РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) № 471/2014 НА КОМИСИЯТА
от 13 май 2014 година
за налагане на окончателно изравнително мито върху вноса на слънцезащитно стъкло с произход от Китайската народна република
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 597/2009 на Съвета от 11 юни 2009 г. относно защитата срещу субсидиран внос от държави, които не са членки на Европейската общност (1), и по-специално член 15 от него,
като има предвид, че:
A. ПРОЦЕДУРА
1. Започване на процедура
(1)
На 27 април 2013 г. с известие, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз („известието за започване на процедура“), Европейската комисия („Комисията“) обяви започването на антисубсидийна процедура относно вноса в Европейския съюз на слънцезащитно стъкло с произход от Китайската народна република (КНР или „Китай“) (2).
(2)
Процедурата бе започната от Комисията, след като на 14 март 2013 г. EU ProSun Glass („жалбоподателят“) подаде жалба от името на производители, които представляват повече от 25 % от общото производство на слънцезащитно стъкло в Съюза. Жалбата съдържаше prima facie доказателства за субсидиране на слънцезащитно стъкло и за съществена вреда, произтичаща от субсидирането, които бяха сметнати за достатъчно основание за започването на разследване.
(3)
В съответствие с член 10, параграф 7 от Регламент (ЕО) № 597/2009 („основния регламент“), Комисията извести правителството на Китайската народна република (ПКНР) преди започване на процедурата, че е получила надлежно документирана жалба, в която се твърди, че субсидираният внос на слънцезащитно стъкло с произход от КНР причинява съществена вреда на промишлеността на Съюза. Комисията покани ПКНР на консултации с цел изясняване на положението във връзка със съдържанието на жалбата и постигане на взаимноприемливо решение.
(4)
ПКНР прие поканата и впоследствие бяха проведени такива консултации. По време на консултациите не се стигна до взаимноприемливо решение. Комисията обаче надлежно прие за сведение коментарите, направени от ПКНР по отношение на посочените в жалбата схеми. След провеждането на консултациите бяха получени коментари от ПКНР.
2. Паралелна антидъмпингова процедура
(5)
На 28 февруари 2013 г. с известие, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (3), Комисията обяви започването на антидъмпингова процедура относно вноса в Съюза на слънцезащитно стъкло с произход от КНР.
(6)
С Регламент (ЕС) № 1205/2013 на Комисията (4) на 27 ноември 2013 г. Комисията наложи временно антидъмпингово мито върху вноса на слънцезащитно стъкло с произход от КНР.
(7)
Анализите на вредата, проведени в рамките на настоящото антисубсидийно разследване и в рамките на паралелното антидъмпингово разследване, се основават на едно и също определение за промишленост на Съюза, на едни и същи представителни производители от Съюза и на един и същ разследван период и доведоха до идентични заключения, освен ако не е посочено друго. Това беше счетено за целесъобразно, с цел да се рационализира анализът на вредата и да се гарантира последователност на констатациите в двете процедури. По тази причина коментарите относно различни аспекти на вредата, направени в хода на една от тези две процедури, бяха взети предвид и при двете.
3. Страни, засегнати от процедурата
(8)
Комисията официално информира жалбоподателите, другите известни производители от Съюза, известните производители износители в КНР, известните вносители, доставчиците, дистрибуторите, ползвателите и сдруженията, за които е известно, че са засегнати, както и органите на КНР, за започването на разследването. С известието за започване на процедурата всички страни, засегнати от разследването, бяха приканени да се свържат с Комисията и да заявят своя интерес.
(9)
На заинтересованите страни беше дадена възможност да представят становищата си в писмен вид и да поискат изслушване в срока, определен в известието за започване на процедурата.
(10)
Жалбоподателите, производителите износители в КНР, вносителите и органите на КНР представиха становищата си. На всички заинтересовани страни, които поискаха да бъдат изслушани и приведоха състоятелни аргументи в подкрепа на искането си, беше предоставена такава възможност.
3.1. Изготвяне на извадка
(11)
В известието за започване на процедурата Комисията обяви, че може да ограничи до приемлив брой производителите износители в КНР, несвързаните вносители и производителите от Съюза, които ще бъдат разследвани, чрез подбор на извадка в съответствие с член 27 от основния регламент.
3.2. Изготвяне на извадка от производители от Съюза
(12)
Комисията подбра извадка от пет дружества от общо осемте производители, които бяха заявили интереса си, въз основа на най-големия представителен обем продажби на сходния продукт през разследвания период (РП).
(13)
След посещенията за проверка на място Комисията реши да извади от извадката едно от петте дружества, включени в нея, тъй като за това дружество бе установено, че не е представително за промишлеността на Съюза предвид факта, че единствено от осемте отзовали се производители е било в началния си етап. Поради тази причина Комисията счете, че ако дружеството бъде включено, има риск показателите за вредата, по-специално рентабилността, да не дадат вярна представа за състоянието на промишлеността на Съюза.
(14)
Вследствие на това окончателната извадка се състои от четирима производители от Съюза. Тяхното производство съставлява 79 % от продажбите на промишлеността на Съюза на пазара на Съюза през РП. Поради това бе счетено, че извадката е представителна за промишлеността на Съюза.
(15)
Позовавайки се на член 29 от основния регламент трима от производителите от Съюза поискаха самоличността им да се запази в тайна. Те заявиха, че разкриването на самоличността им би могло да породи риск от значителни неблагоприятни последици за тяхната стопанска дейност. Комисията разгледа изтъкнатите причини и прие искането им. Предвид ограничения брой производители в Съюза в общия документ за оповестяването не бяха посочени други наименования, тъй като това би позволило идентифицирането на дружествата, пожелали анонимност.
(16)
При все това самоличността на дружеството Interfloat Corporation/GMB Glasmanufaktur Brandenburg GmbH (GMB/IF) вече беше публично известна, тъй като то обяви, че е едно от дружествата, които подкрепят жалбата. По тази причина дружеството беше посочено поименно в общия документ за оповестяването.
(17)
Освен това в неповерителната версия на коментарите си във връзка с оповестяването жалбоподателят назова трима производители от Съюза (Guardian, AGC и Centrosolar Glass), които са прекратили дейността си, и четвърто дружество (Saint Gobain), което значително е намалило производството си.
3.3. Изготвяне на извадка от производители износители в КНР
(18)
Известието за започване на процедура съдържаше изискването всички производители износители в КНР да заявят своя интерес пред Комисията и да предоставят информацията, посочена в известието за започване на процедурата, в рамките на определен период от време.
(19)
Девет производители износители или групи от производители износители предоставиха поисканата информация и дадоха съгласието си да бъдат включени в извадката. Оказалите съдействие дружества съставляват почти 100 % от отчетения износ на слънцезащитно стъкло за Съюза през 2012 г.
(20)
В съответствие с член 27 от основния регламент Комисията подбра извадка от четирима производители износители или групи от производители износители въз основа на най-големия представителен обем на износа на разглеждания продукт, за който с основание можеше да се предположи, че, може да бъде разследван в рамките на наличното време. Подбраната извадка представляваше 76 % от общия обем на износа на разглеждания продукт за Съюза през разследвания период.
(21)
В съответствие с член 27, параграф 2 от основния регламент Комисията уведоми всички заинтересовани страни за подбраната извадка и те бяха поканени да представят коментари. Такива коментари не бяха получени.
3.4. Индивидуално разглеждане
(22)
Нито един производител износител в КНР не поиска индивидуално разглеждане по силата на член 27, параграф 3 от основния регламент.
3.5. Изготвяне на извадка от несвързани вносители и ползватели
(23)
Четирима несвързани вносители попълниха формуляра за изготвяне на извадка, приложен към известието за започване на процедурата, като в същото време само двама вносители и дванадесет ползватели отговориха на въпросника. С оглед на малкия брой оказали съдействие вносители не беше необходимо да се изготвя извадка.
4. Отговори на въпросника и посещения за проверка на място
(24)
Въпросници бяха изпратени на ПКНР, на включените в извадката производители износители, на включените в извадката производители от Съюза, на всички вносители, заявили интереса си, и на всички ползватели, заявили интереса си. Освен въпросника, на ПКНР бе изпратено и приложение към него с искане то да бъде препратено на държавните търговски банки (ДТБ) в КНР, които са заели средства през РП на включените в извадката дружества. ПКНР заяви, че са препратили приложението на съответните банки, без да получат обратен отговор.
(25)
Отговори на въпросника бяха получени от четиримата включени в извадката китайски производители износители, от всички включени в извадката производители от Съюза, от двама несвързани вносители от Съюза и от 12 ползватели.
(26)
Комисията проучи и провери цялата предоставена от заинтересованите страни информация, счетена за необходима за целите на окончателното заключение за наличието на субсидиране, вредата от него и интереса на Съюза. Бяха направени посещения за проверка на място в следните предприятия:
а)
Производители износители от КНР:
-
Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd; Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd. („Flat Solar Group“);
-
Henan Yuhua Photovoltaic New Material Co., Ltd;
-
Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd. („Xinyi PV“).
б)
ПКНР:
-
Министерство на търговията, Пекин;
-
Комисия за регулиране на банковия сектор на Китай, Пекин.
в)
Производители от Съюза:
-
GMB/IF, Германия;
-
[поверително];
-
[поверително];
-
[поверително];
-
[поверително].
г)
Несвързани вносители:
-
Vetrad NV, Нидерландия.
д)
Ползватели:
-
Sunerg Solar SRL, Италия;
-
Viessmann Faulquemont SAS, Франция.
(27)
На всички заинтересовани страни беше изпратен документ за оповестяването, съдържащ съществените факти и съображения, въз основа на които Комисията предлага налагането на изравнителни мита върху слънцезащитно стъкло с произход от КНР. Всички страни бяха информирани за крайния срок, в който могат да представят своите коментари по отношение на оповестената информация.
(28)
Представените от заинтересованите страни коментари бяха разгледани и взети под внимание по целесъобразност.
(29)
ПКНР заяви, че този документ за оповестяването не отговаря на стандартите, определени в членове 22.3 и 22.5 от Споразумението за СИМ, тъй като в него не са изложени достатъчно подробно констатациите и заключенията на разследващия орган. ПКНР обаче не даде конкретен пример за този твърдян пропуск. След като прегледа документа внимателно, Комисията е на мнение, че в него се съдържа достатъчно информация, за да може ПКНР да упражни правото си на защита.
(30)
Определена информация не беше възможно да бъде предоставена при оповестяването, тъй като ставаше дума за поверителна търговска информация, като същата бе доведена до знанието само на засегнатите включени в извадката производители износители. На включените в извадката производители износители беше изпратен специфичен поверителен документ, съдържащ изчисления и информация за всяка схема и полза, на които са наложени изравнителни мерки, и им бяха предоставени 25 дни за изразяване на становище.
5. Разследван период
(31)
Разследването относно субсидирането и вредата обхвана периода от 1 януари 2012 г. до 31 декември 2012 г. („разследвания период“ или РП). Проучването на тенденциите, които са от значение за оценката на вредата, обхвана периода от 1 януари 2009 г. до края на разследвания период („разглеждания период“).
Б. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
1. Разглеждан продукт
(32)
Продуктът, който е предмет на настоящото разследване, е слънцезащитно стъкло, състоящо се от закалено плоско калциево-натриево силикатно стъкло, със съдържание на желязо не по-малко от 300 ppm, коефициент на пропускане за слънчева светлина над 88 % (измерено по AM1.5 300-2 500 nm), устойчивост на нагряване до 250 °C (измерено по EN 12150), устойчивост на температурни амплитуди от Δ 150 K (измерено по EN 12150) и механична якост от 90 N/mm2 или повече (измерено по EN 1288-3) („разглежданият продукт“, с общоизвестно наименование „слънцезащитно стъкло“). Разглежданият продукт понастоящем се класира в код по КН ex 7007 19 80.
2. Сходен продукт
(33)
Разследването показа, че разглежданият продукт, продуктът, произвеждан и продаван на вътрешния пазар в КНР, и продуктът, произвеждан и продаван в Съюза от промишлеността на Съюза, имат сходни основни физически, химически и технически характеристики и употреби. Поради това те са приети за сходни по смисъла на член 2, буква в) от основния регламент.
3. Продуктов обхват
(34)
Един несвързан вносител поиска градинарското стъкло за строителство на оранжерии да бъде изключено от обхвата на разследването, заявявайки, че при това строителство се използва листово стъкло с много различни размери, докато слънцезащитното стъкло се произвежда само в точно определени размери. Вносителят предостави също така сертификат, от който е видно, че част от неговия внос касае стъкло със съдържание на желязо, по-голямо от 300 ppm. В резултат на това този внос не попада в обхвата на продукта. По отношение на останалата част от вноса му Комисията счита, че въпреки разликата в размера, това листово стъкло може също да се използва като слънцезащитно стъкло. Например, за да се избегне митото, вносителите могат да поръчат по-голям от необходимия размер на листовото стъкло, което да бъде нарязано след пристигането му в Съюза. Следователно градинарското стъкло със съдържание на желязо, по-малко от 300 ppm, попада в обхвата на определението на разглеждания продукт.
(35)
Друг несвързан вносител заяви, че внасяното от него стъкло за мебели (използвано за стъклени рафтове, пълнежи за панели, плотове на маси, панели за плъзгащи се врати, продукти от горни панели и т.н.), притежава еднакви или много сходни технически характеристики с тези на слънцезащитното стъкло, но поиска то да бъде изключено от обхвата на разследването поради различната му крайна употреба.
(36)
Съдейки по предоставените данни обаче изглежда, че по-голямата част от внасяното от този несвързан вносител стъкло не притежава всички технически характеристики на слънцезащитното стъкло, описано по-горе. По-специално шест от видовете внасяно стъкло са със съдържание на желязо, много по-голямо от 300 ppm, а един от видовете внасяно стъкло е със съдържание на желязо, по-малко от 300 ppm, но неговият коефициент на пропускане за слънчева светлина е значително по-нисък от минималните 88 %, за да бъде определен като слънцезащитно стъкло.
(37)
Вносителят заяви, че макар тези видове стъкло да не отговарят на една от техническите характеристики на слънцезащитното стъкло, описани по-горе, те съответстват на основната класификация за слънцезащитно стъкло, т.е. „закалено плоско калциево-натриево силикатно стъкло“. Комисията счита обаче, че в обхвата на разследването попадат само видовете стъкло, които отговарят на всички технически характеристики на слънцезащитното стъкло. Следователно всички видове стъкло, посочени по-горе и внасяни от този конкретен вносител, остават извън обхвата на разследването.
(38)
От съображения за правна сигурност следва да се поясни, че всички видове градинарско стъкло и стъкло за мебели, които отговарят на техническите характеристики, посочени в съображение 32, остават в обхвата на разглеждания продукт, тъй като могат да се използват като слънцезащитно стъкло.
(39)
След оповестяването същият вносител заяви, че тъй като слънцезащитното стъкло, което може да се използва и като стъкло за мебели, не е изключено от определението на продукта, това води до административна тежест и забавяния за дружествата. Това според него се дължало на обстоятелството, че от дружествата се изисква да изпращат на митническите власти в Съюза доклади от изпитванията всеки път когато митническите власти питат дали внасяните стоки са предмет на мерките.
(40)
Комисията смята, че тези видове стъкло не следва да бъдат изключени от обхвата на разследването, тъй като слънцезащитното стъкло потенциално може да се използва за градинарски цели и за целите на мебелирането. С цел осигуряване на адекватна защита на промишлеността на Съюза от вредоносния ефект на субсидирания внос, следва да се избягват онези „вратички“, които позволяват мерките да бъдат заобиколени. Положителният ефект от наличието на адекватна защита позволява да се компенсира неблагоприятното въздействие на допълнителната административна тежест, евентуално понесена от съответния вносител.
(41)
Същият вносител заяви също така, че флоатното стъкло следва да бъде изключено от обхвата на продукта, тъй като се произвежда по различен производствен процес от този за пресованото стъкло, което според вносителя е единственият вид слънцезащитно стъкло. Вносителят заяви, че продуктите за обзавеждане на дома от флоатно стъкло не могат да се използват като слънцезащитно стъкло и поради това следва да се изключат от обхвата на разследването. Флоатното стъкло обаче не може да бъде изключено от обхвата на разследването, тъй като то е в съответствие с всички технически характеристики, посочени по-горе. Поверителните документи, предоставени от заинтересованите страни в хода на разследването, показаха, че флоатното стъкло може да бъде използвано като слънцезащитно стъкло и се произвежда както от промишлеността на Съюза, така и от китайските износители. Това се потвърждава от обществено достъпна информация в интернет (5). Поради това флоатното стъкло остава в обхвата на разследването.
В. СУБСИДИЯ
1. Въведение
(42)
Жалбоподателят твърди, че КНР субсидира своя сектор за производство на слънцезащитно стъкло. Жалбата съдържа prima facie доказателства за няколко практики на субсидиране, включени както в законодателството, така и в редица политически и планови документи, на които се основава държавната подкрепа за сектора.
(43)
Комисията преразгледа и анализира документите, посочени в жалбата, както и допълнителните документи, предоставени в хода на разследването от ПКНР и от включените в извадката производители износители, и установи, че много от тези документи показват, че секторът за производство на слънцезащитно стъкло в КНР се ползва с преференциално третиране в редица области.
(44)
В своя 12-и петгодишен план (6) ПКНР определя сектора за производство на слънцезащитно стъкло като „ключов“. ПКНР също така изготви конкретен политически документ „12-и петгодишен план за фотоволтаичната промишленост“, в който стъклото е представено като ключов спомагателен материал във фотоволтаичната промишленост (ФП), за който е необходимо национално производство. Планът предвижда, че правителството ще подпомогне промишленото развитие и технологическите нововъведения, както и че ще привлече средства за промишлеността.
(45)
След оповестяването ПКНР оспори позоваването на Комисията на 12-ия петгодишен план в контекста на слънцезащитното стъкло. Това твърдение не е приемливо, тъй като в посочения план слънцезащитното стъкло е посочено изрично в глава 9, колона 6 относно „ключовите области на развитие на производството“. В 12-ия петгодишен план ясно се определят приоритетите за периода, за който се отнасят, и един от тях е производството на слънцезащитно стъкло.
(46)
След оповестяването ПКНР оспори тълкуването на Комисията на „12-ия петгодишен план за соларната фотоволтаична промишленост“, като заяви, че не подкрепя заключенията на Комисията. Това твърдение обаче беше отхвърлено, тъй като ясно противоречи на информацията, получена от други служби на ПКНР. По време на посещението в ПКНР представителите на Министерството на промишлеността и информационните технологии (МПИТ) сами разясниха, че слънцезащитното стъкло е включено в посочения план, поставящ силен акцент върху подобряване на качеството, тъй като доброто качество на слънцезащитното стъкло е от първостепенно значение за насърчаването на соларната фотоволтаична промишленост.
(47)
Значението на нововъведенията и на новите материали като цяло е посочено в „12-ата петгодишна програма за нововъведения в областта на промишлените технологии“ (7), с която се цели изпълнението на петгодишния план, както и на „Плана за дългосрочно развитие на науката и технологиите“ (8). Приоритетното внимание върху технологическите нововъведения означава разработване на нови материали. В този контекст има и конкретно позоваване на слънцезащитното стъкло.
(48)
След оповестяването ПКНР оспори заключенията на Комисията, като заяви, че слънцезащитното стъкло не е споменато в нито един от посочените документи. Комисията отбелязва, че и двата документа имат за цел да предоставят специфична помощ на високотехнологичните предприятия, в съответствие с посоченото в съображения 401 и 402 от Регламент за изпълнение (ЕС) № 1239/2013 на Съвета (9) („регламента за слънчевите панели“); в тях са изложени същите аргументи от страна на ПКНР. С двата документа се изпълняват 12-ият петгодишен план и планът за соларната фотоволтаична промишленост и се подпомагат високотехнологичните предприятия и предприятията с нови технологии, сред които има много производители на слънцезащитно стъкло.
(49)
В Решение № 40 на Държавния съвет за приемане и изпълнение на „Временни разпоредби за насърчаване на адаптирането на промишлените структури“ (наричано по-долу, заедно с приложените към него „Временни разпоредби за насърчаване на промишленото приспособяване“, „Решение № 40“) се постановява, че ПКНР ще подкрепя активно развитието на производството на нови видове електрическа енергия и ускореното развитие на сектора на производството на електрическа енергия от слънчева светлина (10); дават се указания на всички финансови институции да предоставят кредитна подкрепа само за насърчаваните проекти (категорията, към която принадлежат проектите, свързани със слънцезащитното стъкло), и се обещава да бъдат провеждани и „други преференциални политики по отношение на насърчаваните проекти“ (11).
