РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) № 721/2013 НА СЪВЕТА
от 22 юли 2013 година
за изменение на Регламент за изпълнение (ЕС) № 405/2011 за налагане на окончателно изравнително мито и за окончателно събиране на временното мито, наложено върху вноса на някои пръти от неръждаеми стомани с произход от Индия
СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 597/2009 на Съвета от 11 юни 2009 г. относно защитата срещу субсидиран внос от държави, които не са членки на Европейската общност (1) („основния регламент“), и по-специално член 19 от него,
като взе предвид предложението на Европейската комисия, представено след консултация с консултативния комитет,
като има предвид, че:
1. ПРОЦЕДУРА
1.1. Предишно разследване и съществуващи изравнителни мерки
(1)
През април 2011 г. с Регламент за изпълнение (ЕС) № 405/2011 (2) („регламента за налагане на окончателни мерки“) Съветът наложи окончателно изравнително мито върху вноса на някои пръти от неръждаеми стомани, класирани понастоящем в кодове по КН 7222 20 21, 7222 20 29, 7222 20 31, 7222 20 39, 7222 20 81 и 7222 20 89, с произход от Индия. Разследването, довело до приемането на регламента за налагане на окончателните мерки, ще бъде наричано по-долу „първоначалното разследване“.
(2)
Окончателните мерки се изразяваха в налагане на адвалорни изравнителни мита, вариращи между 3,3 и 4,3 %, наложени върху вноса от поименно изброени износители, 4,0 % мито, наложено на невключените в представителната извадка оказващи съдействие дружества, и остатъчна митническа ставка в размер на 4,3 % спрямо всички други дружества от Индия.
1.2. Започване на частично междинно преразглеждане
(3)
Искането за частично междинно преразглеждане беше подадено от Viraj Profiles Vpl. Ltd., производител износител от Индия („заявителя“). Искането е ограничено по своя обхват до разследването на субсидирането, доколкото е засегнат заявителят. Заявителят представи prima facie доказателства, че обстоятелствата относно субсидирането, въз основа на които са установени мерките, са се променили съществено и че тези промени са с дълготраен характер.
(4)
Като установи след консултация с консултативния комитет, че съществуват достатъчно доказателства за започването на частично междинно преразглеждане, на 9 август 2012 г. Комисията обяви чрез известие, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (3) („известието за започване“), започването на частично междинно преразглеждане в съответствие с член 19 от основния регламент, чийто обхват е ограничен до проучване на субсидирането по отношение на заявителя.
1.3. Разследван период в рамките на преразглеждането
(5)
Разследването на субсидирането обхвана периода от 1 юли 2011 г. до 30 юни 2012 г. („разследван период в рамките на преразглеждането“, или „РПП“).
1.4. Страни, засегнати от разследването
(6)
Комисията уведоми официално заявителя, правителството на Индия („ПИ“) и EUROFER като представител на промишлеността на Съюза в рамките на първоначалното разследване („промишлеността на Съюза“) за започването на разследване за частично междинно преразглеждане. На заинтересованите страни беше предоставена възможността да изложат в писмена форма становищата си и да поискат изслушване в срока, посочен в известието за започване на преразглеждане.
(7)
Писмените и устните коментари, представени от страните при започването на преразглеждането, бяха разгледани и където това беше уместно, бяха взети предвид.
(8)
С цел да получи информацията, необходима за целите на разследването, Комисията изпрати на заявителя въпросник. Въпросник беше изпратен също така на ПИ.
(9)
Отговори от въпросника бяха получени от заявителя и от ПИ.
(10)
Комисията изиска и провери цялата информация, която счете за необходима за определяне на субсидирането. Бяха извършени проверки на място в помещенията на заявителя.
2. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ
(11)
Продуктът, подлежащ на преразглеждане, е същият като определения при първоначалното разследване, а именно пръти от неръждаеми стомани, само получени или завършени чрез студена обработка, различни от пръти с кръгло напречно сечение с диаметър 80 mm или повече, понастоящем класирани в кодове по КН 7222 20 21, 7222 20 29, 7222 20 31, 7222 20 39, 7222 20 81 и 7222 20 89, с произход от Индия.
