 d.Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje (3).
(2)
Komisija tyrimą inicijavo gavusi 2014 m. sausio 3 d. Danijos akvakultūros asociacijos (toliau - skundo pateikėjas) gamintojų, kurie užaugina ir perdirba daugiau nei 25 % visų tam tikrų vaivorykštinių upėtakių Sąjungoje, vardu pateiktą skundą. Skunde pateikti tam tikrų vaivorykštinių upėtakių subsidijavimo ir dėl to daromos materialinės žalos prima facie įrodymai, kurių, Komisijos nuomone, pakako tyrimo inicijavimui pagrįsti.
(3)
Prieš inicijuodama tyrimą ir vadovaudamasi pagrindinio reglamento 10 straipsnio 7 dalimi, Komisija pranešė Turkijos Vyriausybei gavusi tinkamais dokumentais pagrįstą skundą, kuriame teigiama, kad dėl tam tikrų importuojamų Turkijos kilmės vaivorykštinių upėtakių subsidijavimo Sąjungos pramonei daryta materialinė žala. Komisija pakvietė Turkijos Vyriausybę konsultuotis, kad būtų išsiaiškinta su skundo turiniu susijusi padėtis ir priimtas abi šalis tenkinantis sprendimas.
(4)
Turkijos Vyriausybė sutiko konsultuotis ir vėliau konsultacijos buvo surengtos. Per jas priimti abi šalis tenkinančio sprendimo nepavyko. Po konsultacijų Turkijos Vyriausybė pateikė pastabų. Komisija atkreipė dėmesį į pastabas.
2. Kartu vykdomas antidempingo tyrimas
(5)
2014 m. vasario 15 d. Komisija Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje (4) taip pat paskelbė inicijuojanti antidempingo tyrimą dėl į Sąjungą importuojamo to paties Turkijos kilmės produkto.
(6)
Per šį antisubsidijų ir kartu vykdomą antidempingo tyrimus atlikta žalos analizė pagrįsta tokia pačia Sąjungos pramonės apibrėžtimi, tais pačiais tipiškais Sąjungos gamintojais ir tuo pačiu tiriamuoju laikotarpiu ir, jei nenurodyta kitaip, padarytos tokios pačios išvados. Manyta, kad toks metodas tinkamas siekiant supaprastinti žalos analizę ir gauti nuoseklias išvadas. Dėl šios priežasties atliekant abu tyrimus buvo atsižvelgta į bet kuriame iš šių tyrimų pateiktas pastabas dėl žalos.
3. Suinteresuotosios šalys
(7)
Pranešime apie inicijavimą Komisija paragino suinteresuotąsias šalis pranešti jai apie ketinimą dalyvauti atliekant tyrimą. Be to, Komisija konkrečiai pranešė skundo pateikėjams, kitiems žinomiems Sąjungos gamintojams, naudotojams ir importuotojams, eksportuojantiems Turkijos gamintojams, Turkijos valdžios institucijoms ir žinomoms susijusioms asociacijoms apie tyrimo inicijavimą ir paragino juos bendradarbiauti.
(8)
Visos suinteresuotosios šalys turėjo galimybę teikti pastabas dėl tyrimo inicijavimo ir paprašyti, kad Komisija ir (arba) prekybos tyrimų bylas nagrinėjantis pareigūnas jas išklausytų. Jokių pastabų negauta.
4. Atranka
(9)
Komisija pranešime apie inicijavimą paskelbė, kad ji gali taikyti suinteresuotųjų šalių, visų pirma Sąjungos gamintojų, nesusijusių importuotojų ir eksportuojančių Turkijos gamintojų, atranką pagal pagrindinio reglamento 27 straipsnį.
4.1. Sąjungos gamintojų atranka
(10)
Pranešime apie inicijavimą Komisija nurodė preliminariai atlikusi Sąjungos gamintojų atranką. Vadovaudamasi pagrindinio reglamento 27 straipsnio 1 dalimi ir atsižvelgdama į tai, kad Sąjungos pramonė labai suskaidyta ir sudaryta iš daugiau kaip 700 gamintojų - mažųjų ir vidutinių įmonių (MVĮ), Komisija bendroves atrinko remdamasi didžiausia tipine gamybos apimtimi, kurią būtų galima pagrįstai išnagrinėti per turimą laikotarpį, taip pat atsižvelgdama į geografinį pasiskirstymą ir pakankamą įvairių gamybos etapų ir rūšių aprėptį (žuvų auginimas, šviežia, užšaldyta žuvis, filė ir rūkyti upėtakiai). Atrinkti devyni Sąjungos gamintojai. Remiantis skunde pateiktais duomenimis, atrinkti Sąjungos gamintojai pagamino daugiau nei 12 % viso Sąjungoje pagaminto kiekio. Komisija paragino suinteresuotąsias šalis pateikti pastabų dėl preliminariai atrinktų bendrovių. Pastabų per nustatytą terminą negauta, todėl preliminariai atrinktos bendrovės buvo patvirtintos. Atrinktos bendrovės yra tipiškos Sąjungos pramonės bendrovės.
4.2. Importuotojų atranka
(11)
Kad galėtų nuspręsti, ar atranka yra būtina (o jei būtina, kad galėtų atrinkti bendroves), Komisija paprašė nesusijusių importuotojų pateikti pranešime apie inicijavimą nurodytą informaciją.
(12)
Prašomą informaciją pateikė ir sutiko būti atrinkti trys nesusiję importuotojai. Atsižvelgdama į nedidelį importuotojų skaičių Komisija nusprendė, kad atranka nereikalinga.
4.3. Eksportuojančių gamintojų atranka
(13)
Kad galėtų nuspręsti, ar atranka yra būtina (o jei būtina, kad galėtų atrinkti bendroves), Komisija paprašė visų eksportuojančių Turkijos gamintojų pateikti pranešime apie inicijavimą nurodytą informaciją. Be to, Komisija paprašė Turkijos Respublikos nuolatinės atstovybės Europos Sąjungoje nurodyti kitus eksportuojančius gamintojus, kurie galbūt norėtų dalyvauti atliekant tyrimą, ir (arba) su jais susisiekti.
(14)
Prašomą informaciją pateikė ir sutiko būti atrinktos aštuoniolika eksportuojančių Turkijos gamintojų grupių. Visa deklaruota šių bendrovių tam tikrų vaivorykštinių upėtakių eksporto į Sąjungą apimtis 2013 m. sudarė visą Turkijos eksporto į Sąjungą apimtį.
(15)
Pagal pagrindinio reglamento 27 straipsnio 1 dalį Komisija atrinko keturias eksportuojančių gamintojų grupes, remdamasi didžiausia tipine produkto eksporto į Sąjungą apimtimi, kurią būtų galima pagrįstai išnagrinėti per turimą laikotarpį, taip pat atsižvelgdama į geografinį pasiskirstymą. Atrinktų bendrovių grupių eksportas sudaro beveik 64 % deklaruoto pardavimo eksportui į Sąjungą, jos įsikūrusios dviejuose skirtinguose regionuose.
(16)
Pagal pagrindinio reglamento 27 straipsnio 2 dalį dėl atrinktų bendrovių konsultuotasi su visais žinomais susijusiais eksportuojančiais gamintojais ir Turkijos valdžios institucijomis. Viena bendrovė nesutiko su tuo, kokios bendrovės buvo atrinktos, ir teigė, kad ji turėtų būti įtraukta į atrinktų bendrovių grupę. Ji teigė, kad ji tik augina, perdirba ir parduoda upėtakius (t. y. ji nevykdo jokios kitos veiklos), veikia nuo 1971 m. ir yra pirmasis Turkijos nagrinėjamojo produkto gamintojas. Be to, ji nurodė, kad vidaus rinkoje ji parduoda didelį produkto kiekį ir, galiausiai, Marmuro regione ji yra didžiausias gamintojas.
(17)
Komisija primena, kad buvo atrinktos didžiausią kiekį eksportuojančios bendrovės, pagal pagrindinio reglamento 27 straipsnio 1 dalį atsižvelgiant į tai, kiek gamintojų galima pagrįstai išnagrinėti per turimą laiką. Kadangi siūlomų atrinktų bendrovių eksportas sudaro 64 % nagrinėjamojo produkto eksporto į Sąjungą, atsižvelgiant į Turkijos pramonės padėtį šios atrinktos bendrovės yra tipiškos. Be to, atrinktos bendrovės yra įsikūrusios dviejuose skirtinguose regionuose (iš trijų atstovaujamų), tai laikoma pakankama aprėptimi tyrimui atlikti. Todėl Komisija laikosi pozicijos, kad atrinktos bendrovės atitinka didžiausią tipinę importo apimtį, kurią būtų galima pagrįstai išnagrinėti per turimą laiką.
5. Individualus nagrinėjimas
(18)
Vienuolika bendrovių ar jų grupių paprašė taikyti individualų nagrinėjimą pagal pagrindinio reglamento 27 straipsnio 3 dalį. Šiame tyrimo etape Komisija nėra priėmusi jokio sprendimo dėl prašymo taikyti individualų nagrinėjimą. Komisija nuspręs, ar taikyti individualų nagrinėjimą, galutiniame tyrimo etape.
6. Klausimyno atsakymai
(19)
Komisija klausimynus nusiuntė Turkijos Vyriausybei, visoms atrinktoms Sąjungos bendrovėms, trims importuotojams ir atrinktoms eksportuojančių Turkijos gamintojų grupėms.
(20)
Trys vienos eksportuojančių Turkijos gamintojų grupės bendrovės paprašė atleisti jas nuo pareigos pateikti klausimyno atsakymus. Viena iš šių bendrovių teigė, kad ji daugiausia susijusi su paprastųjų vilkešerių ir jūrinių karosų produkcija ir gamina tik labai nedidelį nagrinėjamojo produkto kiekį. Viena bendrovė valdo nedidelį prekybos centrą ir tik nežymiai susijusi su nagrinėjamuoju produktu, o kita bendrovė yra susijęs importuotojas, kurio tiriamuoju laikotarpiu parduotas nagrinėjamojo produkto kiekis nebuvo reikšmingas. Komisija nusprendė atleisti bendrovę, valdančią nedidelį prekybos centrą, nuo pareigos pateikti klausimyno atsakymus. Tačiau ji laikėsi savo pozicijos, kad bendrovė, daugiausia susijusi su paprastųjų vilkešerių ir jūrinių karosų produkcija, turi užpildyti klausimyną, kaip ir susijęs importuotojas, nes eksportuojančio gamintojo pagamintas ir susijusio importuotojo parduotas produkto kiekis tebėra reikšmingas.
(21)
Klausimyno atsakymus pateikė Turkijos Vyriausybė ir visos kitos atrinktos eksportuojančių Turkijos gamintojų grupės ir bendrovės, prašiusios taikyti individualų nagrinėjimą.
7. Tikrinamieji vizitai
(22)
Komisija rinko ir tikrino visą informaciją, kurią manė esant reikalingą siekiant padaryti preliminarias išvadas dėl subsidijavimo, jo daromos žalos ir Sąjungos interesų. Tikrinamieji vizitai pagal pagrindinio reglamento 26 straipsnį buvo atlikti šių bendrovių patalpose:
a)
Sąjungos gamintojai:
-
Aqualande SAS, Rokforas, Prancūzija
-
Danaqua, Grinstedas, Danija
-
Danforel A/S, Grinstedas, Danija
-
Kongeåens Dambrug ApS, Brorupas, Danija
-
LaFo Forellen GmbH, Oberndorfas, Vokietija
-
Hofer Forellen GmbH, Oberndorfas, Vokietija
-
Zakład Hodowli Pstrąga w Zaporze - Mylof, Rytelis, Lenkija
-
Piszolla, S.L., Gvadalachara, Ispanija
-
Az.Agr. Trot. Erede Rossi Silvio Di Rossi Niccola, Sefras, Italija
-
Grupo Tres Mares, S.A., La Korunja, Ispanija
b)
Eksportuojantys Turkijos gamintojai:
-
susijusių bendrovių grupė GMS, Bodrumas, Turkija:
-
Akyol Su Ürn.Ürt.Taș.Kom.İth.İhr.Paz.San. ve Tic. Ltd. Ști
-
Asya Söğüt Su Ürünleri Üretim Dahili Paz.ve İhr. Ltd.Ști
-
GMS Su Ürünleri Üretim İth. Paz. San. ve Tic. Ltd. Ști
-
Gűműsdoga Su Űrűnleri Űretim Ihracat Ithalat AȘ
-
Gümüș-Yel Su Ürünleri üretim İhracat ve İthalat Ltd. Ști
-
Hakan Komandit Șirketi
-
İskele Su Ürünleri Hayv.Gida Tur.Inș.Paz.Ihr.Ltd.Ști
-
Karaköy Su Ürünleri Üretim Paz.Tic.İhr. ve İth.Ltd.Ști
-
Özgü Su Ürün. Üret. Taș. Komis. İth. İhr. Paz. San. Ve Tic. Ltd. Ști
-
Susijusių bendrovių grupė Kilic, Bodrumas, Turkija:
-
Bafa Su Ürünleri Yavru Űretim Merkezi San Tic A.S
-
Kilic Deniz Űrűnleri Űretimi Ihracat Ithalat ve Ticaret AȘ
-
KLC Gida Ürünleri Ith.Ihr.Ve Tic.A.Ș
-
Kilic Erșen Su Űrűnleri Ithalat Ihr. San ve Tic, Ltd. Ști
-
Susijusių bendrovių grupė Özpekler, Denizlis, Turkija:
-
Özpekler Ins.Taah.Day. Tük. Mall.Su Ürün.San.ve Tic.)
-
Özpekler Ithalat Ihracat Su Ürünleri San.Ve Tic. Ltd. Sti)
-
Ternaeben Gida ve Su Ürünleri Ith. Ihr. San. ve Tic. Ltd. Ști (toliau - Ternaeben), Kaiseris, Turkija
c)
Turkijos Vyriausybė:
-
Ekonomikos ministerija, Ankara, Turkija
-
Maisto, žemės ūkio ir gyvulininkystės, Ankara, Turkija
d)
Sąjungos importuotojai, susiję su Turkijos eksportuotojais:
-
Spador S.R.L. (toliau - Spador)
-
Ternäben Service GmbH (toliau - TSG)
-
Ternäben Vertrieb GmbH (toliau - TVG)
e)
Sąjungos gamintojas (perdirbėjas), susijęs su eksportuojančiu Turkijos gamintoju (Ternäben):
-
Ternäben Spółka z.o.o., Lenkija (toliau - TPL)
8. Tiriamasis ir nagrinėjamasis laikotarpiai
(23)
Atliekant tyrimą dėl subsidijavimo ir žalos nagrinėtas 2013 m. sausio 1 d.-2013 m. gruodžio 31 d. laikotarpis (toliau - tiriamasis laikotarpis). Tiriant žalai įvertinti svarbias tendencijas buvo nagrinėjamas laikotarpis nuo 2010 m. sausio 1 d. iki tiriamojo laikotarpio pabaigos (toliau - nagrinėjamasis laikotarpis).