(50)
След оповестяването ПКНР оспори тълкуването на Комисията на член 5, както и на член 17 от „Временните разпоредби за насърчаване на промишленото приспособяване“. ПКНР заяви, че в член 5 не се споменава слънцезащитното стъкло. Тъй като обаче в него се споменава насърчаването на сектора на производството на електрическа енергия от слънчева светлина, за което е необходимо слънцезащитно стъкло, Комисията счита, че слънцезащитното стъкло попада в обхвата на временните разпоредби.
(51)
След това ПКНР оспори тълкуването на Комисията на член 17, в който, макар и да се предвижда, че само насърчаваните сектори следва да получат кредитна подкрепа, е добавено, че следва да се процедира „в съответствие с кредитната политика“, а не на преференциална основа.
(52)
При проверката на включените в извадката дружества и по време на посещението в ПКНР не бяха открити доказателства, че тази разпоредба е била спазена. Съответните банки не съдействаха на разследването, за да може да се провери или потвърди спазването на тази разпоредба. В действителност разследването показа, че някои предприятия се възползват от преференциално кредитиране. Поради това Комисията отхвърля твърдението на ПКНР, че кредитирането на сектора за производство на слънцезащитно стъкло се е извършвало „в съответствие с кредитната политика“. Ключовият момент е, че всички финансови институции трябва да предоставят кредити на насърчаваните сектори, към които спада производството на слънцезащитно стъкло, и че тази подкрепа de facto се предоставя при преференциални условия.
(53)
През 2011 г. Националната комисия за развитие и реформи (НКРР) излезе с препоръка към Държавния съвет за преразглеждане на програмата в Решение № 40. Държавният съвет издаде Решение № 9 на Държавния съвет за приемане и изпълнение на „Указания за каталог на промишленото приспособяване“ („Решение № 9“). В този документ активно се насърчават ПКНР и публичните агенции „да направляват развитието на стратегическите сектори и да оптимизират усилията за обновяване на промишлената структура“. В точка 12, параграф 2 от Решение № 9 изрично се споменава насърчаването на производството на ултрачисто флоатно стъкло за производство на електрическа енергия от слънчева светлина.
(54)
В приетия от ПКНР национален план за средно- и дългосрочно развитие на науката и технологиите (за периода 2006-2020 г.), се обещава „да се отреди приоритетно значение на финансирането на политиките“, „да се насърчат финансовите институции да предоставят кредитиране при преференциални условия на по-значимите национални научни и технологични проекти за индустриализация“, „да се насърчат финансовите институции да подобрят и подсилят финансовите услуги за високотехнологичните предприятия“ и „да се провеждат политики на преференциално данъчно облагане за насърчаване на развитието на високотехнологичните предприятия“.
(55)
Производството на слънцезащитно стъкло попада в описанието на високотехнологично предприятие, което се доказва от броя на производителите със статут на високотехнологични предприятия и на предприятия с нови технологии, и представлява нова промишленост в Китай, както и в Съюза. В този контекст Комисията би желала също така да посочи, че едно от включените в извадката дружества е получило специфична безвъзмездна помощ от НКРР като награда за неговите нововъведения в областта на слънцезащитното стъкло, което ясно показва интереса на ПКНР към този високотехнологичен сектор.
(56)
Жалбоподателят заяви, че твърдяните субсидии се състоят от схемите, изброени в раздел В.2 по-долу. След проверката на място на включените в извадката дружества в КНР и посещението в ПКНР Комисията направи анализ на въпросните схеми, при които включените в извадката дружества са получили ползи през РП.
2. Други установени схеми за субсидиране
(57)
По време на проверката на включените в извадката дружества анализът на тяхната вътрешна документация показа наличието на субсидии от публични органи на равнище провинция, град, окръг или област. Тези субсидии не са били изброени в жалбата. Въз основа на информацията, с която разполага Комисията, е трудно да се определи дали става въпрос за субсидии на ad hoc принцип или за местни програми за субсидиране. Предвид местния характер на тези схеми обаче не е логично да се очаква жалбоподателите да са наясно с подробностите за тези субсидии и с това се обяснява фактът, че субсидиите не са споменати пряко в жалбата.
(58)
Комисията поиска допълнителни консултации с ПКНР по отношение на тези други субсидии - конкретни за дадено дружество или местонахождение; които са установени в документацията на включените в извадката дружества по време на проверките на място; и не са изброени в жалбата. Тези консултации бяха предложени от Комисията, за да се гарантира редовността на процедурата в хода на разследването. ПКНР отхвърли това предложение с твърдението, че то не би било в съответствие със Споразумението за субсидиите и изравнителните мерки („Споразумението СИМ“).
(59)
Комисията счита, че тези други субсидии са тясно свързани с видовете мерки и практики, за които се твърди в жалбата и в известието за започване на процедурата, т.е. мерките включват същия вид финансов принос и полза по отношение на разглеждания продукт и следователно попадат в обхвата на определението за „субсидийна практика или практики, които трябва да се разследват“, за които по силата на член 22, параграф 2, подточка iii) от Споразумението СИМ се изисква да бъдат уточнени в известието за започване на процедурата. Списъкът на схемите, посочени в известието за започване на процедурата, не е изчерпателен, което е видно от формулировката в раздел 3 „[с]убсидиите обхващат, inter alia, […]“. Поради това Комисията стигна до заключението, че тези допълнителни субсидии попадат в обхвата на настоящата процедура.
(60)
След оповестяването ПКНР оспори тълкуването от страна на Комисията на Споразумението СИМ и заяви, че по нейно мнение Комисията не разполага с правно основание да наложи изравнително мито върху включен в извадката производител износител, дори ако тази субсидия е пряко свързана с практика на субсидиране, установена от жалбоподателите. Комисията не е съгласна с тълкуването от страна на ПКНР на Споразумението СИМ по тази точка. Ако жалбоподателите са установили практика на субсидиране и, наред с примерите за национални схеми, са установени ползи на местно равнище в рамките на същата практика на субсидиране, Комисията счита, че има право да наложи изравнителни мерки върху всички установени ползи. Това важи по-специално в случаите, в които установените механизми, естество и последици от ползите са същите като тези при другите схеми - вече посочени в жалбата и в известието за започване на процедурата.
3. Неоказване на съдействие и използване на наличните факти
(61)
На 18 декември 2013 г. Комисията уведоми ПКНР, че ще обмисли възможността за използване на наличните факти предвид липсата на отговор от страна на държавните търговски банки, на които ПКНР е изпратило приложението, което им бе предоставено.
(62)
ПКНР отговори на 26 декември 2013 г. и изрази несъгласие с предложеното прилагане на член 28, срещу „предполагаемите държавни банки“, но не оспори факта, че банките не са отговорили на въпросника. Също така ПКНР не оспори факта, че тези банки са държавна собственост. Поради това Комисията нямаше друг избор, освен да използва най-добрите налични факти, що се отнася до информацията, която трябваше да бъде предоставена от държавните търговски банки.
(63)
След оповестяването ПКНР оспори прилагането на член 28 в замяна на липсващата информация, която беше поискана в приложението, изпратено на държавните търговски банки. Комисията не оспорва факта, че ПКНР са предоставили въпросната информация в хода на настоящото разследване -информация, която Комисията е анализирала и взела предвид, когато е било необходимо. Тъй като обаче нито ПКНР, нито държавните търговски банки, нито дружествата бяха в състояние да предоставят информация, например относно кредитоспособността, Комисията трябваше да използва „наличните факти“ съгласно член 28 от основния регламент.
(64)
По отношение на други субсидии, които не са изрично посочени в известието за започване на процедурата, във връзка с конкретна програма и които са установени по време на проверките на място на включените в извадката производители износители, Комисията използва всички налични доказателства, за да направи своите заключения. Тези установени субсидии са класирани според видовете мерки и практики, описани в известието за започване на процедурата, и Комисията предложи нови консултации относно тези субсидии на ПКНР, което обаче не прие това предложение. Комисията счита, че тези субсидии са тясно свързани с видовете мерки и практики, за чието съществуване се твърди в жалбата и известието.
(65)
След оповестяването ПКНР оспори заключенията на Комисията по отношение на субсидиите, установени по време на проверката на включените в извадката дружества, и във връзка с други точки, свързани със схемите за субсидиране. Комисията би желала да поясни, че в тези случаи не е прилагала член 28. В случаите когато сътрудничеството е било добро, но информацията просто не е можело да бъде предоставена - например правното основание за еднократно изплащане на субсидия не е можело да бъде предоставено - Комисията е използвала доказателствата, предоставени от засегнатото дружество, с цел да направи заключение дали въпросната субсидия е била изравнителна или не.
(66)
ПКНР твърди също така, че Комисията не е предоставила достатъчно информация при оповестяването, що се отнася до използването на най-добрите налични факти съгласно член 28 от основния регламент. Това твърдение в действителност се отнася до използването на заключенията от предишните разследвания, при които е разследвана същата субсидия. Когато случаят е такъв, Комисията се позовава на точните съображения от въпросния регламент и обобщава развитите аргументи.
(67)
ПКНР отбелязва, че документът за оповестяването не описва подробно еднократните субсидии, установени при включените в извадката дружества. Това е направено изрично с цел защита на поверителната търговска информация, предоставена на Комисията от включените в извадката дружества; не е възможно да се изготви неповерително резюме. Поверителната информация беше оповестена в пълен обем на всеки един включен в извадката производител износител. Когато правното основание беше предоставено от включения в извадката производител износител, това бе посочено в оповестяването обратно до дружеството. Във всеки случай, когато бяха предложени консултации на ПКНР относно тези субсидии, му бе предоставена и възможността да предостави допълнителна информация, което не бе направено.
4. Разследвани схеми
(68)
Комисията изпрати въпросници на ПКНР и на включените в извадката производители износители, като поиска информация относно следните схеми, за които се твърди, че включват отпускането на субсидии на сектора за производство на слънцезащитно стъкло:
-
преференциално кредитиране на сектора за производство на слънцезащитно стъкло:
-
кредитни линии и стратегически нисколихвени заеми, отпускани от държавни търговски банки и публични банки за развитие (12)
-
програми за субсидиране под формата на експортни кредити
-
експортни гаранции
-
финансирана от държавата застраховка за екологосъобразни технологии (Green express)
-
финансови предимства, произтичащи от предоставянето на достъп до офшорни холдингови дружества
-
погасяване на заеми от страна на държавата
-
програми за отпускане на безвъзмездни помощи:
-
субсидии по програмите за известни търговски марки и за водещи китайски търговски марки
-
фондове за външна експанзия на промишлените отрасли в провинция Guangdong
-
държавни доставки на стоки и услуги на занижени цени
-
доставки на антимон
-
енергийни доставки
-
предоставяне на право на земеползване
-
програми за освобождаване от преки данъци или данъчни облекчения:
-
освобождаване от подоходно облагане или облекчения, свързани с подоходното облагане, в рамките на програмата Two Free/Three Half
-
данъчни облекчения, свързани с подоходните данъци, за дружества с чужди инвестиции (ДЧИ) въз основа на географското им местоположение
-
освобождаване от местни подоходни данъци и данъчни облекчения, свързани с тях, за „производствени ДЧИ“
-
данъчни облекчения, свързани с подоходните данъци, за ДЧИ, които закупуват оборудване, произведено в Китай
-
данъчни облекчения за НИРД в ДЧИ
-
преференциални ставки на корпоративния подоходен данък за ДЧИ, признати за високотехнологични предприятия и предприятия с нови технологии
-
данъчни облекчения за тези предприятия при участието им в определени проекти
-
политика на преференциални ставки на подоходните данъци за предприятията в североизточния регион
-
данъчни програми на провинция Guangdong
-
освобождаване от данък върху доходите от дивиденти, изплащани на някои местни предприятия във връзка с дела им в други китайски предприятия
-
програми в областта на косвените данъци и вносните мита:
-
освобождаване от ДДС за използване на внесено оборудване
-
намалени ставки на ДДС при закупуване от страна на ДЧИ на оборудване, произведено в Китай
-
освобождаване от ДДС и мита за покупки на дълготрайни активи по програмата за развитие за външната търговия
-
други субсидии и други програми за субсидиране (включително по програми на органи на различно равнище - провинция, град, окръг или област).
5. Преференциално кредитиране по политиките, други видове финансиране, гаранции и застраховки
5.1. Заеми при преференциални условия
а) Въведение
(69)
Комисията изпрати на ПКНР приложение, което да бъде изпратено на държавните търговски банки, публичните банки за развитие и частните финансови институции, които са заели средства на включените в извадката дружества през РП. ПКНР информира Комисията, че са направили това, но че не са получили отговор. Както бе посочено по-горе, поради тази причина Комисията уведоми ПКНР, че предвид липсата на сътрудничество ще приложи член 28 и ще използва наличните факти с цел да направи заключенията си по тази точка.
б) Правно основание
(70)
Кредитирането при преференциални условия в Китай е уредено в следните правни разпоредби: Закон на КНР за търговските банки (Закон за банковото дело), Общи правила относно кредитирането, приети от Китайската народна банка (КНБ) на 28 юни 1996 г. и цитираното по-горе Решение № 40 на Държавния съвет.
в) Констатации от разследването
(71)
Предишни антисубсидийни разследвания срещу КНР позволиха да се заключи, че банковата система в Китай е доминирана от държавни банки или от банките, в които държавата притежава контролния акционерен дял. Определението „ДТБ“ включва и двата типа. Комисията установи също така, че ДТБ упражняват държавна власт. Комисията не откри доказателства, че положението се е променило. Както е отбелязано в съображение 161 от регламента за слънчевите панели, което е последното разследване по този въпрос, петте най-големи ДТБ (Agricultural Bank of China, Bank of China, China Construction Bank, Bank of Communications и ICBC) представляват повече от 50 % от банковия сектор от гледна точка на общия им счетоводен баланс.
(72)
Въз основа на използването на наличните факти, включително фактите, установени в регламента за слънчевите панели, заключението остава същото, а именно че ДТБ са публични органи по смисъла на член 2, буква б) от основния регламент, както е подробно описано в съображения 158-168 от регламента за слънчевите панели.
(73)
След оповестяването ПКНР оспори това заключение, като заяви че Комисията не е посочила причините, поради които счита, че ДТБ са публични органи. Комисията отхвърля това твърдение, тъй като причините, поради които ДТБ са публични органи, са посочени в съображения 158-168 от регламента за слънчевите панели и ПКНР не е предоставило информация, която да противоречи на тези най-добри налични факти. Накратко казано:
а)
ДТБ имат най-голям пазарен дял и са основните участници на пазара в КНР;
б)
въз основа на наличните факти ДТБ се контролират от правителството посредством собствеността в тях и административния контрол върху търговското им поведение, включително върху ограниченията върху приложимите лихвени проценти, които могат да предлагат;
в)
Законът за банковото дело и други законови и подзаконови нормативни актове изискват от банките да отпускат заеми в зависимост от нуждите на националната икономика, да предоставят кредитна подкрепа за насърчаваните проекти и да отдават приоритет на високотехнологичните предприятия и на предприятията с нови технологии.
(74)
Заключенията, изложени в тези съображения, са отскоро, тъй като те бяха публикувани едва в края на 2013 г.; в тях е взета под внимание настъпилата промяна през юли 2013 г. в политиката по отношение на долните граници на лихвените проценти в Китай.
(75)
Както и при предходните разследвания, Комисията се опита да провери каква е ролята на ПКНР, и по-специално на централната банка - Китайската народна банка (КНБ), на финансовите пазари и в банковия сектор във връзка с отпускането на заеми на сектора за производство на слънцезащитно стъкло. Макар че като цяло съдействието от страна на ПКНР и КНБ беше задоволително, КНБ не предостави пълния текст на „Циркулярния документ по въпроси на коригирането на лихвените проценти по депозитите и заемите“ (YinFa № 251, 2004 г.), в който се определят минималните и максималните прагове на лихвените проценти по заеми и депозити. Във връзка с кредитирането на търговските банки (както ДТБ, така и частните търговски банки) и на публичните банки за развитие в циркулярния документ са зададени само долни граници на лихвените проценти. Що се отнася до заемите при преференциални условия и заемите, за които ПКНР е приело специфична уредба, в циркулярния документ не се допуска възходящо развитие на лихвените проценти. Точната горна граница е посочена в приложимите за такива заеми конкретни нормативни разпоредби.
(76)
По време на извършената от Комисията проверка на място КНБ заяви, че документът не може да бъде предоставен, тъй като не е публично достъпен на техния уебсайт. Търсене в интернет обаче даде възможност да се открие копие на този циркулярен документ, както и превод на английски език, в пакет от документи, предоставени от ПКНР на органите на Австралия преди няколко години (13). При липсата на официално копие, което да е непосредствено предоставено от ПКНР, Комисията счете тази версия за автентично и пълно копие на въпросния циркулярен документ.
(77)
От циркулярния документ става видно, че НБК е оказвала влияние върху определянето на лихвените проценти по заеми, отпуснати от държавните търговски банки в КНР през РП. ПКНР обясни, че през юли 2013 г. КНБ е премахнала минималния и максималния праг на лихвените проценти по кредитите. Това бе прието за сведение, но тъй като информацията е получена след края на РП, тя не променя настоящите заключения. При всички случаи минималният праг на лихвените проценти, прилаган през РП, не е единственият аргумент, поради който Комисията счита ДТБ за публични органи. Във всеки случай заключенията, изложени в съображения 158-168 на регламента за слънчевите панели, запазват своята актуалност.
(78)
След оповестяването ПКНР направи няколко коментара във връзка с циркулярния документ „YinFa № 251, 2004 г.“, без да даде обяснение защо пълният текст на този циркулярен документ не е бил предоставен на Комисията и без да потвърди дали текстът, предоставен на органите на Австралия и намерен от Комисията, е надежден. Както бе установено по-рано в разследването на слънчевите панели, в циркулярния документ ясно се посочват указанията на КНБ към банките, що се отнася до кредитирането. Както бе посочено в предишни разследвания, съдържанието на циркулярния документ е важно, за да се разбере ролята на ПКНР и КНБ в определянето на политиката на банките и кредитирането.
(79)
Заключението на Комисията остава същото като направеното по-рано в регламента за слънчевите панели, а именно че, първо, член 34 от Закона за банковото дело съдържа изискването банките в КНР да извършват кредитната си дейност в зависимост от нуждите на националната икономика. Нуждите на националната икономика са определени в 12-ия петгодишен план.
(80)
След оповестяването ПКНР оспори тълкуването на Комисията на член 34 от Закона за банковото дело, като посочи, че „това изречение е неясно и не предоставя изрични насоки на банките да действат по определен начин“. Според тях не съществува документ, в който да са описани нуждите на националната икономика, независимо дали става дума за 12-ия петгодишен план или за който и да било друг нормативен документ/решение.
(81)
Това се различава от тълкуването на ПКНР на член 34 в разследването на слънчевите панели, където въпросният член е окачествен като „неутрален“. Комисията изразява несъгласия с оценката на ПКНР. Комисията счита - и ПКНР не е доказало противното, - че политиките по отношение на националната икономика са изложени в 12-ия петгодишен план и в специалния план за фотоволтаичната промишленост и че финансовите институции са насърчавани да отпускат заеми на насърчаваните видове промишленост, като например сектора за производство на слънцезащитно стъкло.
(82)
ПКНР насочи вниманието на Комисията към други членове от Закона за банковото дело, а именно членове 4, 5 и 7, които следва да гарантират, че кредитите са отпуснати без намеса и след кредитна оценка. Комисията приема, че тези членове съществуват, но отбелязва, че ПКНР, банките и засегнатите дружества, включени в извадката, не са били в състояние да докажат, че кредитите са отпуснати без намеса - като се има предвид предоставянето на преференциални заеми на сектора за производство на слънцезащитно стъкло -и след кредитна оценка - тъй като независимо от неколкократно отправените искания, не бяха предоставени като доказателство нито споразумения за кредит, нито оценка на кредитния риск, в т.ч. кредитни рейтинги, нито беше установена евентуалната им връзка с отпуснат заем на включен в извадката производител износител.