3. СУБСИДИРАНЕ
3.1. Въведение
(12)
Въз основа на информацията, предоставена от ПИ и другите заинтересовани страни, и отговорите на въпросника на Комисията бяха разследвани следните схеми, за които се предполага, че са прилагани от заявителя.
а)
схема за насърчаване на износа чрез внос на производствено оборудване („EPCGS“);
б)
схема за експортно ориентирани единици („EOUS“);
в)
схема за експортно кредитиране („ECS“).
(13)
Схемите, посочени в букви а) и б) по-горе, се основават на Закона за развитие и регулиране на външната търговия от 1992 г. (№ 22 от 1992 г.), в сила от 7 август 1992 г. („Закон за външната търговия“). Със Закона за външната търговия ПИ има право да издава уведомления относно политиката по износ и внос. Те са обобщени в документ „Външнотърговска политика“ („ВТП“), издаван на всеки пет години и редовно актуализиран от Министерството на търговията. Документът относно политиката за външната търговия, който е от значение за РПП, е „Външнотърговска политика за периода 2009-2014 г.“ („ВТП 2009 - 2014 г.). Освен това ПИ определя и процедурите, уреждащи ВТП 2009-2014 г., в „Наръчник на процедурите, том I“ („НП I 09 - 14“), който се актуализира редовно.
(14)
Схемата за експортно кредитиране, посочена в буква в) по-горе, се основава на раздели 21 и 35А от Закона за регулиране на банковото дело от 1949 г., който позволява на Резервната банка на Индия (РБИ) да дава нареждания на търговските банки в областта на експортното кредитиране.
(15)
Освен това, вследствие на твърдението на промишлеността на Съюза, Комисията провери дали кандидатът:
а)
се е възползвал от схемата за освобождаване от такса върху електроенергията („EDES“);
б)
е използвал местни програми за субсидиране на щата Махаращра;
в)
се е възползвал от доставка на вложени материали срещу по-ниско от адекватното възнаграждение;
г)
се е възползвал от стимули, свързани с производство и разпределение на електрическа енергия;
д)
се е възползвал от покупки на евтини суровини от свързани офшорни дружества.
(16)
Накрая, Комисията провери дали следните схеми, разследвани в хода на първоначалното разследване:
а)
схема за кредитиране на заплащането на митнически задължения („DEPBS“);
б)
схема за предварителни разрешителни („AAS“),
все още не се използват от заявителя.
3.2. Констатации
3.2.1. Схема за насърчаване на износа чрез внос на производствено оборудване
(17)
Беше установено, че заявителят е използвал тази схема по време на РПП. Въпреки това беше установено, че получените ползи са били незначителни в размер на 0,02 %. Следователно беше счетено, че не е необходимо извършването на по-нататъшна оценка на необходимостта от прилагане на изравнителни мерки за тази схема.
3.2.2. Схема за експортно ориентирани единици
(18)
Беше установено, че заявителят е имал статут на експортно ориентирана единица („ЕОЕ“) и е получавал субсидии по тази схема през РПП.
(19)
По отношение на тази схема дружеството заяви, че Комисията следва да се отклони от метода на изчисляване на ползата, получена по схемата за ЕОЕ, използвана при първоначалното разследване. Дружеството изтъкна, че някои ползи по схемата за ЕОЕ следва да се разглеждат като допустими за възстановяване на мита по смисъла на приложения II и III към основния регламент и поради тази причина не следва да подлежат на изравнителни мерки.
(20)
Тъй като беше установено обаче, че независимо от метода на изчисление ставката на субсидията, установена по отношение на тази схема, не надвишава 0,22 %, т.е. общият субсидиен марж е под нивото de minimis, беше решено да не се анализира допълнително това твърдение в контекста на настоящото разследване за преразглеждане.
3.2.3. Схема за експортно кредитиране
(21)
Беше установено, че заявителят не е използвал тази схема по време на РПП.