B. NAGRINĖJAMASIS PRODUKTAS IR PANAŠUS PRODUKTAS
1. Nagrinėjamasis produktas
(24)
Nagrinėjamasis produktas - Turkijos kilmės vaivorykštiniai upėtakiai (Oncorhynchus mykiss):
-
kurių gyvasis svoris ne didesnis kaip 1,2 kg, arba
-
švieži, atšaldyti, užšaldyti ir (arba) rūkyti:
-
neišdorotos žuvys (su galvomis), be žiaunų arba su jomis, išskrostos arba neišskrostos, kurių kiekvienos svoris ne didesnis kaip 1,2 kg, arba
-
be galvų, be žiaunų arba su jomis, išskrostos arba neišskrostos, kurių kiekvienos svoris ne didesnis kaip 1 kg, arba
-
filė, kurių kiekvienos svoris ne didesnis kaip 400 g,
kurių klasifikaciniai KN kodai šiuo metu yra ex 0301 91 90, ex 0302 11 80, ex 0303 14 90, ex 0304 42 90, ex 0304 82 90 ir ex 0305 43 00 (toliau - nagrinėjamasis produktas).
(25)
Kaip minėta 1 konstatuojamojoje dalyje, buvo atliktas nagrinėjamojo produkto apibrėžties klaidų ištaisymas. Ištaisymas buvo tik redakcinio pobūdžio ir neturėjo poveikio produkto apibrėžtajai sričiai.
2. Panašus produktas
(26)
Atlikus tyrimą nustatyta, kad Turkijoje gaminamo ir vidaus rinkoje parduodamo ir (arba) eksportuojamo į Sąjungą produkto ir Sąjungos pramonės gaminamo ir Sąjungoje parduodamo produkto pagrindinės fizinės, techninės ir cheminės savybės ir naudojimo paskirtis yra tos pačios.
(27)
Todėl Komisija šiuo etapu nusprendė, kad šie produktai laikomi panašiais produktais, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 2 straipsnio c punkte.
3. Tvirtinimai dėl produkto apibrėžtosios srities
(28)
Kai kurios suinteresuotosios šalys teigė, kad rūkyti upėtakiai turėtų būti išbraukti iš produkto apibrėžtosios srities. Šių šalių teigimu, skiriasi nerūkytų ir rūkytų upėtakių gamybos procesas ir fizinės, techninės ir cheminės savybės. Be to, Turkijos valdžios institucijos tvirtino, kad rūkytos filė gamintojų sąnaudų struktūra labai skyrėsi nuo kitų gamintojų sąnaudų struktūros, o tai rodytų, kad rūkyti ir nerūkyti produktai nėra vienas produktas. Galiausiai šios šalys nurodė du ankstesnius antidempingo tyrimus dėl panašių produktų (didžiųjų vaivorykštinių upėtakių ir lašišų), kuriuos atlikus atitinkamai 2004 (5) ir 2005 m. (6) buvo padaryta išvada, kad rūkyti produktai nepatenka į produkto apibrėžtąją sritį. Šalys visų pirma nurodė Tarybos reglamento (EB) Nr. 437/2004 (7) 9 konstatuojamąją dalį, kurioje galėtų būti pripažįstama, kad rūkymas gali pakeisti pagrindines atitinkamo produkto savybes. Tuo remiantis, atliekant dabartinį tyrimą rūkyti upėtakiai turėtų būti išbraukti iš apibrėžtosios srities.
(29)
Atlikus tyrimą nustatyta, kad nagrinėjamojo produkto apibrėžtyje nurodytų įvairių pateikimo formų - „gyvi“, „atšaldyti“, „užšaldyti“ ar „rūkyti“ - produktas pasižymi tomis pačiomis pagrindinėmis fizinėmis, techninėmis ir cheminėmis savybėmis. Visų pirma, visi upėtakiai turi tas pačias būdingas savybes (chemines, maistines ir kitas) ir perdirbus jie nepraranda žuvies klasifikacijos, tačiau atsiranda tik įvairių pateikimo formų, kurios yra tik priemonės žuvims užkonservuoti prieš tolesnį perdirbimą, ruošimą, virimą ar vartojimą. Todėl padaryta išvada, kad konservavimas rūkymo būdu iš esmės nekeičia pagrindinių fizinių, techninių ir cheminių produkto savybių.
(30)
Kalbant apie skirtingus gamybos procesus ir skirtingas sąnaudų struktūras, šalys nepaaiškino, kaip tai galėjo turėti įtakos išvadai, kad rūkyti ir nerūkyti produktai yra vienas produktas. Bet kuriuo atveju galimi skirtingi tokie gamybos procesai jokios įtakos produkto apibrėžtajai sričiai neturi. Be to, šiuo konkrečiu atveju rūkytos filė gamybos procesas ir sąnaudų struktūra iš esmės nesiskyrė nuo kitų upėtakių pateikimo formų gamybos proceso sąnaudų ir struktūros. Kiekvienos produkto pateikimo formos pagrindinis sąnaudų elementas yra auginimo sąnaudos, kurias iš esmės sudaro pašarai (žuvų miltai ir žuvų taukai), energijos sąnaudos ir su ikrais ar jaunikliais susijusios sąnaudos. Todėl tvirtinimai šiuo klausimu turėtų būti atmesti.
(31)
Atliekant ankstesnius tyrimus, kuriuos suinteresuotosios šalys nurodė, ir priešingai nei dabartinio tyrimo atveju, rūkyti produktai nebuvo įtraukti į skundą, dėl kurio šie tyrimai buvo inicijuoti. Taigi jie nepateko į šių tyrimų taikymo sritį ir todėl nebuvo tirti. Reglamento (EB) Nr. 437/2004 9 konstatuojamojoje dalyje yra suinteresuotosios šalies nurodytas tvirtinimas, kad užšaldytos neišdorotos žuvys ir filė turėtų būti neįtrauktos į tyrimą. Tačiau atlikus tyrimą nenustatyta ir nepadaryta konkrečių išvadų, kad rūkyti produktai turėtų būti išbraukti iš produkto apibrėžtosios srities. Atsižvelgiant į tai, kad atliekant šį tyrimą nustatyta, jog visų pateikimo formų upėtakiai pasižymi tomis pačiomis pagrindinėmis fizinėmis, techninėmis ir cheminėmis savybėmis, šis argumentas turėtų būti atmestas.
(32)
Dėl nurodytų priežasčių tvirtinimas, kad rūkyti produktai turėtų būti išbraukti iš produkto apibrėžtosios srities, šiame etape buvo atmestas.
C. SUBSIDIJOS
1. Įvadas
(33)
Skundo pateikėjas teigė, kad Turkijos Vyriausybė subsidijuoja akvakultūros sektorių. Skunde pateikta prima facie įrodymų apie kelis subsidijavimo mechanizmus, įtrauktus į teisės aktus ir įvairius politikos dokumentus, kuriais pagrįsta šiam sektoriui skiriama valstybės parama.
(34)
Komisija peržiūrėjo ir išnagrinėjo skunde minėtus dokumentus ir papildomus atliekant tyrimą Turkijos Vyriausybės ir atrinktų eksportuojančių gamintojų pateiktus dokumentus ir nustatė, kad remiantis visais šiais dokumentais Turkijos Respublikos akvakultūros sektoriui sudarytos įvairių sričių lengvatinės sąlygos.
(35)
Turkijos valdžios institucijų sprendimas subsidijuoti konkrečiai akvakultūros sektorių buvo priimtas 2003 m. ir pagal jį per pastaruosius dešimt metų Turkijos gamintojams ir eksportuotojams buvo pervesta daug viešųjų lėšų.
(36)
Prieš inicijavimą vykusiose Turkijos Vyriausybės ir Komisijos konsultacijose, kaip minėta 3 ir 4 konstatuojamosiose dalyse, Turkijos Vyriausybė neužginčijo nė vienos nagrinėtos schemos.
2. Nagrinėtos schemos
(37)
Komisija išsiuntė klausimynus Turkijos Vyriausybei ir atrinktiems eksportuojantiems gamintojams ir paprašė pateikti informacijos apie toliau nurodytas schemas, pagal kurias akvakultūros pramonei, kaip įtariama, teikiamos subsidijos:
-
valstybės parama investicijoms į akvakultūros sektorių
-
atleidimas nuo muitų
-
atleidimas nuo PVM
-
mokesčių lengvata
-
parama socialinio draudimo įmokoms (darbdavių įmokos)
-
palūkanų subsidijos
-
žemės skyrimas
-
pajamų mokesčio parama
-
parama socialinio draudimo įmokoms (darbuotojų įmokos)
-
tiesioginės subsidijos upėtakių produkcijos gamintojams
-
tiesioginės subsidijos upėtakių augintojams
-
tiesioginės subsidijos ekologinės upėtakių produkcijos gamybai
-
speciali parama jauniklių auginimo srityje
-
subsidijuotos paskolos ir draudimas upėtakių produkcijos gamintojams
-
Ziraat Bankasi teikiamos lengvatinės investicinės ir verslo paskolos
-
Agrarinių kredito unijų teikiamos lengvatinės investicinės ir verslo paskolos
-
žemės ūkio draudimo fondas ir paramos įmokoms normos
-
subsidijos konsultacijoms
-
subsidijos žvejybos laivams
-
kuro pirkimas žvejybos laivams (laivų kuro vartojimo mokesčio atskaita)
-
žvejybos laivų nurašymas
-
kitos subsidijos ir kitos subsidijų programos
3. Valstybės parama investicijoms į akvakultūros sektorių
3.1. Įvadas
(38)
Turkijos Vyriausybė nustatė paramos schemą bendrovėms, kurios investuoja į tam tikrus sektorius ir tam tikruose regionuose, įskaitant akvakultūros sektorių. Šios schemos tikslas yra:
-
padidinti gamybą bei užimtumą,
-
skatinti investuoti dideles lėšas ir taip prisidėti prie tarptautinio konkurencingumo,
-
skatinti tiesiogines užsienio investicijas,
-
remti investicijas į aplinkos apsaugą ir mokslinius tyrimus ir technologinę plėtrą, atsižvelgiant į tikslus, apibrėžtus toliau nurodytuose įvairiuose Turkijos plėtros planuose ir metinėse programose.
3.2. Teisinis pagrindas
(39)
Valstybės paramos investicijoms į akvakultūros sektorių teisės nuostatos: Turkijos dekretas Nr. 2012/3305 dėl valstybės paramos investicijoms, paskelbtas 2012 m. birželio 19 d., ir Komunikatas Nr. 2012/1 dėl dekreto dėl valstybės paramos investicijoms įgyvendinimo, paskelbtas 2012 m. birželio 20 d. (atitinkamai Oficialusis leidinys Nr. 28328 ir 28329).
3.3. Tyrimo išvados
(40)
Nors Turkijos dekretas Nr. 2012/3305 yra su tiriamuoju laikotarpiu susijusi paramos schema, panašios nuostatos taikytos nuo 2006 m. ir dar anksčiau. Šis faktas yra svarbus, nes subsidijos, susijusios su ilgalaikio turto įsigijimu, pavyzdžiui, investicijų subsidijos, gali būti priskiriamos tiriamajam laikotarpiui, net jei jos buvo suteiktos iki tiriamojo laikotarpio.
(41)
Atlikus tyrimą patvirtinta, kad taikomos įvairios valstybės paramos schemos. Dekreto Nr. 2012/3305 2/A priede akvakultūros produkcija aiškiai priskiriama prie sektorių, kurie gali pasinaudoti lengvatomis, pavyzdžiui, atleidimu nuo pridėtinės vertės mokesčio (toliau - PVM), nuo muito, mokesčių lengvata, parama investicijoms, parama socialinio draudimo įmokoms (darbdavio įmokos), žemės skyrimu, palūkanų normų subsidijomis, pajamų mokesčio parama ir parama socialinio draudimo įmokoms (darbuotojų įmokos). Atsižvelgiant į Dekretu Nr. 2012/3305 nustatytą šešių regionų ekonominio išsivystymo lygį, pagalbos intensyvumas gali skirtis.
(42)
NET jeigu atlikus tyrimą patvirtinta, kad buvo taikomos regioninės investicijų programos, nė viena iš atrinktų bendrovių nepasinaudojo visomis schemomis. Kai kurios iš jų pasinaudojo atleidimais nuo PVM ir muito, kurie vienodai taikomi visuose šešiuose Turkijos regionuose. Tačiau, atsižvelgiant į tai, kad atrinktos bendrovės įsigijo mašinų ir įrangos iš Sąjungos bendrovių ES ir Turkijos muitų sąjungoje, muito mokėti nereikėjo. Be to, kadangi Turkija taiko pirkimo ir pardavimo PVM sistemą, tiriamuoju laikotarpiu bendrovės gavo lengvatas tik du mėnesius, po to mokesčių institucijos joms grąžino PVM. Faktinė nauda būtų komerciniam bankui mokamos palūkanos iki PVM grąžinimo. Ši nauda yra nedidelė ir toliau nebuvo nagrinėjama.
(43)
Viena atrinkta bendrovė pasinaudojo mokesčio lengvata, nes įsigijo mašinų pagal pirmiau nurodytą dekretą dėl valstybės paramos investicijoms. Vietoj paprastai taikomos 20 % pelno mokesčio normos ji mokėjo tik 4 %.
(44)
Ta pati atrinkta bendrovė taip pat pasinaudojo paramos socialinio draudimo įmokoms programa. Turėdama investicijų skatinimo sertifikatą ji pasinaudojo parama socialinio draudimo įmokoms (darbdavių ir darbuotojų atveju). Investavusi bendrovė pasinaudojo socialinės draudimo įstaigos taikomu atleidimu nuo socialinio draudimo įmokų (darbdavių ir darbuotojų atveju) dalies mokėjimo už naujai sukurtas darbo vietas. Schemą finansavo Ekonomikos ministerija.
3.4. Išvada
(45)
Valstybės parama investicijoms yra preliminariai laikoma subsidija, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktyje ir 3 straipsnio 2 dalyje, kai valstybės parama suteikiama kaip mokesčių lengvata, t. y. kai Vyriausybės pajamų, kurios kitu atvejų būtų gautos, yra atsisakoma arba jos nesurenkamos.
(46)
Subsidija yra konkrečiai taikoma ir kompensuotina, kadangi teisė ja naudotis suteikiama tik išvardytiems ekonomikos sektoriams. Teisė naudotis šia subsidija suteikiama tik tam tikroms bendrovėms, veikiančioms tam tikruose sektoriuose. Be to, subsidija neatitinka pagrindinio reglamento 4 straipsnio 2 dalies b punkte nustatytų nekonkrečiai taikomų subsidijų reikalavimų, atsižvelgiant į tam tikriems sektoriams taikomų apribojimų skaičių ir kokybę, visų pirma į tuos apribojimus, taikomus arba tam tikrų rūšių bendrovėms arba visiškai išskiriant tam tikrus sektorius.
(47)
Akvakultūra yra aiškiai numatyta Dekreto 2A priede kaip viena iš veiklos rūšių, kuriai gali būti taikomas tokios rūšies atleidimas nuo mokesčių. Šio dekreto 4 priede išvardyti sektoriai, kurie negali pasinaudoti jokia lengvata pagal šią schemą.
(48)
Todėl pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnio 2 dalį minėtos subsidijos laikomos Vyriausybės finansine parama, kuria gavėjui suteikiama naudos.
3.5. Subsidijos sumos skaičiavimas
(49)
Viena bendrovė pasinaudojo minėtomis schemomis. Tačiau nustatyta nauda bendrovei buvo nedidelė.