(83)
Второ, банките са задължени да предоставят кредитна подкрепа на насърчаваните отрасли по силата на Решение № 40 и Решение № 9, които имат силата на закон. ПКНР потвърди по време на проверката на Министерството на търговията, че производството на слънцезащитно стъкло е един от насърчаваните отрасли. Това е в съответствие с указанията в каталога на промишленото приспособяване от 2011 г., които бяха предоставени от ПКНР в отговорите им на въпросника и които класифицират слънцезащитното стъкло в категорията на насърчаваните сектори.
(84)
В Решение № 40 се дават насоки на всички финансови институции под формата на задължителни указания с цел да се подкрепят и подпомагат насърчаваните сектори, към които спада секторът за производство на слънцезащитно стъкло.
(85)
След оповестяването ПКНР оспори оценката, направена от Комисията относно въздействието на Решение № 40 и съпровождащите го нормативни документи, както и на Решение № 9. Комисията отново заявява, че оценката ѝ на Решение № 40 и съпровождащите го нормативни документи е, че в тях се определят нуждите на националната икономика. Те установяват стратегия за правителството и финансовия сектор, и по-специално за пряко кредитиране от финансовите институции на насърчаваните отрасли, като например сектора за производство на слънцезащитно стъкло.
(86)
От ПКНР бе поискано да изясни правния статут на решенията на Държавния съвет, като например Решение № 40. Единственият отговор бе, че то представлява индивидуален акт на Държавния съвет и не е част от китайското законодателство. Дружеството обаче не представи никакви доказателства в подкрепа на това твърдение. Изказаното от ПКНР мнение е в противоречие с публично достъпната информация, която описва Държавния съвет като най-висшия административен орган с административни законодателни правомощия. Според тези източници решенията на Държавния съвет са правнообвързващи норми (14). Въз основа на наличните факти Комисията следователно счита, че Решение № 40 и съпровождащите го решения за изпълнение, като например Решение № 9, са административни регламенти и като такива са част от китайското законодателство.
(87)
Поради това Комисията потвърждава анализа в съображение 191 от регламента за слънчевите панели, в което се стига до заключението, че Решение № 40 и Решение № 9 съдържат правнообвързващи норми за останалите публични органи и за стопанските субекти.
(88)
Комисията също така направи анализ относно това дали ПКНР упълномощава и/или възлага на частните банки в КНР да предоставят заеми при преференциални условия на производителите на слънцезащитно стъкло по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка iv) от основния регламент.
(89)
Член 34 от Закона за банковото дело се прилага и за частните банки в Китай. ПКНР и заинтересованите страни не предоставиха доказателства, че заключението относно правното положение, направено в съображение 174 от регламента за слънчевите панели, престава да бъде валидно - а именно, че ПКНР дава указания на частните банки по същия начин както на държавните банки. В член 34 от Закона за банковото дело се дават указания на банките да „извършват кредитната си дейност в зависимост от нуждите на националната икономика и общественото развитие и в духа на държавните промишлени политики“ (15). При тези обстоятелства, както е посочено и в съображение 188 от регламента за слънчевите панели, кредитната стратегия на ДТБ, както и на частните банки се определя от ПКНР.
(90)
След оповестяването ПКНР оспори заключението, че възлага или дава указания на частните банки в КНР, и оспори в частност важността, която Комисията е придала на член 34 от Закона за банковото дело, посочвайки, че „това което представляват „нуждите на националната икономика“, дава възможност за тълкувания и очевидно се различава в зависимост от лицето/органа, които разглеждат тази разпоредба“.
(91)
Следва да се отбележи, че макар и да изразява несъгласие с тълкуването на Комисията, ПКНР не представи собствено тълкуване на националното си законодателство.
(92)
Въпреки това, на Комисията е достатъчно да се позове на констатациите от предходните разследвания и на наличните данни в този случай с цел да потвърди заключението, че в публикуваните от КНР планове и разпоредби са изложени нуждите на националната икономика и че член 34 изисква от банките да отпускат заеми в съответствие с описаните нужди на националната икономика, които включват именно насърчаването на производството на слънцезащитно стъкло.
(93)
Поради това остава в сила констатацията, че ПКНР възлага и дава указания на частните банки да предоставят заеми на насърчаваните отрасли в съответствие с член 34 от Закона за банковото дело.
(94)
Поради това Комисията заключава, че в случай на заеми, предоставени от ДТБ в КНР, е налице финансово участие в полза на производителите на слънцезащитно стъкло под формата на пряко прехвърляне на финансови средства от правителството, както е посочено в член 3, параграф 1, буква а), подточка i) от основния регламент.
(95)
Същото доказателство сочи и че ПКНР възлага и дава указания на ДТБ (както и на частните банки), а това означава, че е налице финансово участие, както е посочено в член 3, параграф 1, буква а), подточка iv) от основния регламент.
(96)
По отношение на специфичността Комисията отбелязва, че ПКНР насочва преференциалното кредитиране към ограничен брой сектори, сред които е секторът за производство на слънцезащитно стъкло като част от фотоволтаичната промишленост, както е изложено подробно в съображение 172 от регламента за слънчевите панели. В 12-ия петгодишен план ПКНР поставя сектора за производство на слънцезащитно стъкло сред „ключовите“ отрасли. В Решение № 40 се предвижда, че ПКНР ще подкрепя активно развитието на производството на нови видове електрическа енергия и ускореното развитие на сектора на производството на електрическа енергия от слънчева светлина. На всички финансови институции са дадени указания да предоставят кредитна подкрепа само за насърчаваните проекти - категорията, към която принадлежат и проектите, свързани със слънцезащитното стъкло. В това решение се обещава да бъдат провеждани и „други преференциални политики по отношение на насърчаваните проекти“.
(97)
След оповестяването ПКНР оспори констатацията за специфичността и по-специално тълкуването от страна на Комисията на 12-ия петгодишен план с аргумента, че той „няма правна стойност, тъй като не е обвързващ документ“. Комисията изразява несъгласие с това твърдение и отбелязва, че ПКНР е изказал същите твърдения в предишни разследвания, които също са били отхвърлени. В 12-ия петгодишен план се посочва, че той е „разработен и приет от Националния народен конгрес и се прилага със силата на закон.“
(98)
Поради това Комисията заключава, че субсидиите под формата на преференциално кредитиране като цяло не са общодостъпни и поради това са специфични по смисъла на член 4, параграф 2, буква а) от основния регламент.
(99)
Налице е полза, доколкото заемите от правителството и възложените или наредените от него заеми от частни органи се предоставят при по-благоприятни условия в сравнение с тези, от които получателят би могъл да се ползва на пазара.
(100)
Както и при предишни разследвания, Комисията се опита да провери оценките на кредитния риск, извършени от банките, които са заели средства на включените в извадката дружества през РП. Не бяха предоставени доказателства от дружествата относно кредитния им рейтинг и банките не съдействаха при разследването. Поради това Комисията нямаше достъп до доказателства за това, че заемите, отпуснати на дружества в сектора за производство на слънцезащитно стъкло, са се основавали на оценка на риска и че лихвеният процент е определен вследствие на такава оценка.
(101)
При липсата на каквато и да било информация, предоставена от ПКНР, производителите износители или банките, Комисията се опря на наличните данни с цел да установи дали кредитирането при преференциални условия в КНР действително е донесло ползи на включените в извадката производители износители, които са получили заеми от банки в КНР.
(102)
Както при разследването по отношение на слънчевите панели, Комисията първоначално разгледа официално публикуваните лихвени проценти на КНБ по заеми в китайски ренминби юани (CNY). Средният лихвен процент през РП е бил 6,26 %.
(103)
След това Комисията коригира лихвения процент на КНБ, за да се вземе под внимание кредитният риск на засегнатите дружества. Те обаче не предоставиха независими кредитни рейтинги или подобна информация, която би позволила на Комисията да изчисли даден кредитен рейтинг. Във всеки случай Комисията установи при предишни разследвания, че кредитните рейтинги на китайските предприятия са изопачени поради подкрепата от страна на държавата и че няма доказателства за съществуването на смислена оценка на риска на получателите на заеми. Поради това Комисията приложи същата методология както при разследването за слънчевите панели и счете, че всички засегнати дружества попадат в спекулативна категория „ВВ“, както е определено от рейтинговата агенция Bloomberg.
(104)
Разликата между премията от облигации, емитирани от дружества с рейтинг BB и премията от облигации, емитирани от дружества с рейтинг AAA (които съответстват на премията на облигациите на КНР), така както е регистрирана от Bloomberg, бе добавена след това към средния лихвен процент на КНБ през РП. Полученият резултат съответства на референтната стойност на лихвения процент по заемите, отпуснати на включените в извадката дружества, в CNY през РП, а именно 10,37 %.
(105)
При сравнение на тази референтна стойност на лихвения процент с действителния лихвен процент, начислен на засегнатите дружества през РП, Комисията заключи, че заемите са отпуснати на сектора за производство на слънцезащитно стъкло при по-ниски от пазарните условия.
(106)
След оповестяването ПКНР оспори избора на референтна стойност на лихвения процент от страна на Комисията и заключенията, до които тя е достигнала от сравнението на референтната стойност с действителния лихвен процент.
(107)
Сравнението на референтната стойност с действителния лихвен процент ясно показва, че включените в извадката производители износители, които са заели средства от китайските банки, в CNY, са платили много по-малко от обичайните търговски лихвени проценти за дружествата в тяхното финансово положение.
(108)
Второ, Комисията действително е била наясно, че КНБ е отменила минималния праг по кредитирането през юли 2013 г., което е посочено и в документа за оповестяването. Това не променя обаче заключението, че ПКНР оказва влияние върху поведението на банките при кредитирането в Китай, по-специално чрез прилагането на Решение № 40 и съпровождащите го нормативни документи, както и разпоредбите на член 34 от Закона за банковото дело.
(109)
Трето, Комисията е изчислила референтна стойност само за заемите, отпуснати в CNY, тъй като включените в извадката производители износители не са получили заеми от китайски банки в евро или щатски долари.
(110)
Накрая, ПКНР поиска повече информация относно основанията, поради които Комисията счита, че включените в извадката производители износители биха получили кредитен рейтинг BB. Изборът на този рейтинг се обяснява с факта, че при липсата на съдействие от страна на засегнатите банки Комисията не получи никакви доказателства за това, че е бил начислен кредитен рейтинг на един или друг от включените в извадката производители износители. Освен това присъждането на кредитен рейтинг BB не е неблагоприятен извод, а благоприятства включените в извадката засегнати дружества; защото е най-добрият рейтинг на облигациите в клас спекулативен на финансовите пазари.
(111)
Съгласно член 28 Комисията е задължена да използва най-добрите налични данни, които са взети от заключенията в регламента за слънчевите панели, в който за включените в извадката дружества е приложен кредитен рейтинг BB. Това бе счетено за обосновано в този случай и след оповестяването не бяха получени доказателства, че включените в извадката дружества са получили друг рейтинг от съответните банки.
г) Заключение
(112)
Въз основа на констатациите от разследването Комисията заключава, че през РП секторът за производство на слънцезащитно стъкло в Китай се е възползвал от преференциално кредитиране както от държавни, така и от частни банки. Финансирането на сектора за производство на слънцезащитно стъкло представлява субсидия по смисъла на основния регламент, тъй като е налице:
а)
финансово участие от страна на правителството, както е посочено в член 3, параграф 1, буква а), подточка i),
б)
упълномощаване и даване на указания от правителството, както е посочено в член 3, параграф 1, буква а), подточка iv), и
в)
по този начин е реализирана полза, както се изисква в член 3, параграф 2.
(113)
Предвид наличието на финансово участие, на полза за производителите износители и на специфичност, тази субсидия следва да се счита за подлежаща на изравняване.
(114)
След оповестяването ПКНР възрази срещу използването на констатациите от предишни разследвания с цел да се достигне до заключения относно субсидирането в конкретния случай, и по-специално твърди, че Комисията е придала прекалена важност на констатациите от регламента за слънчевите панели.
(115)
Това твърдение бе отхвърлено. Както бе отбелязано и по-рано, предвид липсата на сътрудничество от страна на банките в КНР Комисията беше принудена да приложи разпоредбите на член 28 и най-добрите налични факти. Разследването за слънчевите панели е най-скорошното и съдържа най-актуалните констатации относно субсидирането в Китай. Слънчевите панели и слънцезащитното стъкло са различни продукти, но се отнасят към същия нов енергиен сектор и са обхванати от същите документи за планиране на правителството. Поради това при липсата на друга информация е целесъобразно да се използват констатациите от разследването за слънчевите панели като „най-добрите налични данни“. ПКНР също така твърди, че са настъпили значителни промени между разследването за слънчевите панели и настоящото разследване, по-специално премахването на минималния праг на лихвените проценти от КНБ през юли 2013 г. Това твърдение бе отхвърлено, тъй като заключенията от разследването за слънчевите панели се отнасят до определен РП, така както настоящото разследване се отнася до собствения си РП. И в двата случая премахването на минималния праг е извършено след края на РП и поради това не засяга прилагането на член 28, нито констатациите от разследването за слънчевите панели като най-добрите налични факти.
(116)
Всички с изключение на едно от включените в извадката дружества са получили заеми както от ДТБ, така и от частни банки. Едно дружество е било финансирано единствено посредством офшорното си дружество майка и не е получило кредитиране от банки, установени в КНР.
(117)
След оповестяването едно от включените в извадката дружества оспори заключението на Комисията и заяви, че Комисията не е поискала дружеството да предостави независим кредитен рейтинг. Всъщност Комисията бе поискала от дружеството да предостави цялата информация относно получените от него заеми, но дружеството не предостави независим кредитен рейтинг. Ако дружеството е разполагало с такава информация, тогава предвид твърденията в жалбата и информацията, поискана във въпросника, то е било длъжно да я предостави. По-специално, предвид информацията в документа за оповестяването, то е трябвало веднага да предостави кредитния си рейтинг, ако е имало такъв. Поради това този аргумент се отхвърля.
д) Изчисляване на размера на субсидията
(118)
В член 6, буква б) от основния регламент се предвижда, че ползите от преференциално кредитиране следва да се изчислят като разлика между сумата на изплатените лихви и стойността, която предприятието би платило за подобен търговски заем на пазара. Както е посочено по-горе, предвид липсата на смислена оценка на риска Комисията определи пазарна референтна стойност за сравними търговски заеми.
(119)
Ползата беше установена за РП, като бе изчислена разликата между действително платената лихва през този период и лихвата, която е щяло да бъде платена въз основа на референтната стойност.
(120)
Изчислените маржове на субсидията за включените в извадката производители износители въз основа на тази методология са, както следва:
Преференциално кредитиране
Наименование на дружеството
Марж на субсидията
Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd;
0 %
Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd
6,2 %
Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd
2,5 %
Henan Yuhua New Material Co., Ltd
4,8 %
5.2. Други схеми за преференциално кредитиране
(121)
През РП включените в извадката производители износители не са реализирали ползи в рамките на програми за субсидиране под формата на експортни кредити, кредитни линии, експортни гаранции, програмата Green Express или като ползи чрез достъп до офшорни холдингови дружества.
6. Програми за отпускане на безвъзмездни средства
(122)
През РП включените в извадката дружества не са реализирали ползи от субсидии по програмите за известни търговски марки и за водещи китайски търговски марки.
6.1. Специфични програми за отпускане на безвъзмездни помощи и безвъзмездни помощи
а) Въведение
(123)
Включените в извадката дружества са получили значителни еднократни безвъзмездни помощи от различни публични органи на различно равнище на управление, от които са реализирали ползи през РП. Такива безвъзмездни помощи бяха установени в хода на проверката на засегнатите дружества и те не са оповестени в отговорите на въпросника от засегнатите дружества, нито са били оповестени в отговора на въпросника от ПКНР, както бе поискано. В жалбата се твърди, че производители на слънцезащитно стъкло са получили тези еднократни безвъзмездни помощи от провинциалните и местните органи на управление, и че те са реализирали полза, доколкото средствата са предоставени без сериозен анализ (16). В известието за започване на процедурата се уточнява също, че „програмите за отпускане на безвъзмездни помощи“ представляват практика на субсидиране, чрез която се подпомага секторът за производство на слънцезащитно стъкло.
б) Правно основание
(124)
Тези безвъзмездни помощи са предоставени на дружествата от публични органи на равнище провинция, град, окръг или област и всички те изглеждат специфични за засегнатите дружества или са специфични по отношение на местоположението или вида на сектора. Конкретно позоваване на това, по силата на кои законодателни актове са предоставени тези ползи - в хипотезата, че има правно основание за тях - като правило не е правено, макар на Комисията често - но не винаги - да е предоставяно копие на издадения от съответния публичен орган документ, съпровождащ предоставянето на безвъзмездните средства.
в) Констатации от разследването
(125)
Едно включено в извадката дружество е получило през РП безвъзмездни помощи във връзка със зоната за икономическо развитие, в която е установено. Тези безвъзмездни помощи са били изчислени от администрацията на тази зона на ниво от 20 % от всички данъци на дружеството към местните данъчни органи, включвайки, наред с другото, корпоративния подоходен данък, данъка върху земеползването и данъка върху доходите от дивиденти.
(126)
Друго включено в извадката дружество е получило през ПР помощ в голям размер от местното държавно управление за покриване на таксите, необходими за свързването на дружеството към електроснабдителната мрежа, които по принцип дружеството е трябвало да плати. Тези средства са отпуснати на дружеството в рамките на „подпомагане на големи дружества, установени в региона“.
(127)
Друго включено в извадката дружество е получило преки безвъзмездни помощи в размер на 25 милиона CNY от НКРР, която има за цел да подпомага промишленото приспособяване за производството на високотехнологично слънцезащитно стъкло. Тази пряка безвъзмездна помощ от държавата е получена през 2006 г. и дружеството е разпределило 10 % от нея през следващите 10 години. Следователно през РП е получена полза в размер на 2,5 милиона CNY.
(128)
Същото дружество е отразило в отчета си за 2012 г. и други безвъзмездни помощи от местните данъчни служби и от други органи на местната власт. Дружеството заяви, че повечето от тези безвъзмездни помощи всъщност не са преки прехвърляния на средства от тези органи към дружеството, а възстановявания на суми, платени на по-ранен етап на публичните органи. Тъй като не бе представено удовлетворително доказателство, Комисията не може да приеме това обяснение.
(129)
Друго включено в извадката дружество е получило преди РП пряка безвъзмездна помощ в размер на 15 милиона CNY от местната власт и е разпределило 10 % от нея през следващите 10 години. Безвъзмездната помощ е изплатена на дружеството за развитие на фотоволтаичната промишленост (която включва сектора за производство на слънцезащитно стъкло), за ускорено изграждане на усъвършенствана производствена база в местната промишлена зона, както и за безпроблемно изпълнение на големи проекти.
(130)
Същото дружество е получило и няколко други безвъзмездни помощи преди РП и е разпределило част от безвъзмездните средства през РП. Дружеството обаче не предостави подробности относно естеството на тези безвъзмездни помощи; при липсата на такава информация бяха използвани наличните факти с цел да се стигне до заключение. Комисията направи заключението, че при липсата на други налични факти тези безвъзмездни помощи са специфични за това дружество и че отпуснатата сума през РП следва да се счита за полза.
г) Заключение
(131)
ПКНР беше приканено да предостави допълнителна информация и да пристъпи към консултации във връзка с тези безвъзмездни помощи, но то отказа да го направи. Въз основа на събраните доказателства по отношение на получаването на тези безвъзмездни помощи от страна на включените в извадката дружества и при липсата на друга информация, Комисията счете, че тези безвъзмездни помощи представляват субсидия по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка i) и параграф 2 от основния регламент предвид осъщественото прехвърляне на средства от ПКНР под формата на безвъзмездна помощ за производителите на разглеждания продукт и че по този начин е реализирана полза.
(132)
Тези безвъзмездни помощи също така са специфични по смисъла на член 4, параграф 2, буква а) и член 4, параграф 3 от основния регламент, доколкото изглежда са ограничени до определени дружества или до специфични проекти в специфични региони и са отпуснати за конкретни нужди на включените в извадката дружества. Тези безвъзмездни помощи не отговарят на критериите за неспецифичност, предвидени в член 4, параграф 2, буква б) от основния регламент, тъй като условията за допустимост на тези помощи и действителните критерии за подбор за предприятията, които могат да ги поискат, не са прозрачни, нито обективни и не се прилагат автоматично. Освен това няма доказателства, че отпуснатите безвъзмездни помощи са част от всеобхватна програма за субсидиране.