3.2.4. Схема за освобождаване от такса върху електроенергията
(22)
Беше установено, че заявителят е използвал тази схема по време на РПП. Въпреки това беше установено, че получените ползи са били незначителни. Следователно беше счетено, че не е необходимо извършването на по-нататъшна оценка на необходимостта от прилагане на изравнителни мерки за тази схема.
3.2.5. Местни програми за субсидиране на щата Махаращра
(23)
Беше установено, че заявителят не е използвал тази схема по време на РПП.
3.2.6. Други
(24)
При разследването не бяха установени други ползи за заявителя през РПП във връзка с условия за закупуване на суровини и енергия, включващи финансово участие на ПИ, които по тази причина биха могли да бъдат третирани като субсидии по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) и параграф 2 от основния регламент. Следователно твърденията на промишлеността на Съюза, посочени в съображение 15, букви в) - д), бяха счетени без значение в контекста на настоящото преразглеждане.
4. РАЗМЕР НА СУБСИДИИТЕ, ПОДЛЕЖАЩИ НА ИЗРАВНИТЕЛНИ МЕРКИ
(25)
Следва да се напомни, че при първоначалното разследване беше установено, че размерът на подлежащите на изравнителни мерки субсидии за заявителя, изразени ad valorem, възлиза на 4,3 %.
(26)
По време на РПП беше установено, че само от една схема за субсидиране размерът на подлежащите на изравнителни мерки субсидии за заявителя, изразени ad valorem, възлиза на 0,22 %.
(27)
Предвид горното се заключава, че нивото на субсидиране по отношение на разглеждания производител износител е намаляло.
(28)
Проверено беше също така дали изменените обстоятелства по отношение на разглежданите схеми са с дълготраен характер.
(29)
Както беше споменато по-горе, констатациите по отношение на схемата EPCGS по време на настоящото междинно преразглеждане потвърдиха констатациите на първоначалното разследване, при което беше установено, че предоставената по тази схема субсидия е незначителна.
(30)
Освен това докато при първоначалното разследване основната полза на заявителя е била предоставена по схемата за експортно ориентирани единици, ползата по тази схема е намаляла през РПП. Получени са доказателства, че тази промяна е с дълготраен характер, тъй като се отнася до намаляване на нивото на митнически тарифи за отпадъчна неръждаема стомана и фероникел: двете основни суровини, използвани от заявителя за производството на разглеждания продукт.
5. ИЗРАВНИТЕЛНИ МЕРКИ
(31)
Въз основа на гореизложеното са налице данни, че заявителят ще продължи да получава субсидии в бъдеще в размер под нивото de minimis. Ето защо се счита за целесъобразно да се измени ставката на изравнителното мито, приложима за заявителя, за да отразява настоящото ниво на субсидиране. Тази митническа ставка следва да се определи на 0 % за заявителя.
(32)
С оглед на митото, понастоящем приложимо за вноса на разглеждания продукт от производители износители, посочени в приложението към регламента за налагане на окончателните мерки, се отбелязва, че текущите подробни ред и условия при разследваните схеми и тяхното изравняване не са се променили от предходното разследване. Поради това няма основания за преизчисляване на субсидията и на митническите ставки на тези дружества. Следователно митническите ставки, приложими за дружествата, посочени в приложението към регламента за налагане на окончателните мерки, остават непроменени.
(33)
По отношение на митническата ставка за всички останали дружества следва да се отбележи, че при първоначалното разследване нейното равнище е определено на нивото на най-високия индивидуален марж на субсидията, установен за включените в извадката дружества. То е съответствало на маржа на субсидията на заявителя. Като се има предвид, че маржът на заявителя се е променил след настоящото междинно преразглеждане, ставката за всички други дружества следва да бъде преразгледана и определена на следващия най-висок марж на субсидията. Тъй като следващата най-висока ставка е ставката, приложима за дружествата, посочени в приложението, то ставката на митото за всички други дружества следва да се определи на това ниво, т.е. 4 %.
6. РАЗГЛАСЯВАНЕ
(34)
ПИ и другите заинтересовани страни бяха информирани за съществените факти и съображения, въз основа на които се предлага изменение на митническата ставка, приложима за заявителя.