4. Tiesioginės subsidijos upėtakių produkcijos gamintojams
4.1. Įvadas
(50)
Tiesioginės subsidijos už kilogramą upėtakio produkcijos yra pagrindinė subsidijų schema, kuria naudojamasi gaminant nagrinėjamąjį produktą. Šios subsidijos peržiūrimos kasmet atliekant metinę žemės ūkio subsidijų peržiūrą.
4.2. Teisinis pagrindas
(51)
Tiesioginių subsidijų teisės nuostatos: 2013 m. kovo 7 d.Turkijos dekretas Nr. 2013/4463 dėl 2013 m. žemės ūkio subsidijų, paskelbtas 2013 m. balandžio 8 d.Oficialiajame leidinyje Nr. 28612 (taikomas atgaline data nuo 2013 m. sausio 1 d.).
4.3. Tyrimo išvados
(52)
Atlikus tyrimą patvirtinta, kad taikomos tiesioginės subsidijos, susijusios su upėtakiais. Nustatyta, kad tiriamuoju laikotarpiu subsidijos dydis už kilogramą upėtakio produkcijos buvo 0,65 TL/kg iki 250 tonų pagaminto kiekio per metus. Pusė šios sumos (0,325 TL/kg) buvo skirta už pagamintą 251-500 tonų per metus kiekį, o už pagamintą 500 tonų viršijantį kiekį subsidijos nebuvo teikiamos. Subsidija nagrinėjamojo produkto gamintojams buvo teikiama pagal Maisto, žemės ūkio ir gyvulininkystės ministerijos licenciją.
(53)
Prieš atliekant visus mokėjimus, gamintojai turi įsiregistruoti Maisto, žemės ūkio ir gyvulininkystės ministerijos akvakultūros registravimo sistemoje. Jie reguliariai ir iš anksto nepaskelbus patikrinami.
(54)
Trys iš keturių atrinktų bendrovių grupių tiriamuoju laikotarpiu naudojosi tiesioginėmis subsidijomis, nes jos pačios augino upėtakius. Tačiau didžiausia grupė, Ternaeben, upėtakių neaugino, o juos pirko (daugiausia gyvus arba užšaldytus neišdorotus upėtakius) iš nesusijusių ūkininkų ir juos perdirbo. Todėl ji tiesioginių subsidijų negavo. Dėl to kilo klausimas, ar tiesioginėmis subsidijomis taip pat naudojosi Ternaeben ir kitos trys atrinktos bendrovių grupės, kurios ne tik augino upėtakius, bet taip pat jų pirko perdirbimui iš nesusijusių bendrovių.
(55)
Šiuo atžvilgiu Komisija pabrėžia, kad nagrinėjamasis produktas apima tiek tiesiogiai subsidijuojamą žaliavą (t. y. gyvus upėtakius), tiek galutinės grandies produktus (šviežius, užšaldytus neišdorotus, filė ir rūkytus upėtakius). Kadangi upėtakių auginimas yra subsidijuojamas ir praktiškai visi Turkijos ūkininkai naudojasi šia schema, visi nagrinėjamojo produkto (visų pirma gyvų upėtakių ir galutinės grandies produktų) gamintojai naudojasi šia tiesioginių subsidijų schema, nepriklausomai nuo to, ar jie patys augina upėtakius, ar juos perka tolesniam perdirbimui.
(56)
Nauda nagrinėjamojo produkto gamintojams bet kuriuo atveju gali būti įrodyta. Atsižvelgdama į tai, Komisija palygino trijų atrinktų bendrovių, kurios pačios augina upėtakius, auginimo sąnaudas (įskaitant pagrįstą ir nuosaikią pardavimo, bendrųjų ir administracinių išlaidų (toliau - PBA) ir pelno sumą) su kaina, mokėta perkant gyvas ar atšaldytas žuvis iš nesusijusių tiekėjų. Komisija nustatė, kad visų trijų bendrovių mokėta pirkimo kaina už gyvas ar atšaldytas žuvis buvo mažesnė nei vidutinės auginimo sąnaudos.
(57)
Kalbant apie Ternaeben grupę, Komisija palygino trijų kitų atrinktų bendrovių vidutines auginimo sąnaudas (įskaitant pagrįstą ir nuosaikią PBA ir pelno sumą) su atskira vidutine pirkimo kaina, kurią Ternaeben mokėjo už atšaldytas ar gyvas žuvis. Buvo nustatyta, kad kitų trijų atrinktų bendrovių vidutinės auginimo sąnaudos buvo didesnės nei vidutinė Ternaeben mokėta pirkimo kaina. Nustatyta, kad vidutinė pirkimo kaina atitiko kitų atrinktų bendrovių kainas.
(58)
Todėl Komisija mano, kad atrinktos bendrovės, net jei jos pirko upėtakius iš nesusijusių bendrovių, naudojosi tiesioginių subsidijų schema.
(59)
Skundo pateikėjas teigė, kad papildoma parama buvo skiriama ekologinės upėtakių produkcijos gamybai ir už užaugintų jauniklių vienetą. Atlikus tyrimą patvirtinta, kad ekologinės upėtakių produkcijos gamybai skirta papildoma parama. Tačiau buvo nustatyta, kad tik viena Turkijos bendrovė vertėsi ekologinės upėtakių produkcijos gamyba, tačiau ji neseniai bankrutavo. Todėl tiriamuoju laikotarpiu subsidijų ekologinės upėtakių produkcijos gamybai nebuvo skirta.
(60)
Be to, Komisija nustatė, kad konkreti parama jauniklių auginimui buvo teikiama 2012 m., tačiau nuo 2013 m. jos atsisakyta, nes jauniklių Turkijoje jau buvo užauginama tiek, kad būtų patenkinti rinkos poreikiai.
4.4. Išvada
(61)
Remdamasi tyrimo išvadomis, Komisija daro preliminarią išvadą, kad minėtas viešasis įnašas yra tiesioginė subsidija, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto i papunktyje, ir todėl pagal šią schemą Turkijos upėtakių produkcijos gamintojams suteikiama tiesioginė nauda pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnio 2 dalį. Nauda yra suteikiama, nes valdžios institucijos teikia tiesioginį finansavimą (subsidijas) be jokių palūkanų ar naudojimosi turtu mokesčio. Paprastai tokių laisvų lėšų rinkoje nėra.
(62)
Tiesioginių subsidijų schema yra konkrečiai taikoma ir kompensuotina, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 4 straipsnio 2 dalies a punkte, nes teisė ja naudotis suteikiama tik tam tikroms bendrovėms. Joje aiškiai nurodytos bendrovės, kurios verčiasi akvakultūra, o upėtakiai yra aiškiai įvardijama kaip viena iš rūšių, kurioms taikoma ši subsidijų schema. Ši tiesioginė subsidija yra konkrečiai taikoma, nes paramą teikianti institucija ir teisės aktai, kuriais remdamasi ji veikia, aiškiai nustato teisę naudotis ja tik akvakultūros sektoriuje veikiančioms bendrovėms.
4.5. Subsidijos sumos skaičiavimas
(63)
Bendra naudos kiekvienai bendrovei suma yra tiriamuoju laikotarpiu gautų tiesioginių subsidijų už pačios bendrovės užaugintą žuvį sumos vidurkis ir Turkijos Vyriausybės suteiktų subsidijų sumos vidurkis, apskaičiuota remiantis visomis suteiktomis subsidijomis ir padalinta iš bendros upėtakių auginimo Turkijoje sumos, mokėtos už gyvą žuvį.
(64)
Lentelėje parodyta preliminari pagal šiomis nurodytomis subsidijomis suteiktos naudos suma, kai nauda apskaičiuota kaip suma, kurią susijusios bendrovės gavo per tiriamąjį laikotarpį.
Tiesioginės ir netiesioginės subsidijos
Bendrovės pavadinimas
Subsidijų skirtumas
GMS
7,0 %
Kilic
9,6 %
Özpekler
6,8 %
Ternaeben
9,5 %
5. Subsidijuotos paskolos
5.1. Įvadas
(65)
Tam tikri valstybiniai ir privatūs subjektai teikė lengvatines paskolas bendrovėms, veikiančioms akvakultūros sektoriuje. Pagrindiniai subjektai yra aprašyti toliau.
(66)
Agrarinės kredito unijos (toliau - AKU) yra privatinės teisės subjektai, kuriuos Turkijoje įsteigė žemės ūkio gamintojai (t. y. fiziniai asmenys arba juridiniai subjektai, vykdantys žemės ūkio veiklą), tenkinti savo veiklos finansinius poreikius.
(67)
Turkijos Respublikos žemės ūkio bankas (toliau - Türkiye Cumhurriyeti Ziraat Bankasi arba Ziraat Bankasi) yra valstybinis bankas ir viešoji įstaiga, kurios visos akcijos priklauso Iždo sekretoriatui. Pagal 70 konstatuojamojoje dalyje nurodytą Vyriausybės programą, kuri taip pat taikyta per tiriamąjį laikotarpį, Ziraat Bankas teikia lengvatines paskolas akvakultūros sektoriui, siekiant skatinti žemės ūkio gamybą ir žemės ūkio verslą. Šiuo atžvilgiu Ministrų taryba kasmet nustato programos trukmę, procedūras ir principus, o iždo įstaiga perveda Ziraat Bankasi likusią palūkanų mokėjimo sumą, atitinkančią diskonto palūkanų normą. Todėl manoma, kad Ziraat Bankasi suteiktos Vyriausybės galios ir todėl jis yra laikomas viešąja įstaiga.
(68)
Mažųjų ir vidutinių įmonių plėtros organizacija (KOSGEB) yra viešoji įstaiga, kurios tikslas - didinti mažųjų ir vidutinių įmonių (toliau - MVĮ) ekonominį ir socialinį vystymąsi, siūlant aukštos kokybės paslaugas ir paramą MVĮ konkurencingumui stiprinti ir verslumo kultūrai skleisti. KOSGEB priklauso Mokslo, pramonės ir technologijų ministerijos kompetencijai ir yra iš dalies nepriklausoma.
(69)
Türk Eximbank (toliau - EximBank) buvo įsteigtas 1987 m. rugpjūčio 21 d. Turkijos Vyriausybės dekretu Nr. 87/11914 ir įstatymu Nr. 3332 ir yra valstybei visiškai priklausantis bankas ir viešoji įstaiga, veikianti kaip pagrindinė Turkijos Vyriausybės eksporto skatinimo priemonė įgyvendinant Turkijos tvaraus eksporto strategiją. Siekiant didinti Turkijos bendrovių eksportą ir stiprinti jų tarptautinį konkurencingumą, Eximbank buvo Vyriausybės įgaliotas remti užsienio prekybą ir užsienyje veikiančius Turkijos rangovus ir (arba) investuotojus. Todėl manoma, kad Eximbank suteiktos Vyriausybės galios ir todėl jis yra laikomas viešąja įstaiga.
5.2. Teisinis pagrindas
(70)
Subsidijuotų paskolų teisės nuostatos: 2013 m. vasario 16 d.Turkijos dekretas Nr. 2013/4271 dėl 2013 m. Ziraat Bankasi ir AKU lengvatinių investicinių ir verslo paskolų teikimo išplėtimo (paskelbta Oficialiajame leidinyje Nr. 28561), Turkijos dekretas Nr. 2010/27612 dėl nulinės palūkanų normos paskolų MVĮ (paskelbtas 2010 m. birželio 15 d.Oficialiajame leidinyje) ir Turkijos įstatymas Nr. 3332 dėl Turkijos eksporto kreditų banko Eximbank teikiamų eksporto kreditų (paskelbtas 1987 m. kovo 31 d.Oficialiajame leidinyje Nr. 19417 bis).
5.3. Tyrimo išvados
(71)
Eximbank ir KOSGEB lengvatinės paskolos buvo nagrinėjamos atsižvelgiant į skunde pateiktus įtarimus dėl subsidijuotų paskolų. Atlikus tyrimą patvirtinta, kad paskolos teikiamos lengvatinėmis palūkanomis. Vis dėlto nustatyta, kad AKU teikiamomis paskolomis nepasinaudojo nė vienas iš atrinktų eksportuojančių gamintojų.
(72)
Komisija nustatė, kad tiriamuoju laikotarpiu viena atrinkta bendrovė gavo keturias lengvatines paskolas iš Ziraat Bankasi pagal Dekreto Nr. 4271/2013 nuostatas. Paskolų akvakultūros sektoriui srityje Ziraat Bankasi išplėtė investicinių paskolų taikymo sritį mašinų ir įrangos pirkimui ir toliau išplėtė veiklos paskolų taikymo sritį veiklos sąnaudoms finansuoti.
(73)
Be Ziraat Bankasi lengvatinių paskolų viena atrinkta bendrovė gavo nulinės palūkanų normos paskolą pagal Dekretą Nr. 2010/27612, kuriuo remdamasi KOSGEB administruoja įvairias paramos MVĮ programas. MVĮ, veikiančios akvakultūros sektoriuje, taip pat turi teisę pasinaudoti šiomis paramos programomis.
(74)
Be to, atliekant tyrimą nustatyta, kad dvi atrinktos bendrovės gavo atitinkamai dvi ir šešias lengvatines paskolas iš Eximbank. Per tikrinamąjį vizitą, surengtą kartu su Turkijos Vyriausybe, Eximbank atstovai patvirtino, kad Eximbank teikia paskolas Turkijos eksportuotojams palankesnėmis nei paprastai rinkoje esančiomis sąlygomis.
5.4. Išvada
(75)
Pirmiau nurodytos lengvatinės paskolos yra preliminariai laikomos subsidija, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto i papunktyje ir 3 straipsnio 2 dalyje.
(76)
Remdamasi per tyrimą nustatytais faktais Komisija daro išvadą, kad gavėjui suteikta nauda yra paskolos diskonto palūkanų normomis, teikiamos akvakultūros gamybai. Ši valstybės remiama paskolų schema suteikia naudos paskolų gavėjui, nes jos teikiamos tokiomis finansinėmis sąlygomis, kurios neatitinka panašių terminų paskolų rinkos sąlygų. Jos teikiamos mažesnėmis nei rinkos normomis.
(77)
Šios schemos yra konkrečiai taikomos, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 4 straipsnio 2 dalies a punkte, nes paramą teikiančios institucijos ar teisės aktai, kuriais remdamosi jos veikia, aiškiai nustato teisę naudotis šia parama tik tam tikroms bendrovėms.
(78)
Todėl manoma, kad visos minėtos paskolos yra kompensuotinos subsidijos, kuriomis suteikiama naudos ir kurios yra konkrečiai taikomos, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktyje.
5.5. Subsidijos sumos skaičiavimas
(79)
Pagrindinio reglamento 6 straipsnio b dalyje nustatyta, kad lengvatinėmis paskolomis suteikta nauda turėtų būti apskaičiuojama kaip sumokėtų palūkanų sumos ir sumos, kuri būtų sumokėta už panašią komercinę paskolą, kurią bendrovė galėtų gauti rinkoje, skirtumas. Kaip lyginamąjį dydį Komisija pritaikė tiriamuoju laikotarpiu teiktų Turkijos paskolų svertinį palūkanų normų vidurkį pasinaudodama elektronine prekybos platforma „Bloomberg“ (WAIRCOMM indeksas).
(80)
Nauda tiriamuoju laikotarpiu apskaičiuota kaip faktiškai sumokėtų palūkanų per tiriamąjį laikotarpį ir palūkanų, kurios būtų sumokėtos pagal lyginamąjį dydį, skirtumas.