(133)
След оповестяването ПКНР оспори правомощията на Комисията да разследва тези безвъзмездни помощи, както и анализа на Комисията на частичната информация, с която тя разполага. Комисията обаче анализира внимателно поверителната бизнес информация, предоставена от засегнатите дружества, и в случаите когато има доказателства за полза, както и че помощта е специфична - безвъзмездната помощ е подложена на изравняване.
(134)
Във всички случаи дружествата предоставиха информация относно размера на безвъзмездната помощ и от кого е отпусната тя, дори ако в някои случаи не са разполагали с документ, доказващ правното основание, въз основа на което е предоставена помощта. Също така засегнатите дружества предимно са осчетоводили този доход в позиция „доход от субсидия“ на отчетите си, които са били заверени от независим одитор. Това бе счетено за положително доказателство за наличието на субсидия, която е предоставила подлежаща на изравняване полза.
(135)
Едно от включените в извадката дружества също така оспори, по същите причини, правомощията на Комисията да разследва и да подлага на изравняване тези специфични за дружествата безвъзмездни помощи. По същите причини Комисията отхвърля неговия аргумент и отново заявява позицията си, че има правомощия да разследва тези безвъзмездни помощи и да ги подлага на изравняване, когато е целесъобразно.
д) Изчисляване на размера на субсидията
(136)
Таблицата по-долу показва реализираната полза от горепосочените безвъзмездни помощи: тя съответства на получената сума през РП или на осчетоводената сума през същия период, когато засегнатото дружество е вписало сумата като амортизация.
Други програми за отпускане на безвъзмездни средства
Наименование на дружеството
Марж на субсидията
Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd;
1,1 %
Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd
2,9 %
Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd
1,1 %
Henan Yuhua New Material Co., Ltd
3,0 %
7. Програми за освобождаване от преки данъци или данъчни облекчения
7.1. Програма за две години без данъчно облагане и три години с облагане на половин ставка („two free/three half“) за предприятия с чуждестранно участие
а) Въведение
(137)
Програмата за две години без данъчно облагане и три години с облагане на половин ставка („two free/three half“) дава възможност на предприятията с чуждестранно участие (ПЧУ) да не плащат корпоративен подоходен данък през първите две години и да плащат само 12,5 % вместо 25 % през следващите три години.
б) Правно основание
(138)
Правното основание на тази програма е член 8 от Закона за подоходното данъчно облагане на предприятията с чуждестранно участие и чуждестранните предприятия („FIE Tax Law“) и член 72 от Правилника за прилагане на Закона на КНР за подоходното данъчно облагане на предприятията по отношение на предприятията с чуждестранно участие и чуждестранните предприятия. Според ПКНР тази програма е била прекратена съгласно член 57 от Закона за облагането на доходите на предприятията („EIT Law“) от 2008 г. с преходен период до края на 2012 г. Поради това от законодателството става ясно, че по тази програма ще има полза през данъчната 2012 г.
в) Констатации от разследването
(139)
През финансовата 2012 г. дружествата са реализирали ползи по програмата „two free, three half“, след което, според ПКНР, програмата е била преустановена.
(140)
Едно от включените в извадката дружества е предприятие с чуждестранно участие, което е прилагало въпросната данъчна схема през РП. То е било обложено със ставка на корпоративния данък в размер на 12,5 % вместо пълната ставка от 25 %, както е посочено в неговата данъчна декларация за 2012 г. и в годишния му отчет.
(141)
Комисията оповести тези констатации на заинтересованите страни и получи коментари от ПКНР, в които се твърди, че съгласно известието за преходните мерки (17) всички ползи по тази програма ще бъдат прекратени през 2012 г. ПКНР заяви, че в случай на налагане на изравнителни мита не могат да бъдат наложени мита върху реализираната по тази програма полза от страна на едно от включените в извадката дружества през РП. Този аргумент се приема, тъй като за това включено в извадката дружество, при особените обстоятелства на конкретния случай, Комисията не разполага с доказателства за продължаването на ползата.
г) Заключение
(142)
Макар че програмата „two free, three half“ е подложена на изравняване в предишни регламенти, за това включено в извадката дружество Комисията няма да наложи изравнително мито върху установената полза през РП, тъй като Комисията не разполага с доказателства, че за това включено в извадката дружество програмата или вариант на програмата биха били в сила на датата, на която са наложени мита.
7.2. Високотехнологични предприятия и предприятия с нови технологии
а) Въведение
(143)
Тази програма позволява на предприятията, които отговарят на определени критерии да бъдат признати за „високотехнологични предприятия и предприятия с нови технологии“, за да получават намаление до 15 % на своя корпоративен подоходен данък в сравнение със стандартната ставка от 25 %.
б) Правно основание
(144)
Правното основание на тази програма е член 28, параграф 2 от Закона за облагането на доходите на предприятията („EIT law“) и Административните мерки за определяне на високотехнологичните предприятия и предприятията с нови технологии (Guo Ke Fa Huo № 172, 2008 г.), както и член 93 от Правилника за прилагане на Закона за облагането на доходите на предприятията, заедно с Известието на Държавната данъчна администрация по въпросите, свързани с облагането на доходите на високотехнологичните предприятия и предприятията с нови технологии (Guo Shui Han № 985, 2008 г.).
в) Констатации от разследването
(145)
Програмата се прилага по отношение на високотехнологичните предприятия и предприятията с нови технологии, които са признати като такива от ПКНР. Тези предприятия имат основни собствени права на интелектуална собственост и трябва да отговарят на определен брой изисквания за допускане до финансиране по тази програма, които са посочени в правното основание и са обобщени, както следва:
а)
тяхното производство да е включено в обхвата на продуктите в областта на високите технологии с ключова държавна подкрепа;
б)
общите разходи за научноизследователска и развойна дейност да представляват 3-6 % от общите приходи от продажбите;
в)
доходът им от високотехнологични продукти и продукти на новите технологии да съставлява над 60 % от общите приходи от продажбите;
г)
служителите, ангажирани с НИРД, да съставляват 10 % от общия брой на служителите;
д)
да са изпълнени другите изисквания, определени от Административните мерки за високотехнологичните предприятия и предприятията с нови технологии за 2008 г.
(146)
Беше установено, че някои (но не всички) включени в извадката дружества са използвали тази програма и по този начин са платили само 15 % вместо 25 % корпоративен подоходен данък. Тези дружества са подали заявления да бъдат признати за високотехнологични предприятия и предприятия с нови технологии и са получили официално уведомление, че отговарят на критериите на програмата и следователно ще имат право да представят данъчните си декларации.
г) Заключение
(147)
Както бе посочено в съображения 322-326 от предишното разследване по отношение на слънчевите панели, Комисията счита тази програма за субсидия по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) и член 3, параграф 2 от основния регламент, тъй като се предоставя финансово участие под формата на пропуснати доходи от ПКНР, което води до полза за засегнатото дружество. Ползата за получателите се равнява на спестения данък.
(148)
Тази субсидия е специфична, както е определено в член 4, параграф 2, буква а) от основния регламент, тъй като е ограничена до предприятия, които са сертифицирани като високотехнологични предприятия и предприятия с нови технологии, и които са спазили всички изисквания на административните мерки за 2008 г. Засегнатите дружества, включени в извадката, са получили такова сертифициране. Допустимостта не е автоматична и никакви обективни критерии не бяха установени от законодателството или органа, предоставящ помощта.
(149)
След оповестяването ПКНР оспори заключенията на Комисията с твърдението, че критериите за допустимост са обективни и се прилагат еднакво за всички дружества в КНР. Комисията не изразява съгласие с тълкуването на ПКНР на законовите разпоредби и мерките за изпълнение, които показват, че програмата е ограничена до някои сектори и предприятия, подпомагани от ПКНР въз основа на критерии, които не изглеждат обективни и неутрални, като например, че тяхното производство е включено в обхвата на продуктите в областта на високите технологии с ключова държавна подкрепа.
(150)
Допустимостта също така не е автоматична, а зависи от предоставянето на сертификат за високотехнологично предприятие и предприятие с нови технологии, който е издаден след процедура за преценка от страна на компетентния орган.
(151)
Поради това Комисията счита тази субсидия за подлежаща на изравняване.
д) Изчисляване на размера на субсидията
(152)
Комисията изчисли размера на подлежащата на изравняване субсидия като разликата между размера на данъка, който обикновено се изплаща през РП и сумата на действително платения данък през РП от засегнатите дружества.
Високотехнологични предприятия и предприятия с нови технологии
Наименование на дружеството
Марж на субсидията
Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd;
0 %
Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd
0 %
Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd
0,4 %
Henan Yuhua New Material Co., Ltd
1,8 %
7.3. Освобождаване от данък върху доходите от дивиденти, изплащани на местни предприятия във връзка с дела им в други китайски предприятия
а) Въведение
(153)
В жалбата се твърди, че производителите износители на слънцезащитно стъкло са получавали субсидии по друга програма за освобождаване от преки данъци, а именно освобождаването от данък върху доходите от дивиденти, изплащани на някои местни предприятия във връзка с дела им в други китайски предприятия (18). Те попадат в обхвата на общите субсидийни практики на освобождаване и/или намаляване на прекия данък върху приходите, както е посочено в известието за започване на процедурата.
б) Правно основание
(154)
Правните основания на това освобождаване от данъчно облагане на доходите от дивиденти са членове 25-26 от Закона за облагането на доходите на предприятията и член 83 от Правилника за прилагане на Закона за подоходното данъчно облагане на предприятията на КНР.
в) Констатации от разследването
(155)
Комисията установи, че едно от включените в извадката дружества е било освободено от данък върху доходите от дивиденти, изплащани на местни предприятия във връзка с дела им в други китайски предприятия. Това дружество е подало заявление пряко до местната данъчна служба относно приспадането от облагаемия доход на дивидентите, получени от инвестиции в собствения капитал.
г) Заключение
(156)
Комисията счита, че това е субсидия съгласно член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) и член 3, параграф 2 от основния регламент, тъй като се предоставя финансово участие под формата на пропуснати доходи от ПКНР, което води до ползи за засегнатото дружества. Ползата за получателя се равнява на спестения данък.
(157)
В документа за оповестяването Комисията е заявила, че тази програма за субсидиране е специфична по смисъла на член 4, параграф 2, буква а) от основния регламент, тъй като законодателството ограничава достъпа до тази програма до местни предприятия в КНР, които са инвестирали в други местни предприятия.
(158)
След оповестяването ПКНР оспори тези заключения, твърдейки, че освобождаването от данък на доходите от дивиденти, изплащани на местни предприятия не може да се счита за специфично, тъй като по член 26, параграф 3 от Закона за облагането на доходите на предприятията такова освобождаване от данъчно облагане на приходите от дивиденти е достъпно и за чуждестранните предприятия. Освен това ПКНР твърди, че критериите за допустимост са обективни и се прилагат за всички местни предприятия, независимо от сектора, продукта или географското местоположение.
(159)
Макар да е вярно, че в Закона за облагането на доходите на предприятията, представен от ПКНР в настоящата процедура, се постановява по член 26, параграф 3, че такова освобождаване на данъци от приходите от дивиденти е достъпно и за чуждестранните предприятия, Комисията продължава да е на мнение, че тази програма на субсидиране е специфична. В действителност член 25 от Закона за облагането на доходите на предприятията потвърждава, че това освобождаване от данъчно облагане е запазено за сектори и проекти, насърчавани от държавата. По този начин единствено насърчаваните сектори и проекти могат да имат достъп до тази програма. Както беше обяснено по-горе в раздел 5.1, буква в), производството на слънцезащитно стъкло е насърчаван сектор.
д) Изчисляване на размера на субсидията
(160)
Комисията изчисли размера на субсидията, като разликата между размера на данъка, който обикновено се изплаща през РП и сумата на действително платения данък от засегнатото дружество.
Схеми за освобождаване от данък върху доходите от дивиденти
Наименование на дружеството
Марж на субсидията
Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd;
0 %
Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd
0 %
Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd
5,8 %
Henan Yuhua New Material Co., Ltd
0 %
7.4. Други програми за освобождаване от преки данъци или данъчни облекчения
а) Въведение
(161)
Освен програмите, оценени в раздели 7.1-7.3, Комисията не откри никакви доказателства за ползите, които се предоставят на включените в извадката дружества, от други преки програми за освобождаване от данъци и програми за намаляване, изброени по-горе в раздел В.4. В хода на своите проверки обаче Комисията установи други две корпоративни данъчни схеми в отчетите на едно от включените в извадката дружества, а именно във връзка с разходи за НИРД, както и облекчения и възстановяване на данък сгради и на поземлен данък. Това също попадат в категорията „пряко освобождаване от данъчно облагане и програми за намаление“, както е посочено в известието за започване на процедурата, като мерки, с които размерът на платения корпоративен подоходен данък е бил намален от данъчния орган или данъчният орган е възстановил вече платен корпоративен подоходен данък. Данъчните облекчения за разходи за НИРД също са свързани с програмата „данъчни облекчения за НИРД в ДЧИ“, посочена по-горе в раздел в В.4.
б) Правно основание
(162)
Правното основание за данъчните облекчения за разходи за НИРД е член 30 от Закона за облагането на доходите на предприятията на КНР.
(163)
Що се отнася до възстановяването на данък сгради и на поземлен данък, конкретните законови разпоредби, по силата на които са предоставени такива ползи, не бяха оповестени, въпреки че на Комисията ѝ бе предоставено копие на документ - издаден от публичен орган на равнище провинция, във връзка със освобождаването.
в) Констатации от разследването
(164)
Комисията установи, че едно от включените в извадката дружества е получило облекчения за разходи за НИРД и възстановяване на данък сгради на поземлен данък. Документът, издаден от публичния орган на равнище провинция, ограничава достъпа на облекченията до новосъздадени високотехнологични предприятия и предприятия с нови технологии.
г) Заключение
(165)
По отношение на облекченията за разходи за НИРД Комисията счита, че тази програма на субсидиране е специфична, като се има предвид, че член 30 трябва да се тълкува заедно с член 25 от Закона за облагането на доходите на предприятията, който гласи, че това освобождаване от данъчно облагане е запазено за сектори и проекти, насърчавани от държавата. По този начин единствено насърчаваните сектори и проекти могат да имат достъп до тази програма. Както беше обяснено по-горе в раздел 5.1, буква в), производството на слънцезащитно стъкло е насърчаван сектор.
(166)
Възстановяването на данък сгради и на поземлен данък са специфични от гледна точка на местонахождението и вида на сектора. ПКНР беше поканено да предостави повече информация относно тези данъчни схеми в искането за допълнителни консултации, но те отказаха да го направят. Поради тази причина при липсата на друга налична информация Комисията проведе разследването си спрямо въз основа на събраните доказателства, що се отнася до прилагането на тези схеми от включените в извадката дружества.
(167)
След оповестяването ПКНР оспори констатациите на Комисията, твърдейки, че в документа за оповестяването Комисията не е оповестила положителни доказателства за специфичността на тези схеми. Подробната информация относно специфичността на тези програми беше оповестена само на засегнатото дружество, без да се получат коментари от него. Комисията дава повече информация относно специфичността на тези програми в съображенията по-горе.
(168)
Комисията счита тези схеми за субсидии съгласно член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) и член 3, параграф 2 от основния регламент, тъй като се предоставя финансово участие под формата на пропуснати доходи от ПКНР, което води до полза за засегнатото дружества. Ползата за получателя се равнява на спестения данък.
д) Изчисляване на размера на субсидията
(169)
Комисията изчисли размера на субсидията, като разликата между размера на данъка, който обикновено се изплаща през РП и сумата на действително платения данък от засегнатото дружество.
Схеми, свързани с корпоративното подоходно облагане
Наименование на дружеството
Марж на субсидията
Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd;
0 %
Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd
0 %
Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd
0,7 %
Henan Yuhua New Material Co., Ltd
0 %
8. Програми за косвено данъчно облагане и за налагане на вносни мита
(170)
Комисията не откри предоставена полза на някое включено в извадката дружество във връзка с програмите за косвено данъчно облагане и за налагане на вносни мита, изброени по-горе в раздел В.4.
9. Държавни доставки на стоки и услуги на занижени цени
9.1. Доставки на антимон; енергийни доставки
(171)
Полза във връзка със доставки на антимон или енергийни доставки през РП от страна на включените в извадката дружества не беше установена.
9.2. Предоставяне на право за земеползване
а) Въведение
(172)
Както е изложено също така в съображения 354-370 от регламента за слънчевите панели, предприятията не могат чисто и просто да закупуват земя в КНР, а могат само да закупуват право за земеползване от органите на местната власт.
б) Правно основание
(173)
Законът за управление на земята на КНР постановява, че земята е собственост на хората и не може да бъде закупувана или продавана; в него обаче паралелно се определят условията, при които правото за земеползване може да се продава на дружествата чрез покана за подаване на оферти, определяне на цената или покана за участие в търг.
в) Констатации от разследването
(174)
По принцип тръжната система за продажби би позволила на пазара да определи цената на конкретно право за земеползване; следователно цената да бъде определена по независим начин. В хода на посещението на Комисията обаче ПКНР заяви, че при всички случаи за всяка категория земя (терените са разпределени в категории от 1 до 15 в зависимост от качеството на парцела) ПКНР определя минимални цени, под които цената на правото за земеползване не може да пада.
(175)
ПКНР също така контролира предлагането на земя, като ограничава на квотен принцип по провинции и годишно площта, за която може да се закупува право за земеползване за промишлени или жилищни цели.
(176)
Що се отнася за закупените права за земеползване на включените в извадката производители износители, Комисията не откри доказателства за тръжна процедура, при която цената на правото за земеползване да е била фиксирана по независим начин. Дружеството, получило право за земеползване, е предложило или начална цена или цена, която е над 5 CNY/m2, и тъй като е било единственият участник в тръжната процедура, му е било присъдено правото за земеползване.
(177)
След оповестяването ПКНР оспори констатациите на Комисията и заяви, че продажбата на права за земеползване на промишлеността на КНР подлежи на истински тръжни процедури.
(178)
На първо място, ПКНР твърди, че съществува истинска система за провеждане на търгове, тъй като единствената намеса на ПКНР се състояла от определяне на началната цена, в качеството му на провеждащ търга. Този аргумент се отхвърля, тъй като продажбата чрез търг обикновено включва определяне на начална от независима страна, провеждаща търга, което в случая не е така, тъй като собственикът на правото за ползване на земя е също така провеждащият търга.
(179)
След това ПКНР заяви, че минималните цени имат за цел да гарантират, че крайната цена няма да падне под „основна пазарна стойност“ за правото за земеползване. Това само по себе си представляващо един порочен кръг твърдение, като се има предвид че сумата, която се заплаща за правото на земеползване (която е фиксирана от правителството), по презумпция трябва да се равнява на пазарната цена (на която се основава на свой ред пределната минимална цена).
(180)
След това ПКНР заяви, че фактът, че не е имало други участници в търга „не може да бъде основание за предположението, че правото за земеползване не е продадено действително чрез търг“. Всъщност заключението от тези доказателства е точно обратното. ПКНР, независимо от отправените искания, не предостави доказателства дори за една цена за право за земеползване, определена чрез провеждане на търг; поради това може да се направи извод, че именно правителството определя цената и че дружествата плащат тази цена. Макар и наличието на множество участници да не е непременно необходимо условие за съществуването на система, функционираща на пазарен принцип, пълната липса на множество участници в търговете, установена за всички включени в извадката дружества е показателна, че липсата на реални пазарни цени.
(181)
По отношение на случая, в който едно от включените в извадката е платило 5 CNY/m2 повече от фиксираната от правителството цена, това дружество заяви пред Комисията, че са получили указания от компетентния орган да действат по този начин, за да изглежда, че е бил проведен търг. Поради това Комисията не може да приеме този факт като положително доказателство, че действително съществува пазар на правата за земеползване в КНР.
(182)
По този начин включените в извадката дружества са платили цената, фиксирана от ПКНР. Както е изложено също така в регламента за слънчевите панели (в съображения 361-370), правото за земеползване се предоставя при занижени цени в сравнение с пазарната референта стойност, както е посочено в буква д) по-долу.