(35)
Писмените и устните коментари, представени от страните, бяха разгледани и, където това беше уместно, бяха взети предвид.
(36)
На всички заинтересовани страни, които поискаха да бъдат изслушани и показаха, че са налице специални основания, поради които следва да бъдат изслушани, беше дадена такава възможност,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
Член 1, параграф 2 от Регламент за изпълнение (ЕС) № 405/2011 се заменя със следното:
„2. Ставката на окончателното изравнително мито, приложима към нетната цена франко границата на Съюза преди обмитяване на продукта, описан в параграф 1 и произвеждан от посочените по-долу дружества, е, както следва:
Дружество
Мито (%)
Допълнителен код по ТАРИК
Chandan Steel Ltd., Мумбай
3,4
B002
Venus Wire Industries Pvt. Ltd, Мумбай
Precision Metals, Мумбай
Hindustan Inox Ltd., Мумбай
Sieves Manufacturer India Pvt. Ltd., Мумбай
3,3
B003
Viraj Profiles Vpl. Ltd., Тхане
0
B004
Дружества, посочени в приложението
4,0
B005
Всички други дружества
4,0
B999“
Член 2
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Брюксел на 22 юли 2013 година.
TARYBOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) Nr. 721/2013
2013 m. liepos 22 d.
kuriuo iš dalies keičiamas Įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 405/2011, kuriuo nustatomas galutinis kompensacinis muitas ir galutinai surenkamas laikinasis muitas, nustatytas tam tikriems importuojamiems Indijos kilmės nerūdijančio plieno strypams ir juostoms
EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
atsižvelgdama į 2009 m. birželio 11 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 597/2009 dėl apsaugos nuo subsidijuoto importo iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių (1) (toliau - pagrindinis reglamentas), ypač į jo 19 straipsnį,
atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą, pateiktą pasikonsultavus su Patariamuoju komitetu,
kadangi:
1. PROCEDŪRA
1.1. Ankstesnis tyrimas ir galiojančios kompensacinės priemonės
(1)
2011 m. balandžio mėn. Taryba Įgyvendinimo reglamentu (ES) Nr. 405/2011 (2) (toliau - galutinis reglamentas) importuojamiems Indijos kilmės nerūdijančio plieno strypams ir juostoms, kurių KN kodai šiuo metu yra 7222 20 21, 7222 20 29, 7222 20 31, 7222 20 39, 7222 20 81 ir 7222 20 89, nustatė galutinį kompensacinį muitą. Tyrimas, po kurio priimtas galutinis reglamentas, toliau vadinamas pradiniu tyrimu.
(2)
Galutinės priemonės buvo 3,3-4,3 % dydžio ad valorem kompensaciniai muitai, taikomi atskirai išvardytų eksportuotojų importuojamam produktui, 4,0 % dydžio muitas, taikomas neatrinktoms bendradarbiaujančioms bendrovėms, ir 4,3 % dydžio muitas, taikomas visoms kitoms įmonėms Indijoje.
1.2. Dalinės tarpinės peržiūros inicijavimas
(3)
Prašymą atlikti dalinę tarpinę peržiūrą pateikė eksportuojantis Indijos gamintojas Viraj Profiles Vpl. Ltd. (toliau - pareiškėjas). Prašymas buvo susijęs tik su pareiškėjo subsidijavimo aspektais. Pareiškėjas pateikė prima facie įrodymų, kad subsidijavimo aplinkybės, kurių pagrindu buvo nustatytos priemonės, labai pasikeitė ir kad tie pokyčiai yra ilgalaikiai.
(4)
Pasikonsultavusi su Patariamuoju komitetu ir nustačiusi, kad yra pakankamai įrodymų, pagrindžiančių dalinės tarpinės peržiūros inicijavimą, Komisija, vadovaudamasi pagrindinio reglamento 19 straipsniu, 2012 m. rugpjūčio 9 d.Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje paskelbė pranešimą (3) (toliau - pranešimas apie inicijavimą) apie dalinės tarpinės peržiūros, kurią atliekant nagrinėjamas tik su pareiškėju susijęs subsidijavimas, inicijavimą.