(81)
Atrinktiems eksportuojantiems gamintojams pagal šį metodą apskaičiuoti šie subsidijų skirtumai:
Lengvatinės paskolos
Bendrovės pavadinimas
Subsidijų skirtumas
Kilic
0,1 %
Özpekler
0,3 %
6. Žemės ūkio draudimo fondas ir paramos įmokoms normos
6.1. Įvadas
(82)
Žemės ūkio draudimo įstatyme ir reglamente dėl Žemės ūkio draudimo fondo įgyvendinimo principų nustatyti Vyriausybės tikslai apdrausti upėtakių produkcijos gamintojus nuo bet kokių žuvų išteklių ir žvejybos nuostolių dėl daugybės galimų ligų, stichinių nelaimių, nelaimingų atsitikimų ir pan.
(83)
Draudimo rūšys, priskiriamos Žemės ūkio draudimo fondui, yra i) pasėlių draudimas, ii) šiltnamiuose auginamų kultūrų draudimas, iii) stambių galvijų draudimas, smulkių galvijų draudimas, iv) naminių paukščių draudimas ir v) akvakultūros draudimas.
6.2. Teisinis pagrindas
(84)
Šios programos teisinis pagrindas - Žemės ūkio draudimo įstatymas Nr. 5363 ir Turkijos dekretas Nr. 2012/4138 dėl rizikos, produktų ir regionų, patenkančių į Žemės ūkio draudimo fondo veiklos sritį, ir dėl paramos įmokoms normų (paskelbta 2013 m. sausio 23 d.Oficialiajame leidinyje Nr. 28537).
6.3. Tyrimo išvados
(85)
Atlikus tyrimą patvirtinta, kad ši subsidijų schema yra taikoma. Pagal Žemės ūkio draudimo įstatymo Nr. 5363 12 ir 13 straipsnius ir Dekretą Nr. 2012/4138 dėl rizikos, produktų ir regionų, patenkančių į Žemės ūkio draudimo fondo veiklos sritį, ir dėl paramos įmokoms normų (toliau - Dekretas Nr. 2012/4138) akvakultūros produktų gamintojai gali pasinaudoti Vyriausybės teikiama parama draudimo įmokoms, kaip nustatyta Dekreto Nr. 2012/4138 1 straipsnio 6 dalyje.
(86)
Bendrovė, pageidaujanti teikti paraišką Žemės ūkio draudimo fondui, pateikia planą, kokio draudimo liudijimo ji pageidauja. Vėliau Žemės ūkio draudimo fondas patikrina bendrovę, atlieka rizikos vertinimą ir pasiūlo draudimo liudijimą, įskaitant mokėtinos įmokos sumą. Jei bendrovė, veikianti žemės ūkio sektoriuje, priima pasiūlymą, Vyriausybė sumoka pusę draudimo įmokos.
(87)
Komisija nustatė, kad apskritai Turkijos ūkininkai savo produktų neapdraudžia. Tik viena atrinkta bendrovė tiriamuoju laikotarpiu tris mėnesius naudojosi Vyriausybės taikoma paramos draudimo įmokoms programa. Po to ji pasirinko privatų draudiką.
6.4. Išvada
(88)
Iš tikrųjų pagal šią schemą suteikta nauda yra finansinių išlaidų, patirtų dėl akvakultūros gyvūnų gyvybės draudimo, sumažinimas. Ši schema laikoma subsidija, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto i papunktyje; tai Vyriausybės teikiama tiesioginė subsidija upėtakių produkcijos gamintojams ir finansinė parama, kaip apibrėžta pagrindiniame reglamente, nes subsidijos gavėjas gauna naudos dėl palankios draudimo įmokos, kuri yra gerokai mažesnė nei draudimo rinkoje taikomas draudimo nuo panašios rizikos įmokos dydis. Pagal šią schemą suteikiama naudos, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 2 dalyje. Nauda yra lygi draudimo įmokų, siūlomų komerciniuose draudimo liudijimuose, ir subsidijuotos įmokos skirtumui.
(89)
Ši subsidija yra konkrečiai taikoma, nes paramą teikianti institucija ir teisės aktai, kuriais remdamasi ji veikia, aiškiai nustato teisę naudotis šia parama tik akvakultūros sektoriuje veikiančioms bendrovėms ir net tiesiogiai skirta akvakultūros gamintojų patiriamai rizikai padengti.
6.5. Subsidijos sumos skaičiavimas
(90)
Viena bendrovė pasinaudojo šia schema. Tačiau nustatyta nauda įmonei buvo nedidelė.
6.6. Subsidijos konsultacijoms
(91)
Šios schemos tikslas - teikti reikiamų žinių ir praktinės patirties akvakultūros gamintojams, siekiant modernizuoti ir padidinti gamybos apimtį ir didinti veiksmingumą. Nustatyta, kad tiriamuoju laikotarpiu šia schema nepasinaudojo nė vienas iš atrinktų eksportuojančių gamintojų.
6.7. Subsidijos už kurą ir žvejybos laivų nurašymą
(92)
Šios subsidijos yra susijusios su kuro pirkimu žvejybos laivams arba žvejybos laivų nurašymu. Šių subsidijų mokėjimų teikiama nauda ypač susijusi su žuvininkystės veikla. Nustatyta, kad tiriamuoju laikotarpiu šiomis subsidijomis nepasinaudojo nė vienas iš atrinktų eksportuojančių gamintojų.
6.8. Išvada dėl subsidijavimo
(93)
Komisija pagal pagrindinio reglamento nuostatas apskaičiavo tirtų bendrovių kiekvienos schemos kompensuotinos subsidijos sumas ir šias sumas sudėjo, kad apskaičiuotų bendrą kiekvienos grupės subsidijų sumą, gautą per tiriamąjį laikotarpį.
(94)
Bendriems subsidijų skirtumams apskaičiuoti Komisija pirmiausia apskaičiavo subsidijavimo procentinį dydį kaip subsidijos sumą, palyginti su bendra bendrovės apyvarta. Tada šis procentinis dydis panaudotas skaičiuojant nagrinėjamojo produkto eksportui į Sąjungą per tiriamąjį laikotarpį suteiktą subsidiją.
(95)
Tada apskaičiuota subsidijos suma už į Sąjungą per tiriamąjį laikotarpį eksportuotą nagrinėjamąjį produktą (neišdorotos žuvies ekvivalentais), o toliau nurodyti skirtumai apskaičiuoti kaip to paties eksporto (neišdorotos žuvies ekvivalentais) CIF vertės procentinis dydis.
(96)
Neatrinktiems bendradarbiaujantiems eksportuojantiems gamintojams Komisija apskaičiavo vidutinį svertinį subsidijų skirtumą. Todėl šis skirtumas apskaičiuotas pagal atrinktiems eksportuojantiems gamintojams apskaičiuotus skirtumus.
(97)
Visiems kitiems eksportuojantiems gamintojams Komisija pagal pagrindinio reglamento 28 straipsnį remdamasi turimais faktais nustatė subsidijų skirtumą. Šiuo tikslu Komisija nustatė eksportuojančių gamintojų bendradarbiavimo lygį. Bendradarbiavimo lygis - tai bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų eksporto į Sąjungą apimties dalis, palyginti su viso nagrinėjamosios šalies eksporto į Sąjungą apimtimi, kaip rodo Europos importo statistiniais duomenys.
(98)
Šiuo atveju bendradarbiavimo lygis yra didelis, nes bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų importas sudarė daugiau nei 80 % viso eksporto į Sąjungą per tiriamąjį laikotarpį. Tuo remdamasi Komisija nusprendė subsidijų skirtumą kitiems eksportuotojams pagrįsti atrinktos bendrovės, kurios subsidijų skirtumas yra didžiausias, lygmeniu.
Bendrovės pavadinimas
Subsidijų skirtumas
GMS
7,0 %
Kilic
9,7 %
Özpekler
7,1 %
Ternaeben
9,5 %
Svertinis atrinktų bendrovių vidurkis
8,2 %
Subsidijų skirtumas visos šalies mastu
9,7 %
D. ŽALA
1. Sąjungos pramonės apibrėžtis ir Sąjungos gamyba
(99)
Panašų produktą tiriamuoju laikotarpiu gamino daugiau kaip 700 Sąjungos gamintojų. Jie sudaro Sąjungos pramonę, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 8 straipsnio 1 dalyje.
(100)
Remiantis nacionalinių ir Europos gamintojų asociacijų ir pavienių bendrovių pateiktais duomenimis, bendra Sąjungoje pagaminta apimtis tiriamuoju laikotarpiu sudarė apie 170 mln. kg neišdorotos žuvies ekvivalentų (toliau - NŽE). Kaip nurodyta 10 konstatuojamojoje dalyje, atrinkti devyni Sąjungos gamintojai, kurie pagamina daugiau kaip 12 % viso Sąjungoje pagaminamo panašaus produkto.
2. Sąjungos suvartojimas
(101)
Komisija nustatė Sąjungos suvartojimą remdamasi apskaičiuota bendra Sąjungos gamintojų pardavimo Sąjungos rinkoje apimtimi ir bendra importo apimtimi pagal Eurostato duomenis.
(102)
Bendra Sąjungos gamintojų pardavimo apimtis buvo apskaičiuota, kaip nurodyta 130 konstatuojamojoje dalyje.
(103)
Kalbant apie importo apimtį, Eurostatas pateikė duomenų apie produktų, t. y. gyvos, šviežios, atšaldytos, užšaldytos ir (arba) rūkytos neišdorotos ir (arba) išskrostos žuvys arba filė, priskiriamų šešiems skirtingiems KN kodams, grynąjį svorį. Palyginimo tikslais grynasis svoris buvo pakeistas NŽE padalijant Eurostato nurodytą importo kiekį iš toliau nurodytų keitimo koeficientų. Šie keitimo koeficientai nurodyti skunde ir plačiai naudojami pramonėje.
1 lentelė
Keitimo koeficientai
Produkto pateikimas
Koeficientas
Gyva žuvis
1,00
Šviežia, atšaldyta, užšaldyta žuvis (išskrosta)
0,85
Šviežia, atšaldyta, užšaldyta filė
0,47
Rūkyta filė
0,40
(104)
Atitinkami KN kodai taip pat taikomi kitų rūšių žuvims, kurios neįtrauktos į šį tyrimą, pavyzdžiui, paprastiesiems šlakiams (Salmo trutta), raudongalvėms lašišoms (Oncorhynchus clarki), auksiniams upėtakiams (Oncorhynchus aguabonita) ir geltongalviams upėtakiams (Oncorhynchus gilae). Tačiau atlikus tyrimą nustatyta, kad kitų rūšių nei nagrinėjamojo produkto žuvys Turkijoje nebuvo auginamos, arba auginamos tik nedideliais kiekiais. Tai buvo pagrįsta informacija, kurią Turkijos pramonė pateikė Europos akvakultūros gamintojų federacijai (toliau - EAGF), ir kitais viešais informacijos šaltiniais (8), kurie, kai tai buvo įmanoma, buvo sutikrinti su atitinkamais Turkijos oficialiais statistiniais duomenimis. Tuo remiantis padaryta išvada, kad Eurostato pateikti statistiniai importo duomenys yra pakankamai patikimi ir išsamūs.
(105)
Nustatytas Sąjungos suvartojimas nuo 2010 m. iki 2011 m. nekito, po to 2011-2012 m. sumažėjo 5 %, o po 2012 m. iki tiriamojo laikotarpio dar sumažėjo 7 %. Apskritai per nagrinėjamąjį laikotarpį suvartojimas sumažėjo 12 %.
2 lentelė
Sąjungos suvartojimas (kg NŽE)
2010 m.
2011 m.
2012 m.
Tiriamasis laikotarpis
Bendras Sąjungos suvartojimas
183 399 382
183 932 215
173 599 493
162 108 475
Indeksas
100
100
95
88
Šaltinis. EAGF, Eurostatas.
3. Importas iš nagrinėjamosios šalies
3.1. Importo iš nagrinėjamosios šalies apimtis ir rinkos dalis
(106)
Kaip nurodyta 103 konstatuojamojoje dalyje, Komisija, remdamasi Eurostato duomenimis, nustatė importo apimtį, išreikštą kg NŽE. Importo rinkos dalis nustatyta remiantis Turkijos importo apimtimi ir bendru Sąjungos suvartojimu.
(107)
Importo į Sąjungą iš nagrinėjamosios šalies raida:
3 lentelė
Importo apimtis (kg NŽE) ir rinkos dalis
2010 m.
2011 m.
2012 m.
Tiriamasis laikotarpis
Importo iš Turkijos apimtis (kg NŽE)
15 664 502
21 510 620
22 113 656
27 008 376
Indeksas
100
137
141
172
Rinkos dalis
9 %
12 %
13 %
17 %
Indeksas
100
137
149
195
Šaltinis. Eurostatas.
(108)
Nepaisant suvartojimo sumažėjimo, nagrinėjamojo produkto importo į Sąjungą apimtis nagrinėjamuoju laikotarpiu nuolat didėjo - iš viso 72 %. Dėl to atitinkama rinkos dalis padidėjo nuo 9 % 2010 m. iki 17 % tiriamuoju laikotarpiu, t. y. ji padidėjo 8 procentiniais punktais arba 95 % per nagrinėjamą laikotarpį.
3.2. Importo iš nagrinėjamosios šalies kainos ir priverstinis kainų mažinimas
(109)
Komisija, remdamasi Eurostato duomenimis, nustatė vidutines importo kainas, padalydama bendrą importo iš Turkijos apimtį, išreikštą kg NŽE, iš visos šio importo vertės. Priverstinis kainų mažinimas dėl šio importo nustatytas remiantis atrinktų eksportuojančių gamintojų duomenimis.
(110)
Vidutinės importo į Sąjungą iš nagrinėjamosios šalies kainos raida:
4 lentelė
Importo kainos (EUR/kg NŽE)
2010 m.
2011 m.
2012 m.
Tiriamasis laikotarpis
Turkija
2,63
2,78
2,83
2,75
Indeksas
100
106
108
105
Šaltinis. Eurostatas.
(111)
Vidutinė importuojamo nagrinėjamojo produkto kaina 2010-2012 m. padidėjo 8 %, o vėliau nuo 2012 m. iki tiriamojo laikotarpio sumažėjo 3 %. Vidutinė importo kaina per nagrinėjamąjį laikotarpį iš viso padidėjo 5 %.
(112)
Komisija priverstinį kainų mažinimą per tiriamąjį laikotarpį nustatė palyginusi: a) pagal gamintojo kainas EXW sąlygomis pakoreguotas vidutines svertines atrinktų Sąjungos gamintojų kiekvienos rūšies produkto pardavimo nesusijusiems pirkėjams Sąjungos rinkoje kainas ir b) atitinkamas vidutines svertines iš atrinktų eksportuojančių gamintojų importuojamo kiekvienos rūšies produkto kainas, taikytas pirmam nepriklausomam pirkėjui Sąjungos rinkoje, nustatytas remiantis CIF (kaina, draudimas ir frachtas) kaina.
(113)
Lygintos to paties prekybos lygio sandorių kiekvienos rūšies produkto kainos, kurios prireikus buvo tinkamai pakoreguotos ir apskaičiuotos atėmus lengvatas ir nuolaidas. Palyginus gauti rezultatai buvo išreikšti atrinktų Sąjungos gamintojų apyvartos tiriamuoju laikotarpiu procentine dalimi. Nustatyta, kad vidutinis svertinis priverstinio kainų mažinimo dėl importo iš nagrinėjamosios šalies Sąjungos rinkoje skirtumas buvo 5-18 %.