г) Заключение
(183)
Комисията стига до заключението, че предоставянето на права за земеползване от страна на ПКНР следва да се счита за субсидия по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка iii) и член 3, параграф 2 от основния регламент под формата на предоставяне на стоки, което води до ползи за дружествата получатели. Тъй като при разследването не бе установено наличието на функциониращ пазар за продажба на право на земеползване в КНР, използването на външна референтна стойност (вж. буква д) по-долу) показва, че сумата, платена от включените в извадката износители, за правата за земеползване е но-ниска от пазарната цена.
(184)
Субсидията е специфична по смисъла на член 4, параграф 2, букви а) и в) от основния регламент, тъй като в Решение № 40 на Държавния съвет се съдържа изискването публичните органи да гарантират, че земята се предоставя на насърчаваните сектори, към които се отнася секторът за производство на слънцезащитно стъкло. Член 18 от Решение № 40 ясно пояснява, че секторите, които са включени в категорията „ограничена“, нямат право на достъп до право на земеползване.
(185)
Положението по отношение на земята в КНР се разглежда и в работен документ на МВФ, в който се потвърждава, че предоставянето на право на земеползване на китайските промишлени сектори не съответства на пазарните условия (19).
(186)
ПКНР оспори констатацията на специфичността, като заяви, че ограниченията в Решение № 40 не могат да бъдат използвани с цел да се докаже предоставяне на полза от специфично естество. Този аргумент се отхвърля, тъй като целта на Решение № 40 е да се предоставят права за земеползване на насърчаваните сектори. Производството на слънцезащитно стъкло е насърчаван сектор; следователно предоставянето на право за земеползване на производителите на слънцезащитно стъкло е обхванато от разпоредбите на Решение № 40.
(187)
Едно от включените в извадката дружества също така оспори констатациите на Комисията с твърдението, че в КНР действително имало функциониращ пазар на права на земеползване. Анализът, който обаче дружеството прави на системата на правата на земеползване в Китай не води до заключението, което предявяват. То не успява да покаже, че правото на земеползване се оценява от независими експерти; че то се продава чрез търгове, проведени по независим начин; че цената на правото на земеползване се определя от пазара вследствие на ата за земеползване се фиксира от пазара като резултат от конкурентен процес на подаване на тръжни оферти, както и че цените не са изопачени под влияние на държавната подкрепа.
(188)
След това същото дружество направи твърдението, че, независимо от факта, че Комисията е трябвало да установи съществуването на функциониращ пазар и оттук - липсата на субсидиране, Комисията е трябвало да сравни цените на правото на земеползване на това дружество с референтна стойност, а именно цените на правата на земеползване в провинцията, където е установено дружеството. С оглед на факта, че Комисията установи, че няма подходяща пазарна референтна стойност в тази провинция, този аргумент беше отхвърлен.
д) Изчисляване на процента на субсидията
(189)
Ползата е разликата между платената цена за право на земеползване и подходяща външна референтна стойност. Както в регламента за слънчевите панели, тази външна референта стойност е пазарната цена на земята в отделната митническа територия на Тайван, Пенгу, Кинмен и Матцу („Китайски Тайпе“).
(190)
След оповестяването ПКНР оспори използването на Китайски Тайпе като референтна стойност и поиска повече информация относно основанията, поради които Китайски Тайпе е подходящ. Както е обяснено в съображение 467 от регламента за слънчевите панели Комисията счита Китайски Тайпе като подходяща външна референтна стойност поради следните причини:
а)
съпоставимото ниво на икономическото развитие и икономическата структура, които преобладават в Китайски Тайпе и в по-голямата част от китайските провинции и градове, където съдействащите производители износители са установени;
б)
географската близост на КНР и Китайски Тайпе;
в)
големият процент промишлена инфраструктура в тайванските и китайските провинции;
г)
силните икономически връзки и трансграничната търговия между Китайски Тайпе и КНР;
д)
високата гъстота на населението в много от провинциите в КНР и Китайски Тайпе;
е)
сходството между вида на терените и сделките, използвани за конструиране на съответната референтна стойност в Китайски Тайпе с тези в КНР; и
ж)
общите демографски, езикови и културни характеристики на Китайски Тайпе и КНР.
(191)
Предвид всички тези фактори Комисията заключи, че цените на правото за земеползване в КНР, при преобладаващи пазарни условия, за включените в извадката производители износители биха били много сходни с цените на земята в Китайски Тайпе.
(192)
Едно от включените в извадката дружества предложи следното: ако е трябвало да се използва външна референтна стойност, е следвало да се вземе предвид БВП на провинцията, където е установено дружеството, и референтната стойност да съответства на „актуалните цени на земята в Египет, Армения, Гватемала, Конго, Монголия или Индонезия“, тъй като тези държави имали „сходно равнище на развитие“. Това твърдение бе отхвърлено поради следните причини:
а)
равнището на икономическо развитие не е единственият от изброените по-горе фактори, поради който Китайски Тайпе беше подходящ за сравнение;
б)
дружеството се позовава на провинцията, където е установено, а не на града, в който БВП на глава от населението е много по-висок, отколкото на обкръжаващата го провинция; и
в)
то не представи други аргументи, освен този за БВП, с които да обоснове, че някоя от другите външни референтни стойности би била по-подходяща от Китайски Тайпе.
(193)
Друго от включените в извадката дружества отбеляза след оповестяването, че използването на Китайски Тайпе не е било уместно във връзка с икономическото положение на провинцията, където е установено дружеството, но не предложи друга референтна стойност. При липса на други предложения за референтна стойност се потвърждава използването на използването на Китайски Тайпе.
(194)
Средните цени на земята в Китайски Тайпе за 2012 г. са взети от службата за промишлено развитие към Министерство на икономическите въпроси и са преизчислени със задна дата спрямо инфлацията и ръста на БВТ, за да се фиксира референтна цена на земята за всяка календарна година. Тъй като правото на земеползване е валидно за срок от 50 години и се амортизира на тази основа, ползата, която е реализирана полза през РП съответства на 1/50 от разликата между референтната цена и действително платената цена.
(195)
Размерът на субсидията, установена за предоставянето на земя на занижени цени (LTAR) е, както следва:
Предоставяне на земя на занижени цени
Наименование на дружеството
Марж на субсидията
Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd;
2,1 %
Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd
8,0 %
Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd
2,3 %
Henan Yuhua New Material Co., Ltd
7,1 %
10. Заключение относно субсидирането
(196)
Комисията изчисли за всяка програма стойностите на подлежащите на изравняване субсидии по отношение на разследваните дружества в съответствие с разпоредбите на основния регламент и събра тези стойности, за да изчисли общия размер на субсидията за цялото дружество за РП.
(197)
С цел да определи маржовете на общата субсидия, Комисията първо изчисли процента на субсидиране, който е съотношението между размера на субсидията и общия оборот на дружеството. Този процент бе използван, за да се изчисли субсидията, предоставена на износа на разглеждания продукт за Съюза през РП.
(198)
След това бе изчислен размерът на субсидията на m2 на разглеждания продукт, изнасян за Съюза през РП, и посочените по-долу маржове бяха изчислени като процент от цената CIF на същия износ на m2.
(199)
След оповестяването ПКНР изтъкна, че Комисията не е взела предвид изчислените дъмпингови маржове в паралелната антидъмпингова процедура при публикуване на маржовете на субсидията в момента на оповестяването и че Комисията разглежда само въпроса за „двойното отчитане“ при изчисляването на митото, което следва да се наложи.
(200)
ПКНР поискаха, когато бъде установено, че причината за дъмпинг е субсидиране, това да се вземе предвид при изчислението на маржовете, също както при изчислението на митата.
(201)
Като се има предвид, че мерките в настоящия случай се ограничават до маржа на вредата, такова действие не би довело до промяна на действително наложените мита. Поради това Комисията не счете за необходимо да се разгледа естеството на тези твърдения.
Наименование на дружеството
Марж на субсидията
Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd;
3,2 %
Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd
17,1 %
Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd
12,8 %
Henan Yuhua New Material Co., Ltd
16,7 %
Г. ВРЕДА
1. Определение за промишленост и производство на Съюза
(202)
Осем производители, които са произвеждали сходния продукт в Съюза през РП, са заявили интереса си след започване на процедурата. На Комисията не са известни други производители на сходния продукт от Съюза. Поради това Комисията счита, че посочените осем производители съставляват промишлеността на Съюза по смисъла на член 9, параграф 1 от основния регламент и ще бъдат наричани по-долу „промишлеността на Съюза“.
(203)
За установяване на общото производство на Съюза през РП беше използвана цялата налична информация относно промишлеността на Съюза, включително предоставената от жалбоподателя информация, макроикономически данни, предоставени от асоциацията на промишлеността на Съюза (Glass for Europe), и отговорите на въпросника на включените в извадката производители от Съюза. Когато беше възможно, данните бяха сверени с отговорите на въпросника. Въз основа на това общото производство на Съюза през РП е оценено на близо 21 734 000 m2.
(204)
След оповестяването ПКНР отбеляза разлики между данните, посочени в документа за оповестяването, и тези, които се съдържат в жалбата, по отношение на промишлеността на Съюза. То заяви също така, че те са показателни за липсата на обективни и достоверни доказателства, което поставя под въпрос достигнатите от Комисията заключения.
(205)
Установените от ПКНР разлики между данните в жалбата и документа за оповестяването са резултат от факта, че всички данни, свързани с включените в извадката производители от Съюза, бяха проверени на място и където бе необходимо, бяха актуализирани. Тъй като извадката представлява 79 % от общите продажби на промишлеността на Съюза на пазара на Съюза, Комисията не може да приеме аргумента, че използваните доказателства, въз основа на които Комисията е достигнала до своите заключения, не са били обективни и надеждни.
2. Определяне на съответния пазар на Съюза
(206)
Производството на нито един от включените в извадката производители от Съюза не е било предназначено за собствено потребление. Следователно не беше необходимо да се прави специален анализ на продажбите за собствено потребление.
3. Потребление на Съюза
(207)
Потреблението на Съюза бе установено въз основа на обема на общите продажби на Съюза на пазара на Съюза на всички производители от Съюза, минус техния износ, плюс вноса от КНР и от други трети държави. Потреблението на Съюза бе установено въз основа на данни, предоставени от жалбоподателя и от Glass for Europe, като когато бе възможно, тези данни бяха сверени с отговорите на въпросника на включените в извадката производители от Съюза.
(208)
Потреблението на Съюза се променя по следния начин:
Таблица 1
Потребление на Съюза (1 000 m2)
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Общо потребление на Съюза
16 596
28 239
33 993
27 412
Индекс
100
170
205
165
Източник: Glass for Europe, жалбоподателят и отговорите на въпросника на промишлеността на Съюза.
(209)
В рамките на разглеждания период общото потребление на Съюза се увеличава с 65 % между 2009 г. и 2011 г., но през РП намалява спрямо 2011 г. Потреблението през 2012 г. обаче е останало значително над нивото през 2009 г. Това се дължи основно на увеличението на потреблението на крайните продукти, по-специално на слънчевите модули (вж. раздел Д.2.3 по-долу).
4. Внос от засегнатата държава
4.1. Обем и пазарен дял на субсидирания внос от засегнатата държава
(210)
Тъй като слънцезащитното стъкло се внася в Европейския съюз по код по КН 7007 19 80 - Други - Стъкла, образувани от залепени листове (слоести стъкла), в чийто обхват попадат и други продукти, които не са предмет на настоящото разследване, за определянето на обемите и стойностите на вноса не можеха да бъдат използвани данни на Евростат. Обемите и стойностите на вноса бяха определени въз основа на данни, предоставени от жалбоподателя и от Glass for Europe. Субсидираният внос в Съюза от засегнатата държава се променя, както следва:
Таблица 2
Обем на вноса (1 000 m2) и пазарен дял
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Обем на вноса от КНР (1 000 m2)
1 200
2 050
6 150
8 350
Индекс
100
171
513
696
Пазарен дял
7,2 %
7,3 %
18,1 %
30,5 %
Индекс
100
100
250
421
Източник: Glass for Europe и жалбата.
(211)
През разглеждания период обемът на субсидирания внос на разглеждания продукт в Съюза се увеличава значително с 596 %. Това води до значително увеличение на пазарния дял на вноса от КНР на разглеждания продукт на пазара на Съюза (увеличение от 7,2 % до 30,5 %).
(212)
Потреблението на производството на Съюза също е нараснало до 2012 г. Независимо че пазарът на Съюза се е свил през 2012 г., китайските производители износители са съумели да увеличат общия обем на вноса си.
(213)
След оповестяването ПКНР заяви, че Комисията е използвала силно завишени данни, тъй като статистическите данни на КНР за износа видимо сочат много по-нисък износ през РП в сравнение с обема на вноса, посочен в документа за оповестяването, и поиска обяснение за това как са изчислени тези обеми.
(214)
Комисията първо отбелязва, че статистическите данни за износа, представени от ПКНР, включително за всички видове закалено стъкло, са повече от 2,5 пъти по-ниски от статистическите данни на Евростат за целия код по КН ex 7007 19 80 за 2012 г. Следователно не може да се разглеждат като достатъчно надеждни.
(215)
Комисията основава изчисленията си на информацията, предоставена от жалбоподателя и от Glass for Europe. Тези данни са на разположение в неповерителната преписка. Комисията свери тази информация с проверените данни, предоставени от включените в извадката производители износители и от други оказали съдействие производители износители. Както е посочено в раздел А.3.3 по-горе, съдействащите производители износители съставляват почти 100 % от отчетения износ на слънцезащитно стъкло за Съюза през 2012 г. Следователно Комисията няма причини да вярва, че информацията, на която се основават констатациите ѝ, е недостоверна. Освен това ПКНР не предостави никакви доказателства в подкрепа на своето твърдение.
4.2. Цени на субсидирания внос от засегнатата държава и подбиване на цените
(216)
Средната цена на субсидирания внос в Съюза от засегнатата държава се е променяла, както следва:
Таблица 3
Цени на вноса (EUR/m2)
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
КНР
6,02
6,10
4,96
4,38
Индекс
100
101
82
73
Източник: жалбоподателят и отговорите на въпросника на китайските производители износители.
(217)
Средната цена на вноса на разглеждания продукт намалява през разглеждания период. Средната цена на вноса намалява с 27,2 % от 6,02 EUR/m2 през 2009 г. на 4,38 EUR/m2 през РП.
(218)
С цел да се определи подбиването на цените през РП коригираните на ниво франко завода среднопретеглени продажни цени за всеки вид на продукта на включените в извадката производители от Съюза за несвързани клиенти на пазара на Съюза бяха сравнени със съответните среднопретеглени цени за всеки вид на продукта на вноса от включените в извадката китайски производители за първия независим клиент на пазара на Съюза, установен на база CIF, с нанесени корекции в посока увеличение за отчитане на разходите за митническо оформяне, обработка и товарене, а именно 0,40 EUR/m2, и 3 % вносно мито. В зависимост от контролния номер на продукта тези корекции увеличават цената със 7-15 %, т.е. среднопретеглено с 11 %.
(219)
Сравнението на цените бе извършено за всеки вид на продукта по отношение на сделки, извършени на едно и също ниво на търговия, със съответните корекции, посочени в цитираното съображение по-горе, и след приспадане на всички намаления и отстъпки. Резултатът от сравнението, изразен като процент от оборота през РП на включените в извадката производители от Съюза, показа среднопретеглен марж на подбиване на техните цени от субсидирания внос на разглеждания продукт между 10,6 % и 26,7 %.
5. Икономическо състояние на промишлеността на Съюза
(220)
В съответствие с член 8, параграф 5 от основния регламент при проверката на въздействието на субсидирания внос върху промишлеността на Съюза бе направена оценка на всички икономически фактори и показатели, влияещи върху състоянието на промишлеността на Съюза през разглеждания период.
(221)
Както е обяснено в раздел А.3.2 по-горе, за проверката на евентуалната вреда, понесена от промишлеността на Съюза, бе използвана извадка.
(222)
За целите на анализа на вредата Комисията направи разграничение между макроикономическите и микроикономическите показатели за вредата. Комисията направи анализ на макроикономическите показатели за разглеждания период въз основа на предоставените от Glass for Europe и от жалбоподателя данни, отнасящи се до всички производители от Съюза. Комисията направи анализ на микроикономическите показатели въз основа на отговорите на въпросника на включените в извадката производители от Съюза.
(223)
За целите на настоящото разследване бяха оценени следните макроикономически показатели: производство, производствен капацитет, използване на капацитета, обем на продажбите, пазарен дял, растеж, заетост, производителност, равнище на маржа на субсидията и възстановяване от предишно субсидиране.
(224)
Бяха оценени следните микроикономически показатели: средни единични цени, разходи за единица продукция, разходи за труд, запаси, рентабилност, парични потоци, инвестиции, възвръщаемост на инвестициите и способност за привличане на капитал.
(225)
Един производител износител заяви, че Комисията не е провела анализа на вредата в съответствие с член 8, параграфи 1 и 4 от основния регламент, тъй като е извършила анализа на вредата въз основа на два отделни и, по негово мнение, разнородни набори от данни, т.е. макро- и микроикономическите показатели за вредата. Освен това той изтъкна, че твърдяното несъответствие на данните от анализа, основан на двата набора от данни, поражда сериозни съмнения, що се отнася до адекватността, достоверността и обективността на цялостната картина за вредата.
(226)
Същата страна се позова на определен брой предишни разследвания, при които институциите на Съюза са определили по негово мнение по един непоследователен начин различни набори от данни като спадащи било към макро-, било към микроикономическите данни.
(227)
Комисията не може да приеме това твърдение. Става дума за методология, приложима в случаите на съставяне на извадка, за да се анализира състоянието на промишлеността на Съюза и да се вземат под внимание не само тенденциите, наблюдавани при извадката, но също и тези при промишлеността на Съюза като цяло. Всички фактори, посочени в член 8, параграф 4 от основния регламент, бяха разгледани в анализа. Заключението относно вредата също е направено въз основа на всички тези фактори. Съответно анализът на вредата беше проведен в съответствие с член 8, параграфи 1 и 4 от основния регламент.
6. Макроикономически показатели
6.1. Производство, производствен капацитет и използване на капацитета
(228)
През разглеждания период общото производство на Съюза, производственият капацитет и използването на капацитета се променят по следния начин:
Таблица 4
Производство, производствен капацитет и използване на капацитета
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Производствен капацитет (1 000 m2)
39 000
44 611
48 511
54 615
Индекс 2009 г.
100
114
124
140
Производствен обем (1 000 m2)
17 540
29 245
31 245
21 734
Индекс
100
167
178
124
Използване на капацитета
45 %
66 %
64 %
40 %
Индекс
100
146
143
88
Източник: жалбоподателят и отговорите на въпросника на производителите от Съюза.
(229)
Производството на промишлеността на Съюза се е увеличило през разглеждания период, успоредно с потреблението. Още в началото на разглеждания период промишлеността на Съюза има излишен производствен капацитет. Поради бързото нарастване на потреблението на Съюза този излишен капацитет се свива до 2011 г., тъй като производственият капацитет на Съюза - независимо от нарастването му - се увеличава с по-бавни темпове от потреблението на Съюза. Производственият капацитет продължава да нараства през 2012 г., докато потреблението на Съюза намалява. Производството нараства от 2009 г. до 2011 г., след което през РП намалява с 30 %. Поради съществуващите капацитети промишлеността на Съюза е могла бързо да увеличи производството, за да задоволи силния растеж на търсенето в Съюза до 2011 г. В същото време, като реакция на растежа, наблюдаван от 2009 г. до 2011 г., промишлеността на Съюза добавя още капацитет, който едва частично влиза в експлоатация през РП. Това води до рязък спад в използването на капацитета през РП в сравнение с предходните години.
(230)
Макар че през разглеждания период промишлеността на Съюза увеличава своя капацитет в отговор на нарасналото потребление, нейното производство нараства с по-бавни темпове от потреблението, докато използването на капацитета, след отбелязаното значително увеличение през първите три години от разглеждания период, намалява през РП. Това съвпада с увеличаването на пазарния дял на субсидирания внос от засегнатата държава и нелоялната конкуренция, с която се сблъскват основните клиенти на промишлеността на Съюза, каквито са ползвателите в сектора за производство на слънчеви панели, поради китайския дъмпинг и субсидиране, установени и в този сектор.