1.3. Peržiūros tiriamasis laikotarpis
(5)
Atliekant subsidijavimo peržiūros tyrimą nagrinėtas 2011 m. liepos 1 d. - 2012 m. birželio 30 d. laikotarpis (toliau - peržiūros tiriamasis laikotarpis arba PTL).
1.4. Su tyrimu susijusios šalys
(6)
Komisija apie dalinės tarpinės peržiūros tyrimo inicijavimą oficialiai pranešė pareiškėjui, Indijos Vyriausybei ir Sąjungos pramonės atstovui pradiniame tyrime - EUROFER (toliau - Sąjungos pramonė). Suinteresuotosioms šalims buvo suteikta galimybė per pranešime apie inicijavimą nustatytą terminą raštu pareikšti savo nuomonę ir pateikti prašymą išklausyti.
(7)
Komisija išnagrinėjo inicijavimo etape šalių raštu ir žodžiu pateiktas pastabas ir prireikus į jas atsižvelgė.
(8)
Siekdama gauti tyrimui reikalingos informacijos Komisija pareiškėjui nusiuntė klausimyną. Klausimynas taip pat nusiųstas Indijos Vyriausybei.
(9)
Pareiškėjas ir Indijos Vyriausybė pateikė klausimyno atsakymus.
(10)
Komisija surinko ir patikrino visą, jos manymu, subsidijavimui nustatyti būtiną informaciją. Pareiškėjo patalpose surengti tikrinamieji vizitai.
2. NAGRINĖJAMASIS PRODUKTAS
(11)
Peržiūrimasis produktas - toks pat produktas kaip apibrėžtasis pirminiame tyrime, t. y. Indijos kilmės po šaltojo formavimo arba šaltosios apdailos toliau neapdoroti nerūdijančio plieno strypai ir juostos, išskyrus ne mažesnio kaip 80 mm skersmens skritulio formos skerspjūvio strypus ir juostas, kurių KN kodai šiuo metu yra 7222 20 21, 7222 20 29, 7222 20 31, 7222 20 39, 7222 20 81 ir 7222 20 89.
3. SUBSIDIJAVIMAS
3.1. Įžanga
(12)
Remiantis Indijos Vyriausybės ir suinteresuotųjų šalių pateikta informacija bei Komisijos klausimyno atsakymuose nurodyta informacija, tirtos šios pareiškėjui tariamai taikytos schemos:
a)
Gamybos priemonių eksportui skatinti schema (GPESS);
b)
Į eksportą orientuotų įmonių schema (EOĮS);
c)
Eksporto kreditų schema (EKS).
(13)
a ir b schemos yra pagrįstos 1992 m. Užsienio prekybos (plėtros ir reguliavimo) įstatymu (1992 m. Nr. 22), kuris įsigaliojo 1992 m. rugpjūčio 7 d. (toliau - Užsienio prekybos įstatymas). Pagal Užsienio prekybos įstatymą Indijos Vyriausybė įgaliojama skelbti su eksporto ir importo politika susijusius pranešimus. Jie apibendrinami užsienio prekybos politikos dokumentuose, kuriuos kas penkerius metus leidžia ir reguliariai atnaujina Prekybos ministerija. Su PTL susijęs užsienio prekybos politikos dokumentas yra „Užsienio prekybos politika 2009-2014 m.“ („FTP 09-14“). Be to, Užsienio prekybos politiką 2009-2014 m. reglamentuojančias procedūras Indijos Vyriausybė nustato Procedūrų vadovo I tome („HOP I 09-14“), kuris reguliariai atnaujinamas.
(14)
Eksporto kreditų schema, nurodyta c punkte, yra pagrįsta 1949 m. Bankininkystės reguliavimo įstatymo 21 ir 35A skirsniais, pagal kuriuos Indijos rezervų bankas vadovauja komercinių bankų veiklai eksporto kreditų srityje.