(114)
Vienas atrinktas eksportuojantis gamintojas teigė, kad Komisija turėtų tinkamai atsižvelgti į bet kurį prekybos lygio skirtumą. Tačiau atlikus tyrimą nustatyta, kad atrinktų Sąjungos gamintojų ir atrinktų eksportuojančių Turkijos gamintojų prekybos lygiai nesiskyrė. Dėl to šis argumentas turėtų būti atmestas.
(115)
Egėjo jūros eksportuotojų asociacija (atstovaujanti Turkijos eksportuotojams) ir vienas eksportuojantis gamintojas teigė, kad Sąjungos pramonė daugiausia dėmesio skiria ekologinės upėtakių ir lašišinių upėtakių produkcijos gamybai ir kad ši produkcija yra gerokai brangesnė nei iš Turkijos eksportuojama upėtakių produkcija. Todėl jie pareiškė, kad kainos nepalyginamai skiriasi. Tačiau, kaip paaiškinta 113 konstatuojamojoje dalyje, kainos palygintos palyginus kiekvienos rūšies produktų to paties prekybos lygio sandorius, prireikus atitinkamai pakoregavus. Todėl į bet kokius skirtingų rūšių produktų kainų skirtumus buvo tinkamai atsižvelgta.
(116)
Egėjo jūros eksportuotojų asociacija taip pat teigė, kad Sąjungos pramonė naudojo skirtingus gamybos procesus, dėl kurių skiriasi optinės ir juslinės savybės ir produkto galiojimo laikas. Teigta, kad Sąjungos pramonės auginamų upėtakių svoris skyrėsi nuo Turkijoje auginamų upėtakių. Visi šie elementai tariamai turėjo įtakos kainų palyginimui, todėl į juos turėtų būti atsižvelgta. Tačiau šiems tvirtinimams pagrįsti nepateikta jokių įrodymų, be to, atliekant tyrimą taip pat tokių įrodymų negauta. Kaip paaiškinta 113 konstatuojamojoje dalyje, kainos palygintos palyginus kiekvienos rūšies produktų to paties prekybos lygio sandorius, prireikus atitinkamai pakoregavus. Todėl į bet kokius skirtingų rūšių produktų kainų skirtumus buvo tinkamai atsižvelgta.
(117)
Taigi, tvirtinimai dėl kainų palyginimo turėtų būti atmesti.
4. Sąjungos pramonės ekonominė padėtis
4.1. Bendrosios pastabos
(118)
Pagal pagrindinio reglamento 8 straipsnio 4 dalį nagrinėjant subsidijuoto importo poveikį Sąjungos pramonei buvo įvertinti visi ekonominiai veiksniai, nagrinėjamuoju laikotarpiu turėję įtakos Sąjungos pramonės būklei.
(119)
Kaip minėta 10 konstatuojamojoje dalyje, tiriant galimą žalą Sąjungos pramonei atlikta atranka.
(120)
Žalai nustatyti Komisija atskyrė makroekonominius žalos rodiklius nuo mikroekonominių. Komisija įvertino makroekonominius rodiklius remdamasi skunde, EAGF ir Eurostato pateiktais duomenimis. Duomenys yra susiję su visais Sąjungos gamintojais. Komisija įvertino mikroekonominius rodiklius remdamasi atrinktų Sąjungos gamintojų klausimyno atsakymais. Duomenys yra susiję su atrinktais Sąjungos gamintojais. Nustatyta, kad abu duomenų rinkiniai parodo Sąjungos pramonės ekonominę padėtį.
(121)
Makroekonominiai rodikliai: gamyba, gamybos pajėgumai, pajėgumų naudojimas, pardavimo apimtis, rinkos dalis, augimas, užimtumas, našumas ir subsidijos skirtumo dydis.
(122)
Mikroekonominiai rodikliai: vidutinės vieneto kainos, vieneto sąnaudos, darbo sąnaudos, atsargos, pelningumas, grynųjų pinigų srautas, investicijos, investicijų grąža ir pajėgumas padidinti kapitalą.
4.2. Makroekonominiai rodikliai
4.2.1. Gamyba, gamybos pajėgumai ir pajėgumų naudojimas
(123)
Sąjungos pramonės gamybos apimtis buvo gauta iš EAGF ir skundo pateikėjo duomenų. EAGF duomenys renkami iš ūkių („ex-farm“) ir yra susiję su gyvomis žuvimis, sužvejotomis kiekvienoje valstybėje narėje. Kadangi EAGF duomenys buvo susiję tik su tiriamojo laikotarpio dalimi, jie buvo galutinai parengti remiantis skundo pateikėjo skaičiavimais. Be to, kadangi EAGF duomenys renkami iš ūkių („ex-farm“) ir yra susiję su gyvomis sužvejotomis žuvimis, ir siekiant išvengti dvigubos apskaitos, prie ES gyvų žuvų auginimo apimties buvo pridėta produkto importo iš visų perdirbti skirtų šaltinių dalis (maždaug 20 % visos importo apimties, išskyrus rūkytus produktus, remiantis atrinktų eksportuojančių gamintojų klausimyno atsakymuose pateikta informacija).
(124)
Tuo remiantis visos Sąjungos gamybos, gamybos pajėgumų ir pajėgumų naudojimo raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:
5 lentelė
Gamyba, gamybos pajėgumai ir pajėgumų naudojimas
2010 m.
2011 m.
2012 m.
Tiriamasis laikotarpis
Gamybos apimtis (kg NŽE)
168 291 314
161 896 836
151 960 522
136 950 842
Indeksas
100
96
90
81
Gamybos pajėgumai (kg NŽE)
220 309 323
215 689 275
209 607 237
183 616 771
Indeksas
100
98
95
83
Pajėgumų naudojimas
76 %
75 %
72 %
75 %
Indeksas
100
98
95
98
Šaltinis. Skundo, EAGF, atrinktų Sąjungos gamintojų, atrinktų eksportuojančių gamintojų ir Eurostato duomenys.
(125)
Gamyba nagrinėjamuoju laikotarpiu kasmet mažėjo. Per tiriamąjį laikotarpį gamyba sumažėjo 19 %, palyginti su 2010 m. Nagrinėjamuoju laikotarpiu gamyba sumažėjo daugiau nei suvartojimas.
(126)
Gamybos pajėgumai apskaičiuoti padalijus atrinktų Sąjungos gamintojų gamybos apimtį iš pajėgumų naudojimo koeficiento.
(127)
Nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungos pramonės gamybos pajėgumai sumažėjo 17 %. Tyrimo išvados rodo, kad per nagrinėjamąjį laikotarpį kai kurie Sąjungos gamintojai uždarė savo gamyklas ir taip sumažėjo bendri Sąjungos gamybos pajėgumai.
(128)
Nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungos gamintojų pajėgumų naudojimo koeficientas buvo apie 75 %, nuo 2010 m. iki tiriamojo laikotarpio pabaigos jis sumažėjo 1 procentiniu punktu.
4.2.2. Pardavimo apimtis ir rinkos dalis
(129)
Sąjungos pramonės pardavimo apimties ir rinkos dalies raida per nagrinėjamąjį laikotarpį:
6 lentelė
Pardavimo apimtis ir rinkos dalis
2010 m.
2011 m.
2012 m.
Tiriamasis laikotarpis
Pardavimo Sąjungos rinkoje apimtis (kg NŽE)
163 321 913
156 440 124
146 677 898
130 729 993
Indeksas
100
96
90
80
Rinkos dalis
89 %
85 %
84 %
81 %
Indeksas
100
96
95
91
Šaltinis. Skundo, EAGF, atrinktų Sąjungos gamintojų, atrinktų eksportuojančių gamintojų ir Eurostato duomenys.
(130)
Sąjungos pramonės pardavimo apimtis buvo nustatyta remiantis bendra gamybos apimtimi, kaip nurodyta 123 konstatuojamojoje dalyje, atėmus Sąjungos pramonės pardavimą eksportui.
(131)
Pardavimo eksportui apimtis nustatyta remiantis Eurostato duomenimis, konvertuotais į kg NŽE. Kitų rūšių upėtakių, kuriems gali būti taikomi susiję KN kodai, kiekis yra nedidelis, nes jie neauginami Sąjungoje arba auginamas tik labai mažas jų kiekis. Todėl laikoma, kad Eurostatas pateikė pakankamai patikimus vaivorykštinių upėtakių eksporto per nagrinėjamąjį laikotarpį duomenis.
(132)
Taigi, Sąjungos pramonės pardavimo apimtis nuolat mažėjo nuo 2010 m. iki tiriamojo laikotarpio, per nagrinėjamąjį laikotarpį iš viso sumažėjo 20 %. Ši neigiama tendencija buvo didesnė nei bendro suvartojimo sumažėjimo tendencija tuo pačiu laikotarpiu, kaip nurodyta 105 konstatuojamojoje dalyje.
(133)
Dėl to Sąjungos pramonės rinkos dalis per nagrinėjamąjį laikotarpį taip pat sumažėjo ir per tą patį laikotarpį iš viso sumažėjo 8 procentiniais punktais. Tuo pačiu metu importas iš Turkijos padidėjo 72 %, o atitinkama rinkos dalis - 8 procentiniais punktais, kaip aprašyta 108 konstatuojamojoje dalyje, o tai atitiko prarastą Sąjungos pramonės rinkos dalį.
4.2.3. Augimas
(134)
Sąjungos suvartojimas sumažėjo nuo 2011 m. iki tiriamojo laikotarpio pabaigos. Nepaisant mažėjančios paklausos Sąjungos rinkoje, importas iš Turkijos beveik padvigubėjo ir nagrinėjamuoju laikotarpiu išaugo jo rinkos dalis. Taigi, Sąjungos pramonė prarado dalį savo rinkos dalies, o nagrinėjamojo importo rinkos dalis padidėjo mažėjant Sąjungos rinkai. Tuo pačiu metu Sąjungos pramonės gamybos apimtis sumažėjo daugiau nei sumažėjo rinka, nes importo iš Turkijos apimtis padidėjo tiek absoliučiais skaičiais, tiek santykine prasme.
4.2.4. Užimtumas ir našumas
(135)
Užimtumo ir našumo raida per nagrinėjamąjį laikotarpį:
7 lentelė
Užimtumas ir našumas
2010 m.
2011 m.
2012 m.
Tiriamasis laikotarpis
Darbuotojų skaičius
3 692
3 413
3 144
2 862
Indeksas
100
92
85
78
Našumas (kg NŽE vienam darbuotojui)
45 578
47 431
48 332
47 847
Indeksas
100
104
106
105
Šaltinis. Skundo, EAGF ir atrinktų Sąjungos gamintojų duomenys.
(136)
Sąjungos pramonės užimtumas buvo vertinamas remiantis bendra gamybos apimtimi, padalyta iš atrinktų Sąjungos gamintojų našumo. Kadangi sumažėjo gamybos apimtis (žr. 5 lentelę), Sąjungos pramonės užimtumo lygis nagrinėjamuoju laikotarpiu sumažėjo 22 %.
(137)
Kadangi užimtumas mažėjo sparčiau nei gamybos apimtis, apskaičiuotas vieno darbuotojo našumas, matuojamas kaip produkcijos kiekis kg NŽE vienam darbuotojui, nagrinėjamuoju laikotarpiu padidėjo 5 %.
4.2.5. Kompensuotinų subsidijų sumos dydis ir atsigavimas po ankstesnio subsidijavimo arba dempingo.
(138)
Visi subsidijų skirtumai yra gerokai didesni už de minimis lygį. Atsižvelgiant į importo iš Turkijos apimtį ir kainas, kompensuotinų subsidijų sumos poveikį Sąjungos pramonei galima laikyti reikšmingu.
(139)
Kadangi šio nagrinėjamojo produkto antisubsidijų tyrimas atliekamas pirmą kartą, nėra duomenų, kuriais remiantis būtų įvertintas galimas ankstesnio subsidijavimo ar dempingo poveikis.
4.3. Mikroekonominiai rodikliai
4.3.1. Kainos ir kainoms poveikio turintys veiksniai
(140)
Atrinktų Sąjungos gamintojų vidutinių svertinių vieneto pardavimo nepriklausomiems pirkėjams Sąjungoje kainų raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:
8 lentelė
Pardavimo kainos Sąjungoje
2010 m.
2011 m.
2012 m.
Tiriamasis laikotarpis
Vidutinės vieneto pardavimo nesusijusiems pirkėjams kainos (EUR/kg NŽE)
2,76
2,91
2,89
2,95
Indeksas
100
105
105
107
Vieneto gamybos sąnaudos (EUR už kg NŽE)
2,73
2,84
2,89
2,98
Indeksas
100
104
106
109
Šaltinis. Atrinktų Sąjungos gamintojų duomenys.
(141)
Atrinktų Sąjungos gamintojų vidutinės vieneto pardavimo kainos iš pradžių išaugo nuo 2,76 EUR už kg NŽE 2010 m. iki 2,91 EUR 2011 m., po to 2012 m. sumažėjo iki 2,89 EUR, o tiriamuoju laikotarpiu vėl padidėjo iki 2,95 EUR. Apskritai nagrinėjamuoju laikotarpiu atrinktų Sąjungos gamintojų vidutinės vieneto pardavimo kainos padidėjo 7 %. Tačiau šis padidėjimas nebuvo pakankamas norint kompensuoti tuo pačiu laikotarpiu 9 % padidėjusias gamybos sąnaudas. Todėl tiriamuoju laikotarpiu vidutinė vieneto grynoji pardavimo kaina buvo mažesnė už vieneto gamybos sąnaudas.
(142)
Atrinktų Sąjungos gamintojų gamybos sąnaudos padidėjo nuo 2,73 EUR už kg NŽE 2010 m. iki 2,84 EUR 2011 m. 2012 m. gamybos sąnaudos padidėjo labai nedaug - iki 2,89 EUR. Gamybos sąnaudos dar labiau padidėjo iki 2,98 EUR tiriamuoju laikotarpiu ir viršijo vidutines vieneto pardavimo kainas, taip Sąjungos gamyba tapo apskritai nepelninga. Svarbiausias gamybos sąnaudų elementas yra pašarų kaina (žuvų miltai ir žuvų taukai) kartu su energijos sąnaudomis ir ikrų arba jauniklių sąnaudomis, kurios padidėjo nagrinėjamuoju laikotarpiu, dėl to padidėjo vidutinės gamybos sąnaudos.
4.3.2. Darbo sąnaudos
(143)
Atrinktų Sąjungos gamintojų vidutinių darbo sąnaudų raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:
9 lentelė
Vidutinės darbo sąnaudos vienam darbuotojui
2010 m.
2011 m.
2012 m.
Tiriamasis laikotarpis
Vidutinės darbo sąnaudos vienam darbuotojui (EUR)
26 585
26 958
28 276
27 757
Indeksas
100
101
106
104
Šaltinis. Atrinktų Sąjungos gamintojų duomenys.
(144)
Nuo 2010 m. iki tiriamojo laikotarpio atrinktų Sąjungos gamintojų vidutinės darbo sąnaudos vienam darbuotojui padidėjo 4 %. Šis bendras padidėjimas nagrinėjamuoju laikotarpiu yra gana nedidelis ir bet kuriuo atveju mažesnis nei bendras darbo sąnaudų (7,5 %) (9) ir infliacijos lygio (9,6 %) (10) padidėjimas Sąjungoje per tą patį laikotarpį.