6.2. Обем на продажбите и пазарен дял
(231)
През разглеждания период обемът на продажбите и пазарният дял на промишлеността на Съюза са се променяли, както следва:
Таблица 5
Обем на продажбите и пазарен дял
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Обем на продажбите (1 000 m2)
14 696
25 303
26 556
18 039
Индекс
100
172
181
123
Пазарен дял
88,6 %
89,6 %
78,1 %
65,8 %
Индекс
100
101
88
74
Източник: Glass for Europe, жалбоподателят и отговорите на въпросника на промишлеността на Съюза.
(232)
През разглеждания период обемът на продажбите на промишлеността на Съюза се увеличава с 22,7 %. На фона на увеличение на потреблението на Съюза с 65 % обаче това означава намаление на пазарния дял на промишлеността на Съюза от 88,6 % през 2009 г. на 65,8 % през РП, т.е. значително намаление с 25,7 % за разглеждания период. Продажбите на промишлеността на Съюза нарастват много по-малко от субсидирания внос от засегнатата държава. Вследствие на това производителите от Съюза не успяват да се възползват пълноценно от нарастващото потребление и по този начин пазарният им дял намалява през разглеждания период.
6.3. Растеж
(233)
Растежът при промишлеността на Съюза намира отражение в нейните показатели за обема, като например производство, продажби, и в пазарния ѝ дял при съпоставка с динамиката на потреблението. Въпреки нарастването на потреблението през разглеждания период пазарният дял на производителите от Съюза не се е увеличил успоредно с потреблението. През разглеждания период пазарният дял на промишлеността на Съюза намалява. През същия период пазарният дял на вноса от КНР се увеличава с 321 %. Обстоятелството, че промишлеността на Съюза не е могла да отбележи ръст успоредно с разрастването на пазара, като цяло е оказало отрицателно въздействие върху икономическото ѝ състояние.
6.4. Заетост и производителност
(234)
През разглеждания период заетостта и производителността се променят по следния начин:
Таблица 6
Заетост и производителност
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Заетост - в еквивалент на пълно работно време (ЕПРВ)
565
792
932
857
Индекс
100
140
165
152
Производителност (1 000 m2/ЕПРВ)
31
37
34
25
Индекс
100
119
108
82
Източник: жалбоподателят и отговорите на въпросника на производителите от Съюза.
(235)
Заетостта като цяло нараства с 52 % между 2009 г. и РП. Увеличението обаче се отнася за периода до 2011 г., когато достига максималната си стойност от 932 в еквивалент на пълно работно време (ЕПРВ), а впоследствие намалява до 857 ЕПРВ през РП. В сравнение с 2009 г. през периода 2010-2011 г. производителността се увеличава съвсем слабо. Това отчасти се дължи на факта, че производството на сходния продукт е силно автоматизирано и изисква малко на брой служители. През РП обаче производителността намалява с 24,4 % спрямо 2011 г. Това се дължи на отбелязания спад в производството от порядъка на около 30 %, което се отразява отрицателно на използването на капацитета през същия период.
(236)
Поради това през РП заетостта намалява в отговор на тенденцията през същия период по отношение на производството в Съюза на сходния продукт.
6.5. Размер на маржа на субсидията и възстановяване от предишно субсидиране
(237)
Всички маржове на субсидията са значително над нивото de minimis. Предвид обема и цените на вноса от засегнатата държава въздействието на размера на действителните маржове на субсидията върху промишлеността на Съюза може да се счита за съществено.
(238)
Тъй като това е първото антисубсидийно разследване по отношение на разглеждания продукт, показателят, свързан с възстановяване от предишно субсидиране, не е от значение за оценката.
7. Микроикономически показатели
(239)
Както е посочено по-горе, микроикономическите показатели са анализирани въз основа на отговорите на въпросника, предоставени от включените в извадката производители от Съюза. За повечето от включените в извадката производители от Съюза 2009 г. е годината, през която те извършват своите първоначални инвестиции и започват производство на сходния продукт. Въпреки че по-голямата част от включените в извадката производители от Съюза са осъществявали дейност в сектора за производство на слънцезащитно стъкло по-рано, всички дружества е трябвало да инвестират в специализирани инсталации за производство на слънцезащитно стъкло, които напълно се различават от тези за производството на обикновено стъкло, тъй като степента на чистота и съдържанието на желязо при стъклото са много различни, също както и цялостното качество. Освен това стъклото трябва да се темперира, какъвто не е случаят с обикновеното стъкло. Накрая, на стъклото се нанася и покритие. Поради това всички анализирани по-долу показатели са значително повлияни от този начален етап през 2009 г. С цел тенденциите да бъдат показани без изопачаващото въздействие на началния етап на започване на дейността на включените в извадката дружества, от 2010 г. нататък са посочени и индекси.
7.1. Цени и фактори, влияещи върху цените
(240)
През разглеждания период средните продажни цени на включените в извадката производители от Съюза за несвързани клиенти в Съюза се променят по следния начин:
Таблица 7
Средни продажни цени в Съюза
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Средна единична продажна цена на пазара на Съюза (EUR/m2)
10,64
9,07
8,91
8,20
Индекс 2009 г.
100
85
84
77
Индекс 2010 г.
117
100
98
90
Производствени разходи за единица продукция (EUR/m2)
13,13
8,38
8,44
9,34
Индекс 2009 г.
100
64
64
71
Индекс 2010 г.
157
100
101
112
Източник: отговори на въпросника на производителите от Съюза.
(241)
Единичните продажни цени намаляват непрекъснато през разглеждания период, но намалението е особено силно изразено през РП, когато е отбелязан спад със 7,9 % спрямо 2011 г., с 9,5 % спрямо 2010 г. и с 23 % спрямо 2009 г. Продажните цени на производителите от Съюза намаляват с по-бавни темпове в сравнение с наблюдаваната тенденция при продажните цени на продуктите от засегнатата държава. Например между 2011 г. и 2012 г. китайските цени намаляват с 11 %, а тези в Съюза с 8 % през същия период.
(242)
Въпреки голямата разлика между средната единична продажна цена на промишлеността на Съюза и китайските цени на вноса, както е обяснено в съображение раздел Г.4.2 по-горе, действителното подбиване на цените, установено въз основа на сравнение за всеки вид на продукта, е значително по-ниско, т.е. между 10,6 % и 26,7 % през РП. Това се дължи на факта, че не всички видове на продукта, които са произведени от промишлеността на Съюза, са изнасяни от включените в извадката китайски производители износители.
(243)
След оповестяването ПКНР твърди, че при оценката на средните китайски цени Комисията не е взела предвид разликата между изнасяните от китайските производители износители видове на продукта и продаваните от производителите на Съюза. Според него обстоятелството, че се споменава наличието на голяма разлика между средната продажна цена на промишлеността на Съюза и средната продажна цена на китайските производители износители, е довело до подвеждащо представяне на фактите предвид разликата между продажните цени на Съюза и китайските цени на вноса.
(244)
Както е посочено по-горе, Комисията направи подробно сравнение за всеки вид на продукта с цел да определи нивото на подбиването, което безспорно е част от анализа на вредата. Освен това тя ясно посочи причината за разликите, а именно, че китайските производители износители не са произвеждали всички видове на продукта, произведени от промишлеността на Съюза. Следователно не може да се твърди, че представянето на фактите от Комисията е било невярно и подвеждащо.
(245)
Производствените разходи за единица продукция се увеличават с над 10 % между 2011 г. и РП, но остават сравнително непроменени в периода 2010-2011 г. Производствената цена като цяло следва тенденцията на продажната цена в периода 2009-2011 г. Увеличението на производствените разходи за единица продукция през 2012 г. се дължи на намаляването на обема на производството.
(246)
ПКНР също така заяви, че намаляването на средната единична продажна цена през разглеждания период е обусловено, между другото, от постигнатата производствена ефективност. Освен това увеличението на производствените разходи за единица продукция през 2012 г. очевидно не се дължи на намаляването на обема на производството, а на увеличението на производствения капацитет.
(247)
Всъщност в резултат от постигнатата ефективност в периода 2009-2011 г. производствените разходи за единица продукция намаляват и по този начин допринасят за спада на единичната продажна цена. Комисията обаче установи, че през РП средната продажна цена е паднала далеч под средните производствени разходи за единица продукция, като по този начин обхваща само 88 % от тях. В същото време нарастването на производствения капацитет на включените в извадката дружества не би могло да е причина за увеличението на производствените им разходи за единица продукция. Всъщност между 2011 г. и 2012 г. производственият им капацитет нараства само с 2,6 %, а средните им производствени разходи за единица продукция през същия период нарастват с 10,6 %. Съответно въпросните твърдения се отхвърлят.
7.2. Разходи за труд
(248)
През разглеждания период средните разходи за труд на включените в извадката производители от Съюза се променят по следния начин:
Таблица 8
Средни разходи за труд на наето лице
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Средни разходи за труд на наето лице (EUR)
45 232
44 503
48 288
50 615
Индекс 2009 г.
100
98
107
112
Индекс 2010 г.
102
100
109
114
Източник: отговори на въпросника на производителите от Съюза.
(249)
В периода между 2009 г. и РП средните разходи за труд на наето лице се увеличават непрекъснато, като общото увеличение е 12 %. Съществено увеличение с 4,8 % обаче е наблюдавано в периода между 2011 г. и РП. Общото увеличение на разходите за труд може да се обясни отчасти с разходите, направени от някои производители от Съюза във връзка с извеждането от експлоатация на фабрики в периода между 2011 г. и РП, т.е. с необходимостта да се плащат заплати на наетите лица, въпреки че действително те не са работели.
7.3. Запаси
(250)
През разглеждания период нивата на запасите на включените в извадката производители от Съюза са се променяли, както следва:
Таблица 9
Запаси
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Запаси в края на периода (1 000 m2)
1 540
1 875
1 657
1 778
Индекс 2009 г.
100
122
108
115
Индекс 2010 г.
82
100
88
95
Източник: отговори на въпросника на производителите от Съюза.
(251)
Запасите се увеличават със 7,3 % в периода между 2011 г. и РП и с 15 % между 2009 г. и РП, но намаляват с 11,6 % в периода между 2010 г. и 2011 г.
(252)
След оповестяването ПКНР твърди, че тенденциите при запасите са без значение, тъй като увеличението им в абсолютно и в относително изражение е много ниско.
(253)
Като се има предвид динамиката на цените, не е икономически изгодно даден производител да поддържа големи запаси, тъй като стойността им намалява бързо. Следователно логично е да се очаква производителите от Съюза да поддържат ограничени запаси от сходния продукт. Поради това увеличението на запасите от сходния продукт между 2011 г. и РП, макар и доста ограничено, е подходящ показател с цел да се установи дали промишлеността на Съюза е понесла съществена вреда. Големият обем на запасите в абсолютно изражение през 2010 г. трябва да се разглежда с оглед на факта, че продажбите са били на много по-високо ниво през тази година в сравнение с РП.
7.4. Рентабилност, паричен поток, инвестиции, възвръщаемост на инвестициите и способност за привличане на капитал
(254)
През разглеждания период рентабилността, паричният поток, инвестициите и възвръщаемостта на инвестициите на включените в извадката производители от Съюза се променят по следния начин:
Таблица 10
Рентабилност, паричен поток, инвестиции и възвръщаемост на инвестициите
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Рентабилност
-20,3 %
8,3 %
8,2 %
-14,5 %
Индекс 2009 г.
100
241
240
129
Индекс 2010 г.
- 244
100
99
- 174
Паричен поток (1 000 EUR)
-21 550
29 574
33 425
6 200
Индекс 2009 г.
100
337
355
229
Индекс 2010 г.
-73
100
113
21
Инвестиции (1 000 EUR)
46 087
18 230
7 633
10 712
Индекс 2009 г.
100
40
17
23
Индекс 2010 г.
253
100
42
59
Възвръщаемост на инвестициите
-6,9 %
9,6 %
13,3 %
-11,5 %
Индекс 2009 г.
100
339
393
66
Индекс 2010 г.
-72
100
139
- 120
Източник: отговори на въпросниците на производителите от Съюза.
(255)
Рентабилността на включените в извадката производители от Съюза беше установена чрез изразяване на нетната печалба преди облагане с данъци от продажбите на сходния продукт за несвързани клиенти в Съюза като процент от оборота от тези продажби.
(256)
През 2009 г. повечето от включените в извадката производители от Съюза отбелязват загуби, които, както е обяснено в раздел Г.7 по-горе, се дължат най-вече на факта, че по това време тези производители започват своето производство на сходния продукт. През 2010 г. средната печалба е вече 8,31 %. Впоследствие рентабилността леко намалява през 2011 г., когато субсидираният внос започва да се увеличава. И накрая промишлеността понася значителни загуби през РП, което означава спад на рентабилността с 276,6 % спрямо 2011 г.
(257)
Нетният паричен поток, който отразява способността на включените в извадката производители от Съюза да финансират самостоятелно дейността си, отбелязва тенденция на отчетлив спад с 81 % в периода от 2011 г. до РП. Той се увеличава непрекъснато от 2010 г. насам и общо за разглеждания период отбелязва увеличение.
(258)
Възвръщаемостта на инвестициите е изразена като печалба в процент от нетната балансова стойност на инвестициите.
(259)
В таблица 10 е показано, че след началния етап на започване на дейността през 2009 г., когато промишлеността прави значителни инвестиции в сходния продукт, инвестициите намаляват непрекъснато в периода 2009-2011 г., след което се увеличават през РП. Инвестициите обаче остават на ниско ниво през РП спрямо нивата от 2009 г. Направените през РП инвестиции са свързани главно с НИРД, както и с подобрението и поддържането на производствените технологии и процеси с цел увеличаване на ефективността. По-специално промишлеността инвестира в нови видове на продукта, които не са внасяни от КНР през същия период и изискват значителни разходи за научни изследвания и иновации.
(260)
За разлика от това възвръщаемостта на инвестициите намалява с 34 % в периода 2009-2012 г. При все това тя се увеличава непрекъснато преди РП, като общото увеличение за периода 2009-2011 г. е 293 %, но през РП намалява със 186 % спрямо 2011 г. Спадът през 2012 г. е логично следствие от факта, че промишлеността на Съюза е претърпяла загуба през РП.
(261)
Що се отнася до способността за привличане на капитал, беше установено, че е налице непрекъснато влошаване на способността на промишлеността на Съюза да генерира парични постъпления за сходния продукт, което води до влошаване на нейното финансово състояние.
8. Заключение относно вредата
(262)
Анализът на състоянието на промишлеността на Съюза показва ясна низходяща тенденция при повечето показатели за вредата. На фона на нарастващото като цяло потребление общото производство се увеличава през разглеждания период. Въпреки че обемът на продажбите нараства, през разглеждания период пазарният дял на промишлеността на Съюза се свива поради по-голямото увеличение на потреблението през този период. Средната продажна цена спада рязко през разглеждания период, което се отразява неблагоприятно на всички показатели за финансовите резултати, като рентабилност, паричен поток, възвръщаемост на инвестициите и способност за привличане на капитал.
(263)
През разглеждания период общият обем на продажбите на промишлеността на Съюза се увеличава. При все това увеличението на обема на продажбите на промишлеността на Съюза е съпроводено от значително намаление на средната продажна цена, както и на нейния пазарен дял.
(264)
Предвид изложеното по-горе при разследването беше потвърден по-специално фактът, че през РП продажните цени на промишлеността на Съюза са по-ниски от нейните производствени разходи, като по този начин оказват неблагоприятно въздействие върху рентабилността на промишлеността на Съюза, която отбелязва значителни отрицателни стойности през РП.
(265)
Капацитетът обаче се променя по благоприятен начин в периода от 2009 г. до РП. Освен това, въпреки че инвестициите намаляват в периода от 2009 г. до РП, те се увеличават в периода от 2011 г. до РП. Това се дължи на факта, че, както е обяснено в раздел Г.7.4 по-горе, включените в извадката дружества продължават да инвестират в сходния продукт, като наред с другото съсредоточават усилията си върху видове на продукта в пазарни ниши, в които все още няма износ на тези конкретни видове на продукта от засегнатата държава и които изискват значителни разходи за научни изследвания и иновации. В същото време е ясно, че за промишлеността на Съюза е необходимо да бъде в състояние да произвежда и продава големите обеми, характерни за по-основните видове на продукта (които понастоящем се конкурират със субсидирания внос от КНР), за да разпределя постоянните разходи върху повече изделия и да постига икономии от мащаба.
(266)
След оповестяването ПКНР окачестви оценката на Комисията като непоследователна, тъй като в нея се твърди, че инвестициите са били главно за НИРД, а също така заяви, че капацитетът е нараснал през РП в очакване на повишено търсене. Тези твърдения не са непоследователни, а взаимнодопълващи се: инвестициите в нови видове на продукта през същия период неминуемо водят и до нарастване на капацитета. Освен това, макар и тези инвестиции действително да са увеличили разходите на промишлеността на Съюза, те са също така важен показател за това, че промишлеността на Съюза полага всички усилия, за да остане конкурентоспособна.
(267)
Следователно може да се стигне до заключението, че промишлеността на Съюза не само понася съществена вреда през РП, но също така активно търси начини да намали въздействието на субсидирания внос на разглеждания продукт, като разработва иновативни продукти, които все още не се внасят от засегнатата държава.
(268)
С оглед на изложеното по-горе бе направено заключението, че промишлеността на Съюза е претърпяла съществена вреда по смисъла на член 8, параграф 5 от основния регламент.
Д. ПРИЧИННО-СЛЕДСТВЕНА ВРЪЗКА
(269)
В съответствие с член 8, параграфи 6 и 7 от основния регламент бе проучен въпросът дали субсидираният внос от засегнатата държава е нанесъл вреда на промишлеността на Съюза в степен, достатъчна за класифицирането ѝ като съществена. Бяха разгледани и други известни фактори освен субсидирания внос, които е възможно по същото време да са нанесли вреда на промишлеността на Съюза, за да се гарантира, че вредата, евентуално причинена от тези други фактори, не е била приписана на субсидирания внос.
1. Въздействие на субсидирания внос
(270)
В рамките на разследването бе отчетен определен ръст на субсидирания внос през разглеждания период, като обемът му бележи увеличение с 596 %, а пазарният дял - с 366 %. Поради това се потвърждава, че обемът на вноса, както и пазарният дял на разглеждания продукт рязко се увеличават през разглеждания период. Налице е очевидно съвпадение във времето между увеличаването на субсидирания внос и загубата на пазарен дял от промишлеността на Съюза. С други думи: вносът нараства със значително по-бързи темпове от пазара на Съюза, докато в същото време производителите от Съюза губят пазарен дял в полза на субсидирания китайски внос. Както се посочва в раздел Г.4.2, при разследването също така беше установено, че субсидираният внос е подбивал цените на промишлеността на Съюза през РП.
(271)
Разследването показа, че цените на субсидирания внос са намалели с 27,2 % през разглеждания период и че това е довело до още по-големи разлики между цените на производителите от Съюза и тези на производителите износители. В контекста на този значителен ценови натиск промишлеността на Съюза е положила значителни усилия за намаляване на производствените си разходи. Въпреки тези усилия изключително ниските цени на вноса от Китай принуждават промишлеността на Съюза да намали още повече продажните си цени, при което започва да работи на загуба. След началния етап през 2009 г. производителите от Съюза постигат стабилни нива на печалба през 2010 г. и 2011 г. През РП обаче производителите от Съюза отбелязват значителни загуби.
(272)
След оповестяването няколко заинтересовани страни оспориха заключението на Комисията, че е налице причинно-следствена връзка между съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза, и субсидирания внос от КНР. Те заявиха, че няма съвпадение във времето между вредата и увеличаването на вноса от засегнатата държава. Това се дължи на факта, че между 2009 г. и 2011 г. китайският внос се е увеличил значително. Освен това средната цена на китайския внос през 2011 г. е била 4,96 EUR/m2 - сума, която е близо до тази през 2012 г. (4,38 EUR/m2).
(273)
Според тези страни заключението, че вредата, понесена от промишлеността на Съюза, следва да се припише на вноса от КНР през 2012 г. противоречи на констатацията, че вносът от Китай не е имал отрицателно въздействие през предходната година, макар и средната цена на вноса да е много сходна.
(274)
Страните също така заявиха, че съвпадението във времето между понесената съществена вреда и субсидирания внос от КНР не може да бъде оценено въз основа на целия разглеждан период от 2009 г. до края на РП, без да се вземат предвид междувременно наблюдаваните тенденции през този период.