(15)
Be to, pagal Sąjungos pramonės pareiškimą Komisija tyrė, ar pareiškėjas:
a)
naudojosi atleidimo nuo elektros energijos mokesčio schema (AEEMS);
b)
naudojosi Maharaštros valstijos subsidijų programomis;
c)
įsigijo žaliavų mažesnėmis nei įprastinės kainomis;
d)
naudojosi paskatomis, susijusiomis su elektros energijos gamyba ir tiekimu;
e)
įsigijo pigių žaliavų iš susijusių lengvatinio apmokestinimo bendrovių.
(16)
Galiausiai, Komisija patikrino, ar pareiškėjas vis dar nenaudoja pradiniame tyrime nagrinėtų schemų:
a)
muito sumažinimo leidimo schemos (MSLS)
b)
išankstinių leidimų schemos (ILS).
3.2. Nustatyti faktai
3.2.1. Gamybos priemonių eksportui skatinti schema
(17)
Atlikus tyrimą nustatyta, kad per PTL pareiškėjas naudojosi šia schema. Tačiau nustatyta, kad gautos lengvatos buvo nereikšmingos - 0,02 % Todėl laikyta, kad nebūtina toliau vertinti, ar ši schema kompensuotina.
3.2.2. Į eksportą orientuotų įmonių schema
(18)
Nustatyta, kad pareiškėjui taikomas EOĮS statusas ir pagal šią schemą per PTL jis gavo subsidijų.
(19)
Dėl šios schemos bendrovė teigė, kad Komisija turėtų naudoti kitą pagal EOĮS schemą gautų lengvatų skaičiavimo metodą nei naudotas per pradinį tyrimą. Bendrovė teigė, kad tam tikros lengvatos pagal EOĮS turėtų būti laikomos leistina muitų grąžinimo schema, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento II ir III prieduose, ir todėl jos neturėtų būti kompensuotinos.
(20)
Tačiau nustačius, kad pagal šią schemą gauta subsidijų norma (nepriklausomai nuo taikomo skaičiavimo metodo) neviršytų 0,22 %, o bendras subsidijų skirtumas mažesnis už de minimis lygį, nuspręsta šiame peržiūros tyrime minėto teiginio toliau nenagrinėti.
3.2.3. Eksporto kreditų schema
(21)
Nustatyta, kad per PTL pareiškėjas šia schema nesinaudojo.
3.2.4. Atleidimo nuo elektros energijos mokesčio schema
(22)
Atlikus tyrimą nustatyta, kad per PTL pareiškėjas naudojosi šia schema. Tačiau nustatyta, kad gautos lengvatos buvo nereikšmingos. Todėl laikyta, kad nebūtina toliau vertinti, ar ši schema kompensuotina.
3.2.5. Maharaštros valstijos subsidijų programos
(23)
Nustatyta, kad per PTL pareiškėjas šia schema nesinaudojo.
3.2.6. Kitos aplinkybės
(24)
Atliekant tyrimą nebuvo nustatyta jokių kitų per PTL pareiškėjui taikytų lengvatų, susijusių su žaliavų ir energijos įsigijimo sąlygomis, kurios būtų Indijos Vyriausybės finansinė parama ir todėl galėtų būti laikomos subsidijomis, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktyje ir 3 straipsnio 2 dalyje. Todėl atlikus šią peržiūrą nustatyta, kad 15 konstatuojamosios dalies c-e punktuose išvardyti Sąjungos pramonės pareiškimai nėra pagrįsti.
4. KOMPENSUOTINŲ SUBSIDIJŲ SUMA
(25)
Primenama, kad pradiniame tyrime nustatyta, kad ad valorem išreikšta kompensuotinų subsidijų suma - 4,3 %
(26)
Nustatyta, kad pareiškėjo ad valorem išreikšta kompensuotinų subsidijų suma pagal vieną subsidijų schemą per PTL sudarė 0,22 %
(27)
Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta pirmiau, daroma išvada, kad prašymą pateikusio eksportuojančio gamintojo subsidijavimo lygis sumažėjo.
(28)
Taip pat įvertinta, ar su tirtomis schemomis susijusios pasikeitusios aplinkybės gali būti laikomos ilgalaikėmis.