4.3.3. Atsargos
(145)
Upėtakiai yra greitai gendantys produktai, kurių, nebent sušaldytų, galiojimo laikas yra ne daugiau kaip dvi savaitės. Kadangi atrinkti Sąjungos gamintojai nekaupia sužvejotų upėtakių atsargų ir šaldo nedaug savo produkcijos, atliekant šį tyrimą atsargų lygis nėra reikšmingas žalos rodiklis.
4.3.4. Pelningumas, grynųjų pinigų srautas, investicijos, investicijų grąža ir pajėgumas padidinti kapitalą
(146)
Atrinktų Sąjungos gamintojų pelningumo, grynųjų pinigų srauto, investicijų ir investicijų grąžos raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:
10 lentelė
Pelningumas, grynųjų pinigų srautas, investicijos ir investicijų grąža
2010 m.
2011 m.
2012 m.
Tiriamasis laikotarpis
Pardavimo Sąjungoje nesusijusiems pirkėjams pelningumas (pardavimo apyvartos proc.)
1,1 %
2,5 %
- 0,1 %
- 0,8 %
Indeksas
100
230
- 13
- 88
Grynųjų pinigų srautas (1 000 EUR)
- 1 242
2 828
1 715
- 5 210
Indeksas
100
428
338
- 220
Investicijos (1 000 EUR)
3 952
4 158
4 371
10 265
Indeksas
100
105
111
260
Investicijų grąža
1,8 %
4,3 %
- 0,2 %
- 1,3 %
Indeksas
100
238
- 13
- 74
Šaltinis. Atrinktų Sąjungos gamintojų duomenys.
(147)
Komisija atrinktų Sąjungos gamintojų pelningumą nustatė ikimokestinį grynąjį pelną, gautą parduodant panašų produktą nepriklausomiems pirkėjams Sąjungoje, išreiškusi tokio pardavimo apyvartos procentine dalimi. 2010-2011 m. pelningumas šiek tiek padidėjo, bet išliko žemas ir tik šiek tiek viršijo rentabilumo slenkstį. Padėtis dar labiau suprastėjo 2012 m., kai pelningumas tapo neigiamas, o tiriamuoju laikotarpiu patiriami nuostoliai toliau didėjo. Kaip paaiškinta 142 konstatuojamojoje dalyje, tai lėmė gamybos sąnaudų didėjimo tendencija, o Sąjungos pramonė negalėjo atitinkamai pakelti savo kainų. Per nagrinėjamąjį laikotarpį kai kurie Sąjungos gamintojai nutraukė veiklą.
(148)
Grynųjų pinigų srautas yra Sąjungos gamintojų gebėjimas patiems finansuoti savo veiklą. Grynųjų pinigų srautas padidėjo nuo 2010 iki 2011 m., o po to mažėjo. Nuo 2012 m. iki tiriamojo laikotarpio jis stipriai sumažėjo, dėl to bendras grynųjų pinigų srautas nagrinėjamuoju laikotarpiu buvo neigiamas. Apskritai, neigiamas grynųjų pinigų srautas atitinka mažėjančią pelningumo tendenciją, nors neigiamą pinigų srautą 2010 m. ir didelį jo sumažėjimą nuo 2012 m. iki tiriamojo laikotarpio taip pat lėmė investicijos dėl konsolidavimo pastangų, kaip paaiškinta 149 konstatuojamojoje dalyje.
(149)
Investicijos padidėjo šiek tiek nuo 2010 m. iki 2012 m., tačiau per tiriamąjį laikotarpį jos išaugo gerokai. Investicijos buvo susijusios ne su esamo turto pakeitimu ar papildomos ir (arba) naujos įrangos įsigijimu, bet su gamybos įrenginių įsigijimu iš veiklą nutraukusių bendrovių ir (arba) su susijusių bendrovių veiklos konsolidavimu. Taigi, per tiriamąjį laikotarpį nustatyta aukščiausia investicijų riba buvo iš esmės susijusi su veiklos konsolidavimu. Tai patvirtina faktas, kad bendri gamybos pajėgumai per nagrinėjamąjį laikotarpį sumažėjo 17 %.
(150)
Investicijų grąža yra investicijų grynosios buhalterinės vertės procentiniu dydžiu išreikštas pelnas. Investicijų grąža kito panašiai kaip pelningumas, t. y. ji padidėjo nuo 2010 m. iki 2011 m., tačiau nežymiai viršijo rentabilumo slenkstį. Po to investicijų grąža sumažėjo ir 2012 m. tapo neigiama. Per tiriamąjį laikotarpį ji dar labiau sumažėjo. Šis neigiamas pokytis susijęs su tuo, kad Sąjungos pramonė, nepaisant gamybos sąnaudų didėjimo tendencijos, negalėjo padidinti savo kainų.
(151)
Kalbant apie pajėgumą padidinti kapitalą, dėl sumažėjusio atrinktų Sąjungos gamintojų pajėgumo užtikrinti su panašiu produktu susijusį grynųjų pinigų srautą silpnėjo jų finansinė padėtis, nes mažėjo viduje gaunamų lėšų. Kalbant apie finansavimą iš bankų, gauti banko finansavimą buvo vis sunkiau. Atlikus tyrimą nustatyta, kad apskritai pajėgumas padidinti kapitalą pablogėjo.
5. Išvada dėl žalos
(152)
Atlikus tyrimą šiuo etapu aiškiai nustatyta, kad Sąjungos pramonė patyrė materialinę žalą. Žala reiškia prarastą rinkos dalį ir visų pirma pelningumo mažėjimą. Be to, nustatyta, kad nagrinėjamojo produkto importui teko didesnė rinkos dalis ir dėl jo buvo priverstinai mažinamos Sąjungos pramonės kainos Sąjungos rinkoje.
(153)
Kai kurių žalos rodiklių, pavyzdžiui, vieneto pardavimo kainų, vidutinių darbo sąnaudų vienam darbuotojui, našumo ir investicijų raida buvo teigiama. Kalbant apie vieneto pardavimo kainas, jų didėjimą lėmė padidėjusios gamybos sąnaudos. Tačiau šis padidėjimas nekompensavo apskritai padidėjusių vieneto sąnaudų, todėl pelningumas 2012 m. tapo neigiamas. Kaip paaiškinta 144 konstatuojamojoje dalyje, Sąjungos pramonės vidutinės darbo sąnaudos vienam darbuotojui padidėjo mažiau nei bendrai padidėjusios darbo sąnaudos ar infliacijos lygis Sąjungoje. Sąjungos pramonė turėjo sumažinti savo darbuotojų skaičių, dėl to padidėjo vieno darbuotojo našumas. Investicijų padidėjimas iš esmės yra susijęs ne su esamo turto pakeitimu ar naujos įrangos įsigijimu, bet su gamybos įrenginių įsigijimu iš veiklą nutraukusių bendrovių ir veiklos konsolidavimu.
(154)
Daugumos žalos rodiklių tendencija yra neigiama. Sąjungos pramonės pelningumas, grynųjų pinigų srautas ir investicijų grąža sumažėjo. Pelningumas ir investicijų grąža, kurie šiek tiek viršijo rentabilumo slenkstį 2010 m. ir 2011 m., 2012 m. tapo neigiami ir toliau mažėjo tiriamuoju laikotarpiu. Tuo pačiu metu gamybos apimtis, gamybos pajėgumai, užimtumas ir rinkos dalis sumažėjo dėl subsidijuoto importo daromo spaudimo.
(155)
Remdamasi tuo, kas išdėstyta, Komisija šiuo etapu padarė išvadą, kad Sąjungos pramonei buvo padaryta materialinė žala, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 8 straipsnio 4 dalyje.
E. PRIEŽASTINIS RYŠYS
(156)
Pagal pagrindinio reglamento 8 straipsnio 5 dalį Komisija nagrinėjo, ar dėl subsidijuoto importo iš nagrinėjamosios šalies Sąjungos pramonei padaryta žala. Pagal pagrindinio reglamento 8 straipsnio 6 dalį Komisija taip pat išnagrinėjo, ar kiti žinomi veiksniai galėjo tuo pat metu daryti žalą Sąjungos pramonei. Komisija užtikrino, kad žala, kuri galėjo būti padaryta dėl tų kitų veiksnių, nebūtų priskirta subsidijuotam importui iš nagrinėjamosios šalies. Veiksniai:
a)
importas iš kitų trečiųjų šalių;
b)
Sąjungos pramonės eksportas;
c)
suvartojimo raida;
d)
konkurencija su kitų rūšių žuvimis;
e)
administracinė ir reguliavimo našta, geografiniai apribojimai;
f)
didelių mažmenininkų daromas spaudimas kainoms;
g)
perteklinės investicijos, finansinės išlaidos, valiutų kurso svyravimai ir su bylinėjimusi susiję papildomi nuostoliai.
1. Subsidijuoto importo poveikis
(157)
Siekdama nustatyti Turkijos kilmės nagrinėjamojo produkto subsidijuoto importo ir Sąjungos pramonės patirtos žalos priežastinį ryšį, Komisija išnagrinėjo subsidijuoto importo apimtį ir kainų lygius ir tai, kiek šie veiksniai lėmė Sąjungos pramonės patirtą žalą.
(158)
Atlikus tyrimą nustatyta, kad subsidijuotas importas iš nagrinėjamosios šalies per nagrinėjamąjį laikotarpį beveik padvigubėjo. Dėl to rinkos dalis padidėjo 8 procentiniais punktais, nuo 9 % 2010 m. iki 17 % tiriamuoju laikotarpiu. Tai įvyko nepaisant suvartojimo mažėjimo tendencijos. Tuo pačiu metu Sąjungos pramonė prarado 8 procentinius punktus rinkos dalies.
(159)
Subsidijuoto importo vidutinė kaina padidėjo 5 % nuo 2010 m. iki tiriamojo laikotarpio. Tai lėmė bendrai padidėjusios gamybos sąnaudos. Vis dėlto, importo kainos buvo daug mažesnės nei Sąjungos pramonės kainos. Dėl subsidijuoto importo buvo priverstinai mažinamos Sąjungos pramonės kainos - vidutinis priverstinio kainų mažinimo skirtumas buvo 9 % tiriamuoju laikotarpiu. Tuo pačiu metu, atsižvelgiant į tai, kad padidėjo nagrinėjamojo produkto subsidijuotas importas, dėl kurio buvo daromas didelis spaudimas kainoms Sąjungos rinkoje, Sąjungos pramonė negalėjo pakankamai padidinti pardavimo kainų, kad galėtų padengti padidėjusias gamybos sąnaudas, ir bet kuriuo atveju ne tiek, kad viršytų Turkijos subsidijuoto importo kainas.
(160)
Nustatyta, kad padidėjęs subsidijuotas importas iš Turkijos ir jo padidėjusi rinkos dalis akivaizdžiai sutapo su Sąjungos pramonės rinkos dalies praradimu, gamybos apimties, gamybos pajėgumų ir darbuotojų skaičiaus sumažėjimu ir mažėjančia pelningumo, grynųjų pinigų srauto ir investicijų grąžos tendencija. Taigi laikoma, kad dėl subsidijuoto importo buvo daromas spaudimas Sąjungos pramonei, ji dėl to negalėjo padidinti pardavimo kainų tiek, kiek padidėjo sąnaudos, prarado rinkos dalį, be to, apskritai pablogėjo jos ekonominė ir finansinė padėtis.
(161)
Remdamasi tuo, kas išdėstyta, Komisija šiuo etapu padarė išvadą, kad pablogėjusi Sąjungos pramonės padėtis turėjo būti susieta su padidėjusiu subsidijuotu importu iš Turkijos ir kad šis importas lėmė materialinę žalą Sąjungos pramonei.
2. Kitų veiksnių poveikis
2.1. Importas iš trečiųjų šalių
(162)
Importo iš kitų trečiųjų šalių (Čilės, Norvegijos, Bosnijos ir Hercegovinos ir kitų) apimties raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:
11 lentelė
Importas iš kitų trečiųjų šalių
Šalis
2010 m.
2011 m.
2012 m.
Tiriamasis laikotarpis
Visas importas iš trečiųjų šalių, išskyrus nagrinėjamąją šalį
Apimtis (kg NŽE)
4 412 967
5 981 471
4 807 938
4 370 106
Indeksas
100
136
109
99
Rinkos dalis
2,4 %
3,3 %
2,8 %
2,7 %
Indeksas
100
135
115
112
Vidutinė kaina (EUR/kg NŽE)
2,63
2,85
2,80
2,94
Indeksas
100
108
106
112
Šaltinis: Eurostatas.
(163)
Importo iš visų kitų trečiųjų šalių apimtis buvo nedidelė ir net per nagrinėjamąjį laikotarpį šiek tiek sumažėjo. 2010-2011 m. ji padidėjo, o vėliau sumažėjo ir tiriamuoju laikotarpiu buvo šiek tiek mažesnė nei nagrinėjamojo laikotarpio pradžioje 2010 m. Rinkos dalis kito panašiai. 2010-2011 m. ji padidėjo, tačiau vėl sumažėjo 2012 m. ir tiriamuoju laikotarpiu. Apskritai, jo rinkos dalis per nagrinėjamąjį laikotarpį šiek tiek padidėjo - nuo 2,4 % iki 2,7 %. Tuo pat metu importo iš Turkijos apimtis ir rinkos dalis buvo daug didesni ir nuolat didėjo.
(164)
Vidutinės importo kainos per nagrinėjamą laikotarpį didėjo. Iš viso vidutinės importo kainos per nagrinėjamą laikotarpį padidėjo 12 %. Importo iš kitų trečiųjų šalių kainos buvo mažesnės nei atrinktų Sąjungos gamintojų vidutinės vieneto pardavimo kainos, bet didesnės nei Turkijos importo kainos, išskyrus 2012 m., kai jos buvo šiek tiek mažesnės.
(165)
Atsižvelgiant į nedidelę ir nekintančią importo iš visų trečiųjų šalių apimtį, taip pat mažas ir gana stabilias rinkos dalis bei jų kainų lygius, kurie atitiko bendrus kainų lygius Sąjungoje, Komisija šiuo etapu padarė išvadą, kad importas iš kitų trečiųjų šalių nėra susijęs su Sąjungos pramonei padaryta žala.
2.2. Sąjungos pramonės eksportas
(166)
Sąjungos pramonės eksporto apimties raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:
12 lentelė
Sąjungos gamintojų eksportas
2010 m.
2011 m.
2012 m.
Tiriamasis laikotarpis
Eksporto apimtis (kg NŽE)
4 969 401
5 456 712
5 282 624
6 220 849
Indeksas
100
110
106
125
Vidutinė kaina (EUR/kg NŽE)
4,08
4,60
4,13
4,16
Indeksas
100
113
101
102
Šaltinis. Eurostatas
(167)
Nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungos pramonės pardavimas eksportui padidėjo 25 %. Tačiau Sąjungos rinka yra pagrindinė Sąjungos pramonės rinka, ir jos eksportas 2010-2011 m. sudarė tik apytiksliai 3 % jos gamybos, o tiriamuoju laikotarpiu - apie 5 %. Sąjungos pramonės pardavimo eksportui kainos buvo maždaug 30 % didesnės nei vidutinė pardavimo kaina Sąjungoje, užtikrinančios didesnį pelną nei pardavimas Sąjungos rinkoje.