(275)
От началото на разглеждания период до края на РП вносът се е увеличил с 596 %, като същевременно се наблюдава увеличение с 321 % на неговия пазарен дял. През разглеждания период цените на вноса спадат с 27,2 %.
(276)
Вярно е, че маржът на печалбата на промишлеността на Съюза през 2011 г. е бил съвсем малко по-нисък от този през 2010 г., въпреки голямото увеличение на вноса от КНР още през 2011 г. През 2011 г. обаче потреблението в Съюза на слънцезащитно стъкло се увеличава значително, а именно с 20,4 % между 2010 г. и 2011 г., докато вносът от КНР нараства със 150 % през същия период. През РП, на фона на наблюдавания спад на потреблението с малко повече от 19 %, обемът на вноса от КНР се увеличава допълнително с повече от 35 %. Това ясно показва съвпадение във времето между съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза през РП и силното нарастване на субсидирания китайски внос. Също така логиката изисква да измине известен период от време преди да бъдат почувствани от производителите от Съюза някои неблагоприятни последици от нарасналия субсидиран внос (например загуба на клиенти, финансови загуби, намаляване на възвръщаемостта на инвестициите и на паричния поток и др.). Поради това твърдението беше отхвърлено.
(277)
Комисията подложи също така на анализ междувременно наблюдаваните тенденции през разглеждания период. Обстоятелството, че действително през 2011 г. промишлеността на Съюза все още е рентабилна, независимо от регистрираното увеличение при китайския внос в същата година, не променя заключението, според което през РП е имало съвпадение във времето между вредата, понесена от промишлеността на Съюза, и субсидирания китайски внос.
(278)
През РП, на фона на спад в потреблението с малко повече от 19 %, китайските производители износители:
а)
са увеличили с 12,4 процентни пункта пазарния си дял в сравнение с 2011 г., докато делът на промишлеността на Съюза е намалял с 12,3 процентни пункта;
б)
са увеличили с над 35 % обема на вноса от КНР, докато при продажбите на промишлеността на Съюза е наблюдаван спад от 32 %, а също така
в)
са намалили още повече своите и без това твърде ниски експортни цени с над 10 %, което е довело до подбиване на цените на промишлеността на Съюза с до 26,7 %, като по този начин са допринесли за загубите, претърпени от промишлеността на Съюза през РП.
(279)
Въз основа на изложения по-горе анализ Комисията стигна до заключението, че наличието на субсидиран внос и значителното увеличение на неговия пазарен дял на цени, постоянно подбиващи цените на промишлеността на Съюза, са причината за съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза.
2. Въздействие на други фактори
2.1. Внос от трети държави
(280)
През разглеждания период обемът на вноса от други трети държави се променя по следния начин:
Таблица 11
Внос от трети държави (1 000 m2)
Трети държави
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Обем (m2)
700
886
1 287
1 023
Индекс
100
127
184
146
Пазарен дял
4,2 %
3,1 %
3,8 %
3,7 %
Индекс
100
74
90
88
Средна цена (EUR/m2)
10,50
10,09
9,60
8,40
Индекс
100
96
91
80
Източник: Glass for Europe и жалбата
(281)
През разглеждания период обемът на вноса от други трети държави се увеличава с 46 % аналогично на увеличението на потреблението на Съюза. Пазарният дял на този внос леко намалява през РП спрямо 2011 г. (3,7 %), но като цяло остава стабилен през разглеждания период. Турция е вторият по големина износител след КНР, а след тях се нарежда Индия.
(282)
От наличната информация по отношение на вноса от всички трети държави е видно, че средната цена на този внос е по-висока от средната цена на вноса от КНР. Това важи и за единичната цена за всеки вид на разглеждания продукт. От друга страна, средната цена на вноса от трети държави е съизмерима със средната цена на промишлеността на Съюза или е по-висока от нея.
(283)
Предвид ниските като цяло обем на вноса и пазарни дялове на вноса от трети държави, както и равнищата на цените им, Комисията стига до заключението, че вносът от трети държави не нарушава причинно-следствената връзка между субсидирания внос и вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
2.2. Износ на промишлеността на Съюза
(284)
През разглеждания период обемът на износа на включените в извадката производители от Съюза се променя по следния начин:
Таблица 12
Износ на включените в извадката производители от Съюза
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Стойност на продажбите за износ (1 000 EUR)
19 313
19 814
27 419
7 001
Индекс
100
103
142
36
Обем на продажбите за износ (1 000 m2)
1 460
1 713
2 708
760
Индекс
100
117
185
52
Средна цена (EUR/m2)
13,22
11,56
10,12
9,21
Индекс
100
87
77
70
Източник: отговори на въпросника на производителите от Съюза.
(285)
Продажбите за износ на включените в извадката производители от Съюза се увеличават в периода 2009-2011 г., но през РП рязко спадат със 74 % в стойностно изражение и със 71,9 % в обемно изражение. Въз основа на отговорите на включените в извадката китайски износители това изглежда се дължи на много ниските цени на китайския износ за държави, които са основни пазари за износа на промишлеността на Съюза (а именно САЩ и Канада).
(286)
Продажбите за износ на включените в извадката производители от Съюза представляват 20 % в обемно изражение от общите им продажби през 2009 г. (през началния етап), 11 % през 2010 г. и само 14 % през 2011 г., която е годината на най-големите продажби. През 2012 г. е отбелязано допълнително понижение до 5 %.
(287)
Пазарът на Съюза, който е един от най-големите в света, е основният пазар за промишлеността на Съюза, далеч пред пазарите на трети държави. Освен това обстоятелството, че слънцезащитното стъкло е сравнително тежко и чупливо, влече след себе си допълнителни разходи при транспортиране на дълго разстояние (поради риска от счупване и корозия). Разследването потвърди също, че намаленото равнище на износа на промишлеността на Съюза се дължи главно на все по-ниските цени на китайския износ, включително на пазарите на трети държави. Поради това Комисията не може да направи заключението, че влошените показатели за износа на включените в извадката производители от Съюза нарушават причинно-следствената връзка между субсидирания внос и вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
(288)
След оповестяването няколко страни оспориха констатациите на Комисията, че спадът в продажбите за износ на включените в извадката производители от Съюза през РП най-вероятно се дължи на много ниските цени на китайския износ за държави, които са основни пазари за износа на промишлеността на Съюза (т.е. САЩ и Канада). Те са на мнение, че това заключение е неоснователно, тъй като китайският износ е бил налице и през 2011 г. и поради това не съществува причина, поради която въздействието да е настъпило едва през 2012 г. Те считат също така, че истинската причина за ниските експортни продажби на промишлеността на Съюза се крие в нейната неконкурентоспособност и в това, че докато цените на световния пазар са бележели спад, промишлеността на Съюза не е могла да запази конкурентоспособността си. Поради това въпросните страни заявиха, че спадът в продажбите за износ на промишлеността на Съюза през РП допълнително е допринесъл за понесената вреда.
(289)
Комисията отхвърля горните твърдения по следните причини. Пазарът на Съюза продължава да бъде основният пазар за промишлеността на Съюза, далеч пред пазарите на трети държави. Освен това обстоятелството, че слънцезащитното стъкло е сравнително тежко и чупливо, влече след себе си допълнителни разходи при транспортиране на дълго разстояние (поради риска от счупване и корозия). Случаят изглежда не е такъв. В действителност въз основа на информацията, с която разполага Комисията благодарение на отговорите на въпросника на включените в извадката производители износители, цените на китайския износ за държави, които са основни пазари за износа на промишлеността на Съюза, са били наистина много ниски и са намалели още повече по време на РП спрямо 2011 г. Това показва, че намаленото равнище на износа на промишлеността на Съюза се дължи главно на все по-ниските цени на китайския износ, включително на пазарите на трети държави, което се потвърди по време на разследването.
(290)
Същите страни заявиха също, че разследването е засегнало пазара на Съюза и не е подложило на оценка предполагаеми нелоялни практики в областта на ценообразуването на пазарите на трети държави.
(291)
Освен това, дори да се приемело, че констатациите на институциите на ЕС са били верни, те приписвали вредата, причинена от други фактори, на субсидирания внос в Съюза. Следователно китайския износ за трети държави, за който се твърди, че е бил извършван на ниски цени или е бил субсидиран, не бил субсидиран внос в ЕС и като такъв е квалифициран като друг фактор, вредните последици от който не можело да бъдат приписвани на субсидирания внос.
(292)
Комисията отхвърля това твърдение. Тя нямаше за цел да провери дали цените на вноса от КНР в трети държави са дъмпингови и/или субсидирани. Тя само установи, въз основа на експортните цени за трети държави, информация за които беше предоставена от включените в извадката производители износители, че тези цени бележат постоянен спад през последните години.
(293)
В същия дух Комисията анализира спада при цените на вноса от КНР за трети държави като отделен фактор, без да го приписва на субсидирания внос в Съюза. Наистина този факт е използван само като възможно обяснение за намаления износ на промишлеността на Съюза към неговите основни дестинации сред третите държави, в контекста на факта, че тези пазари не са и никога не са били основни пазари за промишлеността на Съюза. Дори през рекордната 2010 и 2011 година повече от 85 % от продажбите на промишлеността на Съюза са осъществявани на пазара на Съюза.
(294)
Поради това Комисията стигна до заключението, че влошените показатели за износа на включените в извадката производители от Съюза не нарушават причинно-следствената връзка между субсидирания внос и вредата, понесена от промишлеността на Съюза
2.3. Развитие на потреблението и капацитета
(295)
Както е посочено в раздел Г.3 по-горе, в периода от 2009 г. до РП потреблението на Съюза се увеличава с 65 %. Най-високата стойност е регистрирана през 2011 г., когато увеличението е 105 % спрямо 2009 г. Промишлеността на Съюза обаче не успява да се възползва в пълна степен от това увеличение на потреблението. Общите ѝ продажби нарастват значително до 2011 г., но с по-бавни темпове от пазара. След това през РП се наблюдава спад като цяло. Пазарният дял на промишлеността на Съюза намалява непрекъснато през разглеждания период, като през РП достига намаление от 25,7 % спрямо 2009 г. (- 15,8 % спрямо 2011 г.). Обратно на това пазарният дял на Китай, както и обемът на неговите продажби се увеличават значително, дори когато потреблението намалява в периода от 2011 г. до РП, което води до увеличение от 68,4 % за този период и общо увеличение от 321 % за целия период. През разглеждания период е регистрирано увеличение на китайския внос с 596 %.
(296)
Тъй като потреблението на Съюза се увеличава през разглеждания период, неговата промяна е от такова естество, че подсилва причинно-следствената връзка между увеличаващия се субсидиран внос и понесената от промишлеността на Съюза вреда, и само по себе си не е причина за нанасяне на вреда на промишлеността на Съюза. Освен това дори през РП, когато потреблението намалява, китайският субсидиран внос успява да увеличи още повече своя пазарен дял за сметка на промишлеността на Съюза.
(297)
След оповестяването няколко страни заявиха, че вредата, понесена от промишлеността на Съюза, се дължи на спад в потреблението на Съюза. Според тях това е единственият фактор, който изглежда регистрира спад за първи път през 2012 г. и който може да бъде разумно свързан с вредата, макар че вносът от Китай още през 2011 г. е бил на цени, сравними с тези през 2012 г.
(298)
Действително през 2012 г. потреблението спада в сравнение с предходните години. Анализът на Комисията обаче обхваща интервала от време от началото на разглеждания период (през 2009 г.) до края на РП, като през този период потреблението на Съюза нараства общо с 65 %. През разглеждания период пазарният дял на промишлеността на Съюза отбелязва постоянен и значителен спад, т.е. общо с 25,7 %, докато пазарният дял на китайския внос се увеличава с 321 %. През разглеждания период е регистрирано увеличение на китайския внос с 596 %.
(299)
Освен това през РП потреблението на Съюза остава на ниво, сравнимо с това от 2010 г., като, както е посочено в таблица 10 по-горе, 2010 г. е годината, през която промишлеността на Съюза постига разумна печалба. Поради това спадът в потреблението на Съюза през РП не би могъл сам по себе си да доведе до загубите, понесени от промишлеността на Съюза през РП. Освен това пазарният дял на промишлеността на Съюза намалява с 26,6 % между 2010 и 2012 г., докато пазарният дял на китайския внос се е увеличил с 318 % през същия период. На последно място, ако спадът в потреблението през РП е причинил вредата, понесена от промишлеността на Съюза, този спад е трябвало да се отрази и на китайския внос. Случаят обаче явно не е такъв. Напротив, през РП китайският внос е нараснал значително както в количествено изражение, така и по отношение на пазарния дял.
(300)
С оглед на гореизложеното Комисията отхвърля това твърдение. Поради това Комисията стигна до заключението, че намалението на потреблението през РП не е прекъснало причинно-следствената връзка между субсидирания внос и понесената от промишлеността на Съюза вреда.
(301)
По отношение на производствения капацитет на промишлеността на Съюза, посочен в таблица 4, неговото увеличение очевидно следва тенденцията за увеличаване на потреблението на Съюза до 2011 г. Разследването разкри, че главната причина за увеличението на производствения капацитет с 12,5 % между 2011 г. и края на РП е навлизането на пазара на слънцезащитно стъкло на едно конкретно дружество, докато производственият капацитет на всички останали дружества на пазара бележи леко намаление през същия период. Вследствие на това като цяло тенденцията в развитието на капацитета на промишлеността на Съюза е следвала развитието на потреблението на Съюза. Поради това Комисията смята, че големият производствен капацитет на промишлеността на Съюза, който е бил висок още в началото на разглеждания период и остава висок и през РП, не е в състояние да наруши причинно-следствената връзка между субсидирания внос и вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
(302)
След оповестяването няколко страни заявиха, че Комисията не е взела под внимание твърдяния излишък на производствени мощности като важна причина за вредата. През разглеждания период увеличението на капацитета не е можело да бъде оправдано с увеличението на потреблението, тъй като промишлеността на Съюза винаги се е сблъсквала със сериозна пропаст между производствения капацитет и потреблението, което, по тяхно мнение, не е икономически изгодно. Една страна освен това заяви, че обстоятелството, че е имало нов участник на пазара между 2011 г. и края на РП, е допринесло за понесената вреда, тъй като е повишило конкуренцията на вътрешния пазар.
(303)
Страните също така изтъкнаха, че намаляващото потребление на Съюза и растящият производствен капацитет, в съчетание със спад в продажбите за износ, са довели до ниско ниво на използване на производствения капацитет. Това слабо използване на капацитета е причинило високите фиксирани разходи, които, по мнение на въпросната страна, са се отразили особено неблагоприятно на промишлеността на Съюза, ангажирана с производството на слънцезащитно стъкло.
(304)
Комисията отбелязва, че нивото на капацитета на цялата промишленост на Съюза винаги е надвишавало общото потребление на Съюза през целия разглеждан период. Това обаче не е попречило на включените в извадката дружества от промишлеността на Съюза да реализират печалба през двете години, предшестващи РП, докато те са понесли значителни загуби в размер на 14,5 % само през ПР.
(305)
Освен това капацитетът на включените в извадката производители от Съюза бележи увеличение от само 4 % между 2010 и 2011 г. и от 2,6 % между 2011 г. и РП, което води до скромно по размер общо увеличение с 6,7 % между 2010 г. и РП.
(306)
Следователно разликата между потреблението и капацитета е съществувала през целия разглеждан период и, макар да е била по-подчертана през РП, с нея не може да се обяснят огромните загуби, понесени от включените в извадката дружества през РП. Вследствие на това Комисията отхвърля твърдението, че нивото на капацитета на промишлеността на Съюза не е икономически целесъобразно.
(307)
Що се отнася до твърдението, че новият участник през 2012 г. е допринесъл за вредата, понесена от промишлеността на Съюза, Комисията желае да отбележи, че този нов участник, макар да е разполагал с висок капацитет, е имал много ограничено производство и обем на продажбите - от порядъка на 2 % от общия обем на продажбите на ЕС - през РП. В резултат на това неговото навлизане на пазара почти не е дало отражение върху резултатите на промишлеността на Съюза като цяло, с изключение на това, че е довело до значително завишаване на данните за нейния капацитет и за използването на този капацитет. Действително, ако не се вземат под внимание данните за това дружество, капацитетът на всички останали производители от Съюза всъщност е намалял между 2011 и 2012 година.
(308)
Разследването не потвърди, че секторът за производство на слънцезащитно стъкло е силно засегнат от фиксираните разходи. Всъщност средните фиксирани разходи на включените в извадката производители от Съюза са били от порядъка на 25-35 % от общия размер на производствените разходи през РП. През предходните 2010 и 2011 г. делът на фиксираните разходи е малко по-нисък, но все пак остава в същия диапазон. Това ясно показва, че големият капацитет през РП очевидно е оказал определено въздействие върху себестойността на продукцията, но това въздействие не е било значимо и не може да обясни тежките загуби, понесени през РП, по-специално в сравнение с печалбата, реализирана през предходните години. Освен това, независимо от регистрирания спад в използването на капацитета на включените в извадката производители от Съюза в сравнение с предходните години, то все още беше на ниво 65 % през РП.
(309)
И на последно място, в своя анализ Комисията също така взе под внимание обстоятелството, че инсталираните мощности могат да се пригодят за производството на други видове стъкло, които не попадат в обхвата на настоящото разследване. В съответствие с това, включително по причина на горното обстоятелство, Комисията не е съгласна с твърдението на заинтересованата страна, че инсталираните крупни мощности не са икономически целесъобразни.
(310)
С оглед на гореизложеното Комисията отхвърля твърденията на страната и повторно заявява, че динамиката на потреблението, капацитета и използването на капацитета през разглеждания период, анализирана както самостоятелно, така и по съвкупност, не е от такова естество, че да наруши установената причинно-следствена връзка между съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза, и субсидирания внос.
2.4. Тенденции по отношение на слънчевите модули
(311)
Съгласно информацията, с която Комисията разполага (20), около 80-85 % от продажбите на слънцезащитно стъкло са за производители на слънчеви модули (кристални силициеви фотоволтаични модули и тънкослойни фотоволтаични модули), а около 15-20 % от продажбите са за производители на слънчеви плоски термични колектори за генериране на гореща вода. Следователно наблюдаваните тенденции по отношение на слънчевите модули оказват голямо въздействие върху потреблението на слънцезащитно стъкло.
(312)
След оповестяването две от страните изтъкнаха, че, в допълнение към развитието на потреблението на разглеждания продукт, вредата, понесена от промишлеността на Съюза, е причинена и от спада в потреблението на слънчеви модули и загубите, понесени от този сектор в края на 2011 г. и началото на 2012 г. Твърди се, че въздействието на финансовите затруднения, изпитани от производителите на слънчеви панели на пазара на слънцезащитно стъкло, е започнало да се проявява в края на финансовата 2011/2012 година поради необходимия интервал от време между двете събития.
(313)
Потреблението на слънчеви модули се увеличава непрекъснато през посочения период, т.е. 2009-2012 г., и въпреки че през 2012 г. се наблюдава намаление, потреблението остава с 221 % по-високо спрямо нивото от 2009 г. и с 44 % по-високо от това през 2010 г. (21) Освен това бе установено, че макар търсенето на модули в Съюза първоначално да се създава от схемите за финансово подпомагане - предимно преференциалните цени (ПЦ), не е възможно да се направи заключението, че орязването на ПЦ (в края на 2011 г. и началото на 2012 г.) е нарушило причинно-следствената връзка между субсидирания внос и вредата (22). Това се дължи на факта, че търсенето на слънчеви модули остава сравнително високо през същия период 2009-2012 г.
(314)
Вследствие на това потреблението на слънчеви модули, а оттам и търсенето на слънцезащитно стъкло остават на високо ниво през разглеждания период. Лекото намаление на това търсене през 2012 г. не може да се разглежда само по себе си като фактор от такова естество, че да наруши установената причинно-следствена връзка между субсидирания внос от КНР и съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза.
(315)
Аналогично на горното заключение, предвид това че търсенето на слънчеви модули се е запазило на сравнително високо равнище през периода 2009-2012 г. и че търсенето на слънцезащитно стъкло е нараснало с 65 % през същия период, въздействието на потреблението на слънцезащитно стъкло върху влошаването на финансовото състояние на производителите на слънчеви модули в края на 2011 и началото на 2012 година не може да се разглежда само по себе си като фактор от такова естество, че да наруши установената причинно-следствена връзка между субсидирания внос на слънцезащитно стъкло от КНР и съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза.