(29)
Kaip minėta pirmiau, atlikus šią tarpinę peržiūrą patvirtintos pradinio tyrimo išvados dėl GPESS schemos - nustatyta, kad pagal šią schemą suteiktos subsidijos buvo nereikšmingos.
(30)
Be to, nors pradiniame tyrime pareiškėjas daugiausiai lengvatų gavo pagal EOĮS, pagal šią schemą gauta lengvata per PTL sumažėjo. Gauta įrodymų, kad šis pokytis yra ilgalaikis, nes jis susijęs su mažesniu nerūdijančio plieno laužui ir feronikeliui, dviem pagrindinėms nagrinėjamojo produkto gamybos žaliavoms, taikomų muitų lygiu.
5. KOMPENSACINĖS PRIEMONĖS
(31)
Remiantis tuo, kas išdėstyta, yra požymių, kad pareiškėjas ateityje ir toliau gaus subsidijas, kurių suma bus mažesnė už de minimis lygį. Todėl manoma, kad atsižvelgiant į esamą subsidijavimo lygį tikslinga iš dalies pakeisti pareiškėjui taikomą kompensacinio muito normą. Turėtų būti nustatyta muito norma pareiškėjui - 0 %.
(32)
Kalbant apie nagrinėjamajam produktui, importuojamam iš galutinio reglamento priede išvardytų eksportuojančių gamintojų, šiuo metu taikomą muito normą, pažymima, kad esamos detalios tirtų schemų sąlygos ir jų kompensacinis pobūdis, palyginti su ankstesniu tyrimu, nepasikeitė. Todėl šioms bendrovėms subsidijų ir muito normų perskaičiuoti nereikia. Todėl galutinio reglamento priede išvardytoms bendrovėms taikomos muito normos nesikeičia.
(33)
Dėl visoms kitoms bendrovėms taikomos muito normos, pažymima, kad pradiniame tyrime jos lygis buvo nustatytas pagal didžiausią individualų subsidijų skirtumą, nustatytą atrinktoms bendrovėms. Tai atitiko pareiškėjo subsidijų skirtumą. Atsižvelgiant į tai, kad po šios tarpinės peržiūros pareiškėjo subsidijų skirtumas pasikeitė, visoms kitoms bendrovėms taikoma norma turėtų būti peržiūrėta ir nustatyta pagal kitą didžiausią subsidijų skirtumą. Kadangi kitas didžiausias skirtumas atitinka priede išvardytoms bendrovėms taikomą skirtumą, visoms kitoms bendrovėms taikoma muito norma turėtų būti nustatoma pagal tą lygį, t. y. 4 %.
6. ATSKLEIDIMAS
(34)
Indijos Vyriausybei ir kitoms suinteresuotosioms šalims pranešta apie pagrindinius faktus ir aplinkybes, kuriomis remiantis ketinta siūlyti iš dalies pakeisti pareiškėjui taikomą muito normą.
(35)
Šalių raštu ir žodžiu pateiktos pastabos išnagrinėtos ir prireikus į jas atsižvelgta.
(36)
Visos suinteresuotosios šalys, kurios to prašė ir nurodė svarbias priežastis, dėl kurių reikėtų jas išklausyti, buvo išklausytos,
PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:
1 straipsnis
Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 405/2011 1 straipsnio 2 dalis pakeičiama taip:
„2. Galutinio kompensacinio muito norma, taikoma 1 dalyje aprašyto produkto, kurį pagamino toliau išvardytos bendrovės, neto kainai Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą, yra tokia:
Bendrovė
Muitas (%)
Papildomas TARIC kodas
Chandan Steel Ltd., Mumbai
3,4
B002
Venus Wire Industries Pvt. Ltd, Mumbai,
Precision Metals, Mumbai,
Hindustan Inox Ltd., Mumbai,
Sieves Manufacturer India Pvt. Ltd., Mumbai
3,3
B003
Viraj Profiles Vpl. Ltd., Thane
0
B004
Priede išvardytos bendrovės
4,0
B005
Visos kitos bendrovės
4,0
B999“.
2 straipsnis
Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
Priimta Briuselyje 2013 m. liepos 22 d.