(168)
Tuo remdamasi Komisija šiuo etapu padarė išvadą, kad dėl Sąjungos pramonės eksporto subsidijuoto importo ir Sąjungos pramonei padarytos žalos priežastinis ryšys nenutrūko.
2.3. Suvartojimo raida
(169)
Sąjungos suvartojimas nekito nuo 2010 m. iki 2011 m., o nuo 2011 m. iki tiriamojo laikotarpio sumažėjo 12 %, iš viso jis sumažėjo 12 %. Tačiau mažėjant suvartojimui subsidijuoto importo iš Turkijos rinkos dalis padidėjo 8 procentiniais punktais arba 95 %, o Sąjungos pramonė prarado rinkos dalį (8 procentinius punktus). Todėl sumažėjusios Sąjungos pramonės pardavimo apimties ir rinkos dalies negalima paaiškinti vien tik bendru suvartojimo mažėjimu. Todėl nuolat didėjantis subsidijuotas importas mažėjančioje rinkoje tokiomis kainomis, dėl kurių buvo priverstinai mažinamos Sąjungos pramonės pardavimo Sąjungos rinkoje kainos, nepriklausomai nuo kitų veiksnių padarė žalos ir, kaip nurodyta 160 konstatuojamojoje dalyje, turėjo lemiamo poveikio.
(170)
Tuo remdamasi Komisija šiuo etapu padarė išvadą, kad vien sumažėjusiu suvartojimu, nors jis galėjo prisidėti prie Sąjungos pramonei padarytos žalos, negalima pagrįsti Sąjungos pramonei padarytos žalos ir todėl negali nutrūkti subsidijuoto importo ir Sąjungos pramonei padarytos žalos priežastinis ryšys.
2.4. Konkurencija su kitų rūšių žuvimis
(171)
Egėjo jūros eksportuotojų asociacija teigė, kad materialinė žala Sąjungos pramonei buvo padaryta dėl konkurencijos su kitų rūšių žuvimis, pvz., pangasijomis, didžiaisiais upėtakiais ir lašišomis.
(172)
Kalbant apie pangasijas, jų importas nagrinėjamuoju laikotarpiu sumažėjo 24 %. Tai labai skiriasi nuo nagrinėjamojo produkto importo padidėjimo per tą patį laikotarpį.
(173)
Kalbant apie kitų rūšių žuvis, pastebėta, kad, remiantis turima informacija, t. y. viešai prieinamais Kopenhagos universiteto Fødevareøkonomisk instituto tyrimais (11), didieji upėtakiai ir lašišos yra pakaitalai, konkuruojantys tame pačiame rinkos segmente. Tačiau upėtakiai, dėl kurių atliekamas dabartinis tyrimas, yra parduodami kituose rinkos segmentuose ir didžiųjų upėtakių ar lašišų ir upėtakių, dėl kurių atliekamas dabartinis tyrimas, kainos nėra tiesiogiai susijusios.
(174)
Tuo pagrindu šie tvirtinimai turėjo būti atmesti.
(175)
Tuo remdamasi Komisija šiuo etapu padarė išvadą, kad konkurencija su kitų rūšių žuvimis nebuvo susijusi su Sąjungos pramonei padaryta žala.
2.5. Administracinė ir reguliavimo našta, geografiniai apribojimai
(176)
Egėjo jūros eksportuotojų asociacija teigė, kad materialinę žalą, kurią patyrė Sąjungos pramonė, lėmė administracinė ir reguliavimo našta ir apribojimai tam tikrose akvakultūros tikslais naudojamose geografinėse vietovėse.
(177)
Tariamas nurodytų administracinių ir reguliavimo reikalavimų ir žalos priežastinis ryšys nebuvo pagrįstas. Visų pirma, neįrodyta, kad administracinė ir reguliavimo sistema, įskaitant geografinius apribojimus, susijusius su akvakultūros tikslais naudojamomis vietovėmis, per nagrinėjamąjį laikotarpį būtų pasikeitusi taip, kad būtų padaryta žalos. Iš tiesų, nurodytais elementais tik bendrai apibūdinama bendra Sąjungos akvakultūros sektoriaus ekonominė ir reguliavimo aplinka, ir jais negalima paaiškinti nagrinėjamuoju laikotarpiu pablogėjusios Sąjungos pramonės padėties. Todėl šis tvirtinimas turėtų būti atmestas.
(178)
Tuo remdamasi Komisija šiuo etapu padarė išvadą, kad dėl tariamos administracinės ir reguliavimo naštos ir geografinių apribojimų subsidijuoto importo ir Sąjungos pramonei padarytos žalos priežastinis ryšys nenutrūko.
2.6. Didelių mažmenininkų daromas spaudimas kainoms
(179)
Egėjo jūros eksportuotojų asociacija ir vienas atrinktas eksportuojantis gamintojas tvirtino, kad Sąjungos dideli mažmenininkai turi didelę derybinę galią ir kad Sąjungos gamintojai patyrė žalą ne dėl importo iš Turkijos, bet dėl tokių mažmenininkų daromo spaudimo kainoms.
(180)
Atliekant šį tyrimą apie save nepranešė ir nebendradarbiavo nė vienas iš didžiųjų mažmenininkų. Bet kuriuo atveju nagrinėjamuoju laikotarpiu importo iš Turkijos kainos buvo subsidijuojamos ir buvo mažesnės už Sąjungos pramonės kainas. Tiriamuoju laikotarpiu priverstinio kainų mažinimo skirtumai siekė nuo 5 % iki 18 %. Tokiomis aplinkybėmis tariamu didelių mažmenininkų daromu spaudimu kainoms negalima paaiškinti bendros ekonominės ir finansinės padėties pablogėjimo ir ypač prarastos rinkos dalies, tačiau tai galėjo nežymiai prisidėti prie daromos žalos, jei apskritai tai galėjo nutikti.
(181)
Tuo remdamasi Komisija šiuo etapu padarė išvadą, kad dėl bet kokio galimo didelių mažmenininkų spaudimo kainoms negali nutrūkti subsidijuoto importo ir Sąjungos pramonei padarytos žalos priežastinis ryšys.
2.7. Perteklinės investicijos, finansinės išlaidos, valiutų kurso svyravimai ir su bylinėjimusi susiję papildomi nuostoliai
(182)
Egėjo jūros eksportuotojų asociacija teigė, kad bent jau tam tikrų gamintojų veiklos rezultatai pablogėjo ne dėl importo iš Turkijos, bet dėl perteklinių investicijų. Ta pati šalis taip pat teigė, kad Sąjungos pramonės pelningumas sumažėjo iš dalies dėl padidėjusių finansinių išlaidų, valiutų kurso svyravimų ir bylinėjantis patirtų sąnaudų.
(183)
Tvirtinimai dėl perteklinių investicijų ir bylinėjantis patirtų sąnaudų nebuvo pagrįsti. Taip pat tyrimo išvados nepagrindė tvirtinimo, kad šie veiksniai galėjo turėti materialinio poveikio atrinktų Sąjungos gamintojų pelningumui.
(184)
Tvirtinimai dėl padidėjusių finansinių išlaidų ir valiutų kurso svyravimų nebuvo apibūdinti ar kitaip pagrįsti. Taip pat tyrimo išvados nepagrindė tvirtinimo, kad šie veiksniai galėjo turėti įtakos atrinktų Sąjungos gamintojų pelningumui.
(185)
Todėl šie tvirtinimai turėtų būti atmesti.
(186)
Tuo remdamasi Komisija šiuo etapu padarė išvadą, kad tariamos perteklinės investicijos, finansinės išlaidos, valiutų kurso svyravimai ir su bylinėjimusi susiję papildomi nuostoliai nėra susiję su patirta žala, todėl dėl jų negali nutrūkti subsidijuoto importo ir Sąjungos pramonei padarytos žalos priežastinis ryšys.
3. Išvada dėl priežastinio ryšio
(187)
Atliktas vertinimas rodo, kad itin padidėjo nagrinėjamosios šalies subsidijuoto importo apimtis ir rinkos dalis. Dėl šio importo priverstinai sumažinus Sąjungos pardavimo kainas pablogėjo Sąjungos pramonės padėtis. Tuo remiantis padaryta išvada, kad importas iš Turkijos lėmė materialinę žalą Sąjungos pramonei.
(188)
Išnagrinėti ir kiti veiksniai, galėję daryti žalą Sąjungos pramonei. Šiuo atžvilgiu nustatyta, kad importas iš kitų trečiųjų šalių, Sąjungos pramonės eksportas, konkurencija su kitų rūšių žuvimis, administracinė ir reguliavimo našta, geografiniai apribojimai, perteklinės investicijos, finansinės išlaidos, valiutų kurso svyravimai ir su bylinėjimusi susiję papildomi nuostoliai nebuvo susiję su Sąjungos pramonei padaryta žala. Kiti veiksniai, kaip antai Sąjungos suvartojimo raida ir didelių mažmenininkų kainų spaudimas, galėjo būti susiję su daroma žala, tačiau dėl jų negali nutrūkti subsidijuoto importo ir Sąjungos pramonei tiriamuoju laikotarpiu padarytos žalos priežastinis ryšys.
(189)
Remdamasi tuo, kas išdėstyta, Komisija šiuo etapu padarė išvadą, kad materialinė žala Sąjungos pramonei buvo padaryta dėl subsidijuoto importo iš nagrinėjamosios šalies ir dėl kitų veiksnių priežastinis ryšys nenutraukiamas. Žala visų pirma reiškia, kad nagrinėjamuoju laikotarpiu sumažėjo gamyba ir gamybos pajėgumai, pardavimų apimtis, rinkos dalis ir užimtumas, o pelnas ir investicijų grąža tapo neigiami.
F. SĄJUNGOS INTERESAI
(190)
Remdamasi pagrindinio reglamento 31 straipsniu Komisija nagrinėjo, ar, nepaisant išvados dėl žalingo subsidijavimo, galima padaryti aiškią išvadą, kad šiuo atveju priemonių nustatymas neatitiktų Sąjungos interesų. Vertinant Sąjungos interesus įvertinti visi susiję, t. y. Sąjungos pramonės, importuotojų ir naudotojų, interesai.
1. Sąjungos pramonės interesai
(191)
Atlikus tyrimą nustatyta, kad Sąjungos pramonei dėl subsidijuoto importo iš Turkijos padaryta materialinė žala.
(192)
Nustačius priemones būtų atkurta sąžininga konkurencija rinkoje. Sąjungos pramonės finansinės veiklos rodikliai mažėjo dėl to, kad buvo sudėtinga konkuruoti su subsidijuotu importu iš nagrinėjamosios šalies. Todėl nustačius kompensacinius muitus, Sąjungos pramonė, siekdama padengti gamybos sąnaudas, galėtų padidinti kainas ir taip padidintų rinkos dalį, užimtumą, gamybą ir pagerintų savo finansinės veiklos, kaip antai pelningumo, grynųjų pinigų srauto ir investicijų grąžos, rodiklius.
(193)
Jei priemonės nebūtų nustatytos, Turkijos importo daromas spaudimas kainoms tikriausiai ir toliau darytų neigiamą poveikį Sąjungos pramonės pelningumui. Šis tolesnis veiklos rezultatų blogėjimas galiausiai reikštų, kad mažėtų gamybos apimtis, būtų uždaroma daugiau gamyklų, todėl Sąjungoje sumažėtų užimtumas ir investicijų.
(194)
Tuo remdamasi Komisija šiuo etapu padarė išvadą, kad kompensacinės priemonės neprieštarauja Sąjungos pramonės interesams.
2. Nesusijusių importuotojų interesai
(195)
Pranešime apie inicijavimą Komisija paragino importuotojus ir jiems atstovaujančias asociacijas pranešti apie save. Kaip nurodyta 12 konstatuojamojoje dalyje, trys bendrovės pranešė apie save ir pateikė nesusijusiems importuotojams skirtos formos atsakymus. Todėl klausimynai buvo nusiųsti visoms trims apie save pranešusioms bendrovėms, tačiau atsakymus pateikė tik viena. Iš atsakymų paaiškėjo, kad nors ši šalis tiriamuoju laikotarpiu importavo labai nedidelį upėtakių kiekį, ji paprastai importavo kitus žuvies produktus, bet ne upėtakius. Šios bendrovės importuotų upėtakių kiekis nebuvo pakankamas, kad būtų galima jį laikyti tipišku.
(196)
Vėliau apie save pranešė kitas importuotojas, tačiau klausimyno atsakymų nepateikė. Šis importuotojas tvirtino, kad nustačius muitus iš Turkijos importuojamiems upėtakiams jis nutrauktų savo importo veiklą, tačiau šio tvirtinimo išsamiau neapibūdino ir nepateikė jokios informacijos, susijusios su poveikio jo verslo veiklai, pavyzdžiui, pelningumui, importui ir perpardavimo kainoms, vertinimu.
(197)
Nors negalima atmesti galimybės, kad nustačius kompensacinius muitus bus daromas poveikis nesusijusiems importuotojams, tokių muitų tikslas - atkurti vienodas sąlygas Sąjungos rinkoje. Taip pat yra kitų tiekimo šaltinių, ir nustačius muitus Sąjungos importuotojai turėtų galėti pakeisti tiekimo šaltinius Apskritai, tyrimo išvados neatskleidė, kad muitų nustatymas turėtų reikšmingo neigiamo poveikio nesusijusiems Sąjungos importuotojams ir (arba) prekiautojams.
(198)
Remdamasi tuo, kas išdėstyta, ir negavusi kitų duomenų iš nesusijusių importuotojų ir (arba) prekiautojų, Komisija šiuo etapu padarė išvadą, kad nustačius priemones nesusijusiems importuotojams ir (arba) prekiautojams apskritai nebūtų daromas didelis neigiamas poveikis.
3. Naudotojų, vartotojų ir tiekėjų interesai
(199)
Pranešime apie inicijavimą Komisija paragino naudotojus, jiems atstovaujančias asociacijas ir vartotojams atstovaujančias organizacijas pranešti apie save. Be to, Komisija susisiekė su visomis žinomomis susijusiomis šalimis. Tačiau nė viena iš šių šalių apie save nepranešė.
(200)
Pasibaigus pranešime apie inicijavimą nurodytam terminui apie save pranešė dvi šalys, kurios teigė esančios mašinų tiekėjos Turkijos upėtakių augintojams ir (arba) perdirbėjams.
(201)
Viena šalis teigė, kad nustačius muitus padidėtų kainos galutiniams vartotojams. Tačiau ši šalis šio tvirtinimo nepagrindė. Tyrimo išvados neatskleidė, kad muitų nustatymas turėtų reikšmingo neigiamo poveikio galutiniams vartotojams. Kaip minėta, vartotojų organizacijos nebendradarbiavo ir nepateikė jokios informacijos, kuria remiantis būtų galima išsamiai įvertinti priemonių poveikį. Bet kuriuo atveju, nors kompensaciniai muitai gali turėti poveikio importo kainoms, toks galimas kainų padidėjimas gali būti bent iš dalies paskirstytas per platinimo grandinę, todėl kainos galutiniam vartotojui gali padidėti nežymiai vartotojų lygmeniu.
(202)
Be to, kompensacinių muitų tikslas - ne riboti importą sąžiningomis kainomis Sąjungoje, bet atkurti vienodas sąlygas Sąjungos rinkoje.
(203)
Atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta, į tai, kad atliekant tyrimą naudotojų ir vartotojų organizacijos nebendradarbiavo, ir ypač į priemonių lygį, Komisija šiuo etapu padarė išvadą, kad nustačius priemones naudotojams, vartotojams ar tiekėjams nebūtų daromas didelis neigiamas poveikis.
4. Išvada dėl Sąjungos interesų
(204)
Remdamasi tuo, kas išdėstyta, Komisija šiuo tyrimo etapu padarė išvadą, kad nėra jokių įtikinamų priežasčių, kad laikinųjų priemonių taikymas importuojamam Turkijos kilmės nagrinėjamam produktui neatitiktų Sąjungos interesų.
G. LAIKINOSIOS KOMPENSACINĖS PRIEMONĖS
(205)
Atsižvelgiant į Komisijos padarytas išvadas dėl subsidijavimo, žalos, priežastinio ryšio ir Sąjungos interesų, turėtų būti nustatytos laikinosios kompensacinės priemonės, kad būtų apsisaugota nuo tolesnės subsidijuojamo importo Sąjungos pramonei daromos žalos.
1. Žalos pašalinimo lygis (žalos skirtumas)
(206)
Siekdama nustatyti priemonių lygį Komisija visų pirma nustatė muito dydį, taikytiną siekiant pašalinti Sąjungos pramonės patirtą žalą.
(207)
Žala būtų pašalinta, jei Sąjungos pramonė galėtų padengti gamybos sąnaudas ir gauti tokį ikimokestinį pelną, kurį tokio tipo pramonė šiame sektoriuje pagrįstai galėtų uždirbti įprastomis konkurencijos sąlygomis, t. y. jei nebūtų subsidijuoto importo, parduodama panašų produktą Sąjungoje.
(208)
Importo iš Turkijos apimtis pradėjo smarkiai didėti daugiausia 2008 m., t. y. iki nagrinėjamojo laikotarpio. Todėl Sąjungos pramonės pelningumas nagrinėjamojo laikotarpio pradžioje 2010 m. nebuvo laikomas tipišku. Kadangi iki 2008 m. importo iš Turkijos spaudimas Sąjungos rinkoje buvo nedidelis, manyta, kad iki to laikotarpio gautas pelno dydis galėjo būti pagrįstas. Remiantis skundu, 2006 m. ir 2007 m. Danijos upėtakių pramonės gautas pelno dydis vidutiniškai pasiekė arba viršijo 12 % lygį. Todėl, tuo remiantis šiuo etapu manoma, kad 12 % apyvartos pelno dydis galėtų būti laikomas tinkamu dydžiu, kurį Sąjungos pramonė galėtų tikėtis gauti, jei nebūtų žalingo subsidijavimo.
(209)
Egėjo jūros eksportuotojų asociacija ir vienas eksportuojantis gamintojas teigė, kad tikslinis pelnas turėtų būti mažesnis nei 12 % nes i) atliekant ankstesnius tyrimus (dėl lašišų, didžiųjų vaivorykštinių upėtakių) tikslinis pelnas buvo mažesnis, ii) Sąjungos pramonės nagrinėjamojo laikotarpio pradžioje gautas faktinis pelno dydis taip pat buvo mažesnis ir iii) 12 % pelno dydis susijęs ne su visa Sąjungos pramone, o tik su Danijos upėtakių pramone, todėl nėra tipiškas. Galiausiai eksportuojantis gamintojas teigė, kad turėtų būti naudojamas 3 % pelno dydis, nes jis atitinka visos maisto pramonės vidutinį pelno dydį.
(210)
Pirma, kalbant apie didžiųjų upėtakių ir lašišų tyrimų palyginimą, pažymėtina, kad kiekvieno tyrimo išvados turi būti daromos atskirai. Šiuo konkrečiu atveju nustatyta, kad su dabartiniu tyrimu susijusioje tyrimo byloje pateikiama informacija yra pagrįsta, todėl ji buvo naudojama.
(211)
Antra, panašaus produkto pardavimo Sąjungos rinkoje tikslinis pelno dydis turėtų būti toks, kurį tokio tipo pramonė šiame sektoriuje pagrįstai galėtų uždirbti įprastomis konkurencijos sąlygomis, t. y. jei nebūtų subsidijuoto importo. Atsižvelgiant į tai, kad per nagrinėjamąjį laikotarpį ir net iki jo subsidijuoto importo apimtis buvo didelė, negalima pripažinti, kad vyravo įprastos konkurencijos sąlygos. 12 % pelno dydis buvo gautas nesant didelio subsidijuoto importo iš Turkijos Sąjungos rinkoje ir todėl šiuo atveju šiuo etapu laikomas pagrįstu tiksliniu pelnu.
(212)
Trečia, Danijos upėtakių pramonė buvo laikoma pakankamai tipiška Sąjungos rinkos atžvilgiu, nes Danija yra viena iš pagrindinių upėtakių produkciją gaminančių šalių Sąjungoje. Kadangi šiuo etapu kitos informacijos nebuvo, ji buvo naudojama nustatant tikslinį pelno dydį.
(213)
Galiausiai, tvirtinimas, kad bendrasis maisto pramonės pelno dydis yra gerokai mažesnis, nebuvo pagrįstas. Komisija mano, kad bet kuriuo atveju Danijos upėtakių pramonės gautas pelno dydis labiau atspindi šios pramonės ypatumus, todėl yra tinkamesnis. Iš tiesų, maisto pramonę sudaro įvairios pakategorės, susijusios su skirtingais rinkos segmentais, kurioms taikomos skirtingos rinkos sąlygos, nebūtinai taikomos upėtakių pramonei.
(214)
Dėl minėtų priežasčių Komisija šiuo etapu padarė išvadą, kad tikslinis 12 % apyvartos pelno dydis yra tinkamas naudoti.
(215)
Tuo remdamasi, atėmusi iš Sąjungos pramonės pardavimo kainos tiriamuoju laikotarpiu gautą faktinį pelno dydį ir jį pakeitusi 12 % pelno dydžiu, Komisija apskaičiavo Sąjungos pramonės panašaus produkto nežalingą kainą.
(216)
Tuomet, remdamasi atrinktų eksportuojančių Turkijos gamintojų vidutinės svertinės importo kainos, nustatytos skaičiuojant priverstinį kainų mažinimą, palyginimu su Sąjungos gamintojų tiriamuoju laikotarpiu Sąjungos rinkoje parduoto panašaus produkto nežalinga vidutine svertine kaina, Komisija nustatė žalos pašalinimo lygį. Palyginus gautas skirtumas išreikštas vidutinės svertinės importo CIF vertės procentiniu dydžiu.
(217)
Žalos pašalinimo lygis I priede nurodytoms bendrovėms ir visoms kitoms bendrovėms nustatytas taip pat kaip ir šių bendrovių subsidijų skirtumas (žr. 96 ir 97 konstatuojamąsias dalis).
2. Laikinosios priemonės
(218)
Pagal pagrindinio reglamento 12 straipsnio 1 dalyje nurodytą mažesniojo muito taisyklę importuojamiems Turkijos kilmės vaivorykštiniams upėtakiams (Oncorhynchus mykiss), kurių gyvasis svoris ne didesnis kaip 1,2 kg, arba kurie yra švieži, atšaldyti, užšaldyti ir (arba) rūkyti, kaip neišdorotos žuvys su galvomis arba be jų, arba filė, turėtų būti nustatyti laikinieji kompensaciniai muitai. Komisija palygino žalos skirtumus ir subsidijų skirtumus. Muitų dydis turėtų būti nustatytas pagal mažesnį iš subsidijų skirtumų.
(219)
Remiantis tuo, kas išdėstyta, laikinosios kompensacinio muito normos, išreikštos CIF kaina Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą, turėtų būti:
Bendrovė
Subsidijų skirtumas
Žalos skirtumas
Kompensacinis muitas
GMS
7,0 %
27 %
7,0 %
Kilic
9,7 %
41 %
9,7 %
Özpekler
7,1 %
26 %
7,1 %
Ternaeben
9,5 %
20 %
9,5 %
Kitos bendradarbiaujančios bendrovės
8,2 %
26 %
8,2 %
Visos kitos bendrovės
9,7 %
41 %
9,7 %
(220)
Nurodytos kompensacinės priemonės nustatytos kaip ad valorem muitai, proporcingai pagal importo vertę.
(221)
Šiame reglamente nurodytos konkrečioms bendrovėms taikomos kompensacinio muito normos buvo nustatytos remiantis šio tyrimo išvadomis. Todėl šios normos rodo atliekant šį tyrimą nustatytą tų bendrovių padėtį. Šios muitų normos taikomos tik importuojamam nagrinėjamosios šalies kilmės nagrinėjamajam produktui, kurį pagamino konkretūs nurodyti juridiniai asmenys.
(222)
Importuojamam nagrinėjamajam produktui, pagamintam bet kurios kitos bendrovės, kurios konkrečiai nepaminėtos šio reglamento rezoliucinėje dalyje, įskaitant subjektus, susijusius su konkrečiai paminėtomis bendrovėmis, turėtų būti taikoma visoms kitoms bendrovėms nustatyta muito norma. Tokioms bendrovėms neturėtų būti taikoma jokių individualių kompensacinio muito normų.
(223)
Bendrovė gali prašyti taikyti šias individualias kompensacinio muito normas pasikeitus subjekto pavadinimui. Prašymas turi būti teikiamas Komisijai (12). Jame turi būti pateikta visa svarbi informacija, kuria remiantis būtų galima įrodyti, kad pakeitimas neturi įtakos bendrovės teisei naudotis jai taikoma muito norma. Jei bendrovės pavadinimo pakeitimas neturi įtakos bendrovės teisei naudotis jai taikoma muito norma, pranešimas apie tai bus paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
(224)
Siekiant sumažinti priemonių vengimo riziką dėl muitų normų skirtumų, reikia nustatyti specialias priemones, kuriomis būtų užtikrinamas individualių kompensacinių muitų taikymas. Bendrovės, kurioms taikomi individualūs kompensaciniai muitai, privalo valstybių narių muitinėms pateikti galiojančią komercinę sąskaitą faktūrą. Sąskaita faktūra turi atitikti II priede nustatytus reikalavimus. Importuojant be šios sąskaitos faktūros, turėtų būti taikomas visoms kitoms bendrovėms nustatytas kompensacinis muitas.
(225)
Siekiant užtikrinti, kad kompensaciniai muitai taikomi tinkamai, visoms kitoms bendrovėms taikomas kompensacinis muitas turėtų būti taikomas ne tik atliekant šį tyrimą bendradarbiavusiems eksportuojantiems gamintojams, bet ir gamintojams, kurie tiriamuoju laikotarpiu neeksportavo į Sąjungą.
H. BAIGIAMOSIOS NUOSTATOS
(226)
Siekdama gero administravimo, Komisija paragins visas suinteresuotąsias šalis raštu teikti pastabas ir prašyti, kad Komisija ir (arba) prekybos tyrimų bylas nagrinėjantis pareigūnas jas išklausytų per nustatytą laikotarpį.
(227)
Šiame reglamente išvados dėl laikinųjų muitų nustatymo yra preliminarios ir gali būti pakeistos galutiniu tyrimo etapu,
PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:
1 straipsnis
1. Importuojamiems Turkijos kilmės vaivorykštiniams upėtakiams (Oncorhynchus mykiss):
-
kurių gyvasis svoris ne didesnis kaip 1,2 kg, arba
-
šviežiems, atšaldytiems, užšaldytiems ir (arba) rūkytiems:
-
neišdorotos žuvys (su galvomis), be žiaunų arba su jomis, išskrostos arba neišskrostos, kurių kiekvienos svoris ne didesnis kaip 1,2 kg, arba
-
be galvų, be žiaunų arba su jomis, išskrostos arba neišskrostos, kurių kiekvienos svoris ne didesnis kaip 1 kg, arba
-
filė, kurių kiekvienos svoris ne didesnis kaip 400 g,
kurių klasifikaciniai KN kodai šiuo metu yra ex 0301 91 90, ex 0302 11 80, ex 0303 14 90, ex 0304 42 90, ex 0304 82 90 ir ex 0305 43 00 (TARIC kodai 0301919011, 0302118011, 0303149011, 0304429010, 0304829010 ir 0305430011) nustatomas laikinasis kompensacinis muitas.
2. Laikinojo kompensacinio muito normos, taikomos 1 dalyje aprašyto produkto, kurį pagamino toliau išvardytos bendrovės, neto kainai Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą, yra šios:
Bendrovė
Laikinasis kompensacinis muitas
papildomas TARIC kodas
-
Akyol Su Ürn.Ürt.Taş.Kom.İth.İhr.Paz.San. ve Tic. Ltd. Şti
-
Asya Söğüt Su Ürünleri Üretim Dahili Paz.ve İhr. Ltd.Şti
-
GMS Su Ürünleri Üretim İth. Paz. San. ve Tic. Ltd. Şti
-
Gümüşdoga Su Ürünleri Üretim Ihracat Ithalat AŞ
-
Gümüş-Yel Su Ürünleri üretim İhracat ve İthalat Ltd. Şti
-
Hakan Komandit Şirketi
-
İskele Su Ürünleri Hayv.Gida Tur.Inş.Paz.Ihr.Ltd.Şti
-
Karaköy Su Ürünleri Üretim Paz.Tic.İhr. ve İth.Ltd.Şti
-
Özgü Su Ürün. Üret. Taş. Komis. İth. İhr. Paz. San. ve Tic. Ltd. Şti
7,0 %
B964
BAFA Su Ürünleri Yavru Üretim Merkezi Sanayi Ticaret AŞ
9,7 %
B965
Özpekler İnşaat Taahhüd Dayanıklı Tüketim Malları Su Ürünleri Sanayi ve Ticaret Limited Şirketi
7,1 %
B966
Ternaeben Gida ve Su Ürünleri Ithalat ve Ihracat Sanayi Ticaret AŞ
9,5 %
B967
I priede nurodytos bendrovės
8,2 %
Visos kitos bendrovės
9,7 %
B999
3. Individualios muito normos, nustatytos 2 dalyje nurodytoms bendrovėms, taikomos tik tuo atveju, jei valstybių narių muitinėms pateikiama galiojanti komercinė sąskaita faktūra, atitinkanti II priede išdėstytus reikalavimus. Jeigu minėta sąskaita faktūra nepateikiama, taikomas visoms kitoms bendrovėms nustatytas muitas.
4. Jeigu nenurodyta kitaip, taikomos atitinkamos galiojančios muitus reglamentuojančios nuostatos.
2 straipsnis
1. Nepažeisdamos Reglamento (EB) Nr. 597/2009 30 straipsnio, suinteresuotosios šalys per mėnesį nuo šio reglamento įsigaliojimo gali prašyti atskleisti esminius faktus ir aplinkybes, kuriais remiantis buvo priimtas šis reglamentas, Komisijai raštu pareikšti savo nuomonę ir pateikti prašymą jas išklausyti.
2. Remdamosi Reglamento (EB) Nr. 597/2009 31 straipsnio 4 dalimi, susijusios šalys per mėnesį nuo šio reglamento įsigaliojimo gali pateikti pastabas dėl jo taikymo.
3 straipsnis
Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
1 straipsnis taikomas keturis mėnesius.
Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
Priimta Briuselyje 2014 m. spalio 29 d.