(316)
С оглед на гореизложеното Комисията потвърждава, че развитието на потреблението на слънчеви модули не може да се разглежда само по себе си като фактор от такова естество, че да наруши установената причинно-следствена връзка между субсидирания внос на слънцезащитно стъкло от КНР и съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза.
3. Заключение
(317)
При разследването бе установена причинно-следствена връзка между съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза, и субсидирания внос от КНР. Комисията анализира други евентуални причини за вредата, като например вноса от други трети държави, износа на промишлеността на Съюза, промените в моделите на потребление и на производствения капацитет или състоянието на пазара на някои от потребителите на разглеждания продукт. Никоя от тези причини - анализирани поотделно или заедно, не може да се разглежда сама по себе си като фактор от такова естество, че да наруши установената причинно-следствена връзка между субсидирания внос от КНР и съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза.
(318)
Въз основа на гореизложения анализ, който ясно разграничи и отдели въздействието на всички известни фактори върху състоянието на промишлеността на Съюза от вредоносния ефект на субсидирания внос, бе направено заключението, че субсидираният внос от засегнатата държава е причинил съществена вреда на промишлеността на Съюза по смисъла на член 8, параграф 6 от основния регламент.
(319)
След РП няколко производители на слънцезащитно стъкло обявиха публично спирането на тяхната производствена дейност, което неизбежно преобразува значителен оперативен капацитет в неизползван капацитет. Това допълнително засилва причинно-следствената връзка, установена по-горе, и показва опустошителните последици от субсидирания внос върху промишлеността на Съюза.
Е. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
(320)
В съответствие с член 31 от основния регламент Комисията провери дали въпреки временното заключение за субсидиране, причиняващо вреда, приемането на мерки в конкретния случай ясно не е в интерес на Съюза. Анализът на интереса на Съюза се основава на преценка на съвкупността от различните намесени интереси, включително тези на промишлеността на Съюза, вносителите, доставчиците на суровини и ползвателите на разглеждания продукт.
1. Интерес на промишлеността на Съюза
(321)
През РП промишлеността на Съюза е пряк работодател на около 860 души, заети в производството и продажбата на сходния продукт. При разследването беше установено, че през разследвания период промишлеността на Съюза понася съществена вреда, причинена от субсидирания внос от засегнатата държава. Някои производители от Съюза са принудени да закрият производствените си мощности, а други са изправени пред неплатежоспособност (23). При липсата на мерки е твърде вероятно икономическото състояние на промишлеността на Съюза да се влоши допълнително.
(322)
Очаква се с налагането на антисубсидийни мита да се отстранят последиците от вредоносното субсидиране и да се възстановят условията за лоялна търговия на пазара на Съюза, което ще позволи на промишлеността на Съюза да формира цените на сходния продукт така, че те да отразяват производствените цени, като по този начин тя ще подобри своята рентабилност. Може да се очаква също така налагането на мерки да позволи на промишлеността на Съюза да си възвърне поне част от изгубения през разглеждания период пазарен дял, което ще окаже положително въздействие върху цялостното ѝ финансово състояние.
(323)
Освен това промишлеността на Съюза би следвало да получи по-добър достъп до капитал и да продължи да инвестира в научноизследователска и развойна дейност и иновации на пазара на слънцезащитно стъкло.
(324)
На последно място, има вероятност производителите от Съюза, които са били принудени да прекратят производството си вследствие на натиска на китайския субсидиран внос, да възобновят своята стопанска дейност. Като цяло при този сценарий ще бъдат гарантирани не само съществуващите работни места, но е много вероятно да настъпи и по-нататъшно разрастване на производството и повишаване на заетостта.
(325)
В случай че мерките не бъдат наложени, се очакват нови загуби на пазарен дял с допълнително влошаване на рентабилността на промишлеността на Съюза. Това положение ще стане нетърпимо в краткосрочен до средносрочен план. Вследствие на това, освен големия брой вече напуснали пазара производители от Съюза, и други производители могат да изпаднат в неплатежоспособност, което в краткосрочен до средносрочен план вероятно би довело до изчезването на промишлеността на Съюза със съответното значително отражение върху съществуващите работни места.
(326)
Това наложи извода, че налагането на антисубсидийни мита би било в интерес на промишлеността на Съюза.
2. Интерес на несвързаните вносители и търговци
(327)
Основната стопанска дейност на двамата оказали съдействие вносители е търговия с разглеждания продукт. И двамата вносители бяха диверсифицирали своите източници за доставка на разглеждания продукт, т.е. те го доставяха не само от КНР, но и от Съюза и от трети държави.
(328)
Изказано беше твърдението, че налагането на мерките по отношение на разглеждания продукт би се отразило неблагоприятно върху стопанската дейност на вносителите. На първо място бе отбелязано, че налагането на мита не би следвало да доведе до премахване на целия внос от КНР. На второ място, въпреки че може да се очаква налагането на мерки да има неблагоприятно въздействие върху финансовото състояние на онези вносители, които внасят продукция единствено от КНР, предвид възможността за доставки от трети държави, от вносителите може да се очаква при необходимост да бъдат гъвкави и да преориентират източниците си на доставка.
(329)
Поради това се стигна до заключението, че налагането на мерки на предложеното равнище би могло да има известно неблагоприятно въздействие върху състоянието на несвързаните вносители на разглеждания продукт, но че неговото въздействие се смекчава от факта, че вносителите и търговците могат да използват други източници на доставки както от трети държави, така и от промишлеността на Съюза, която е в състояние да увеличи производството си, като при всички случаи въздействието на мерките не би надхвърлило мащаба на благоприятното въздействие върху другите заинтересовани страни.
3. Интерес на доставчиците на суровини
(330)
Нито един доставчик на суровини не съдейства при разследването. Поради липсата на данни от такива доставчици няма основание да се смята, че налагането на мерки би било в противоречие с интересите на тези страни.
4. Интерес на ползвателите
(331)
Всички отзовали се ползватели са производители на слънчеви модули и/или на термични колектори. Трима ползватели изразиха подкрепа за налагането на антисубсидийни мита, като изтъкнаха, че промишлеността на Съюза произвежда слънцезащитно стъкло с по-добро качество, което невинаги може да бъде доставено от китайските дружества. За разлика от тези ползватели, трима други ползватели се противопоставиха на налагането на антисубсидийни мерки. Според тези ползватели налагането на антисубсидийни мита би оказало неблагоприятно въздействие върху тяхната стопанска дейност. Те очакват да не са в състояние да прехвърлят увеличението на цените към крайните потребители предвид тежкото положение на промишлеността за слънчеви модули.
(332)
Съгласно предоставената от ползвателите информация слънцезащитното стъкло представлява едва около 6-8 % от общите разходи за слънчевите модули. Поради това слънцезащитното стъкло представлява само ограничена част от разходите и от крайната стойност на фотоволтаичните модули. Освен това може да се изчисли, че ако се наложат антисубсидийни мита върху внасяното от КНР слънцезащитно стъкло, въздействието върху общите разходи за слънчевите модули би трябвало да е по-малко от 1 %. Това се дължи главно на факта, че оказалите съдействие ползватели купуват значителни количества слънцезащитно стъкло от производители от Съюза.
(333)
Следователно въпреки че евентуалното налагане на антисубсидийни мита най-вероятно ще увеличи леко цените на влаганите материали за слънчеви модули, то не би следвало да окаже значително неблагоприятно въздействие върху разходите и крайните цени на слънчевите модули, произвеждани от промишлеността на Съюза.
(334)
Освен това някои от ползвателите вече имат други източници на доставка, като например Турция и Индия, които няма да бъдат неблагоприятно засегнати от налагането на антисубсидийни мита. Другите ползватели също могат да преминат към други източници на доставка - или от трети държави, или от промишлеността на Съюза.
(335)
Предвид изложеното по-горе Комисията отхвърли представените от някои от ползвателите аргументи срещу налагането на мерки.
5. Съображения, свързани с конкуренцията
(336)
Един от вносителите заяви, че след като някои от производителите от Съюза участват в световен картел за плоско стъкло (слънцезащитното стъкло е един от видовете му) и през 2007 г. са били санкционирани от Европейската комисия, те използват антисубсидийната процедура като средство да си възстановят понесените загуби, свързани със санкции за картела и загубения пазарен дял в Съюза. Освен това ако достъпът до пазара на Съюза бъде ограничен посредством антисубсидийни мита, производителите от Съюза ще бъдат по-силно мотивирани да участват в картел или други форми на антиконкурентно поведение по отношение на продукти с малки възможности за икономии от мащаба в Съюза, като например продуктите за домашно обзавеждане.
(337)
Тези аргументи трябваше да бъдат отхвърлени. На първо място, Комисията отбелязва, че картелът е спрял да развива дейност през 2007 г. Поради това резултатите от дейността на картела в миналото не оказват никакво въздействие върху промишлеността на Общността през разглеждания период. Второ, нито един от включените в извадката производители от Съюза не е бил част от картела, както и нито един от настоящите производители от Съюза, регистрирали най-голям обем на продажбите. На трето място - не се очаква евентуалното налагане на антисубсидийни мита да окаже каквото и да било въздействие върху конкурентното поведение на промишлеността на Съюза, тъй като от една страна то няма да промени структурата на пазара на Съюза, а от друга страна дружествата имат общо задължение да спазват приложимите правила на Съюза и национални правила за конкуренцията, независимо от това дали са наложени мита.
(338)
Един от вносителите изтъкна също така, че налагането на мита би оказало неблагоприятно въздействие върху пазара на Съюза за противоотражателно покритие на слънцезащитното стъкло. Твърди се, че производителите от Съюза разполагат с господстващо положение на този пазар, който вносителят определя като свързан пазар, и налагането на мерки би укрепило тяхното положение в ущърб на конкурентните доставчици на противоотражателно покритие. Освен това бе заявено, че вносителите се сблъскват с трудности по отношение на получаването поръчки от производителите от Съюза или осигуряването на навременни доставки по тези поръчки на разумни цени.
(339)
Пазарът на противоотражателно покритие попада в обхвата на разследването и не се разглежда като свързан пазар. Разследването показа, че през РП производителите от Съюза действително са продължили да бъдат конкурентни в тази пазарна ниша независимо от относително по-високите начислявани от тях цени, тъй като техните продукти с покритие имат конкурентно предимство по качество на пазара. Не бяха представени доказателства обаче, че промишлеността на Съюза не би била в състояние да посрещне евентуално увеличеното търсене на слънцезащитно стъкло с противоотражателно покритие. Следователно този аргумент следва да бъде отхвърлен.
(340)
Що се отнася до твърденията, че производителите от Съюза са отказвали предоставянето на поръчки или извършването на навременна доставка на разумни цени, се отбелязва, че всеки производител има пълното право да определя своята търговска стратегия, доколкото съответният производител или съответните производители не се ползват от еднолично или съвместно господстващо положение на съответния пазар. На пазара на Съюза е налице достатъчна степен на конкуренция, за да са възможни смяната и/или диверсифицирането на доставчиците. Поради това този аргумент също следва да бъде отхвърлен.
6. Заключение относно интереса на Съюза
(341)
Предвид изложеното по-горе бе направено заключението, че въз основа на оценката на различните интереси, взети като цяло, интересът на Съюза изисква да се наложат окончателни мерки върху вноса на слънцезащитно стъкло с произход от КНР.
З. ИЗРАВНИТЕЛНИ МЕРКИ
(342)
Предвид направените заключения по отношение на субсидирането, вредата, причинно-следствената връзка и интереса на Съюза следва да бъдат наложени окончателни изравнителни мерки, за да се предотврати причиняването на допълнителна вреда за промишлеността на Съюза от субсидирания внос.
1. Равнище на отстраняване на вредата
(343)
За да се определи равнището на мерките, бяха взети предвид установеният процент на субсидията и необходимият размер на митото с цел да се отстрани вредата, понесена от производителите от Съюза, без да се надхвърля установеният процент на субсидията.
(344)
При изчисляване на размера на митото, необходимо за отстраняване на последиците от вредоносното субсидиране, бе счетено, че всички мерки следва да предоставят възможност на промишлеността на Съюза да покрива своите производствени разходи и да реализира печалба преди облагане с данъци, каквато с основание може да се очаква да бъде реализирана при продажбата на сходен продукт в Съюза от предприятие в този сектор при нормални условия на конкуренция, т.е. при отсъствие на субсидиран внос.
(345)
Марж на печалбата в размер на 8,3 % от оборота се счита за приемлив минимум, който промишлеността на Съюза е можела да очаква да реализира при липса на вредоносно субсидиране. Този марж на печалбата се основава на средната печалба, реализирана от включените в извадката производители от Съюза през 2010 г., когато вносът на разглеждания продукт е бил все още малък и поради това не е бил в състояние да наруши нормалните условия на конкуренция.
(346)
На тази основа бе изчислена цена, която не причинява вреда, на сходния продукт за промишлеността на Съюза. Невредоносната цена бе получена чрез прибавяне на споменатия по-горе марж на печалбата от 8,3 % към производствените разходи през РП на включените в извадката производители от Съюза.
(347)
Необходимото увеличение на цената впоследствие бе определено въз основа на сравнение на среднопретеглената цена на вноса на включените в извадката оказали съдействие производители износители в КНР, установена с цел изчисляването на подбиването на цената, надлежно коригирана за разходите по вноса и митата, и среднопретеглената стойност на ненанасящата вреда цена на сходния продукт, продаван от включените в извадката производители в Съюза на пазара на Съюза по време на РП. Всяка разлика, произтичаща от това сравнение, след това бе изразена като процент от средната CIF стойност на вноса.
(348)
След оповестяването една страна оспори маржа на печалбата, който беше използван като целева печалба. Тя заяви, че Комисията следва да вземе предвид всички останали фактори, които са повлияли върху рентабилността през РП. Страната заяви, че разумната целева печалба не може да бъде по-висока от 5 %.
(349)
Комисията отхвърля горното твърдение по следните причини. Използваната целева печалба не се основава на приблизителна оценка, а на действително реализирана печалба от промишлеността на Съюза преди причиненото от китайския субсидиран внос нарушение на конкуренцията. Комисията счита тази печалба за разумна и взе под внимание обстоятелството, че състоянието на пазара не се е отличавало съществено от това през РП, като се остави настрана въздействието на китайския субсидиран внос. Изявлението на страната в тази връзка, според което потреблението през 2010 г. е било много по-високо отколкото през 2012 г., не отговаря на фактическото положение. Както е посочено и в раздел Д.2.3 по-горе, потреблението през 2010 г. беше на сходно равнище с това през 2012 г. Също така, в течение на 2010 г. промишлеността на Съюза изграждаше допълнителни мощности с оглед на очакваното силно нарастване на търсенето, което се отрази неблагоприятно на нейната печалба през същата година. И на последно място, предложената целева печалба от 5 % е произволно избрана, тъй като не се основава на никакви данни или реални изчисления, и поради това се отхвърля.
2. Мерки
(350)
Предвид изложеното по-горе и в съответствие с член 15 от основния регламент върху вноса на слънцезащитно стъкло с произход от КНР следва да бъдат наложени окончателни изравнителни мерки на равнището на по-ниската от двете стойности - маржа на субсидията или маржа на вредата, в съответствие с правилото за по-ниското мито. В конкретния случай митническата ставка следва да бъде определена съответно на равнището на установения процент на субсидиите.
(351)
Като се има предвид високата степен на съдействие на китайските производители износители, митото за „всички останали дружества“ бе определено на равнището на най-високото мито, което ще бъде наложено на дружествата, включени в извадката или оказали съдействие при разследването. Митото за „всички останали дружества“ ще се прилага за дружествата, които не са оказали съдействие при разследването.
(352)
Ставката на окончателното мито за оказалите съдействие невключени в извадката китайски дружества, посочени в приложението, се определя като среднопретеглена ставка от ставките за включените в извадката дружества.
(353)
Въз основа на посоченото по-горе размерът на митата, които ще бъдат наложени, се определя, както следва:
Наименование на дружеството
Марж на субсидията
Марж на вредата
Изравнително мито
Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd
3,2 %
39,3 %
3,2 %
Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd
17,1 %
26,2 %
17,1 %
Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd
12,8 %
42,1 %
12,8 %
Henan Yuhua New Material Co., Ltd
16,7 %
17,1 %
16,7 %
Други оказали съдействие дружества, посочени в приложение I
12,4 %
33,2 %
12,4 %
Всички други дружества
17,1 %
42,1 %
17,1 %
(354)
Гореизложените изравнителните мерки са установени под формата на адвалорни мита, т.е. пропорционално на стойността на вноса.
(355)
Индивидуалните ставки на изравнителното мито за дружествата, посочени в настоящия регламент, са установени въз основа на констатациите от настоящото разследване. Ето защо те отразяват състоянието в момента на разследването, що се отнася до подбраните в извадката дружества, като средната стойност на митническите ставки, наложени върху тях, е приложена към оказалите съдействие дружества, които не бяха избрани за участие в извадката.
(356)
Тези ставки на митото (за разлика от митото, приложимо в национален мащаб за „всички останали дружества“) се прилагат изключително за вноса на продукти с произход от засегнатата държава и произведени от тези дружества, и следователно - от посочените по-горе конкретни правни субекти. Внасяните продукти, произведени от което и да е друго дружество, което не е конкретно посочено в член 1, включително от субекти, свързани с конкретно посочените дружества, не могат да се ползват от тези ставки и подлежат на обмитяване по ставката, приложима за „всички останали дружества“.
(357)
Всяко искане за прилагането на индивидуална ставка на изравнително мито (напр. след промяна на наименованието на правния субект или след създаването на нови структури за производство или за продажба), следва да се изпраща до Комисията заедно с цялата имаща отношение информация, по-специално всяка промяна в дейността на дружеството, свързана с производството и продажбите на местния пазар и за износ, която произтича например от споменатата промяна на наименованието или от споменатата промяна на субектите за производство и продажба. При необходимост след това регламентът ще бъде съответно изменян чрез актуализиране на списъка на дружествата, към които се прилагат индивидуални митнически ставки.
(358)
С цел да се гарантира правилното прилагане на изравнителното мито, нивото на остатъчното мито следва да се прилага не само за неоказалите съдействие производители износители, но и за онези производители, които не са имали никакъв износ за Съюза през РП, освен ако са оказали съдействие на разследването.
(359)
След оповестяването жалбоподателят заяви, че адвалорните антидъмпингови и изравнителни мита не са ефективни и поиска Комисията да наложи мерки под формата на минимална вносна цена (МВЦ). Освен това няколко ползватели също предложиха да се използва МВЦ. Причините, изтъкнати от страните, както и причините, поради които Комисията е отхвърлила тези искания, са изложени в съображения 144-168 от Регламент за изпълнение (ЕС) № 470/2014 на Комисията (24) („регламента за окончателните антидъмпингови мерки“).
(360)
След оповестяването тримата включени в извадката производители износители и Henan Yuhua предложиха да поемат ангажименти за спазване на минимален ценови праг под формата на МВЦ. Комисията отхвърли предложените гаранции поради причините, изложени в съображения 172-179 от регламента за окончателните антидъмпингови мерки.
(361)
Мерките, предвидени в настоящия регламент, са в съответствие със становището на комитета, създаден съгласно член 25, параграф 1 от основния регламент,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. Налага се окончателно изравнително мито върху вноса на слънцезащитно стъкло, състоящо се от закалено плоско калциево-натриево силикатно стъкло, със съдържание на желязо не по-малко от 300 ppm, коефициент на пропускане за слънчева светлина над 88 % (измерено по AM1.5 300-2 500 nm), устойчивост на нагряване до 250 °C (измерено по EN 12150), устойчивост на температурни амплитуди от Δ 150 K (измерено по EN 12150) и механична якост от 90 N/mm2 или повече (измерено по EN 1288-3), класирано понастоящем в код по КН ex 7007 19 80 и с произход от Китайската народна република. Слънцезащитното стъкло с нанесено покритие (едно- или двулицево покритие), се класира в код по ТАРИК 7007198019, а слънцезащитното стъкло без покритие се класира в код по ТАРИК 7007198011.
2. Ставките на изравнителното мито, приложими към нетната цена франко границата на Съюза преди обмитяване на продукта, описан в параграф 1 и произведен от изброените в таблицата дружества, са следните:
Дружество
Изравнително мито
Допълнителен код по ТАРИК
Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd
3,2 %
B943
Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd
17,1 %
B944
Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd
12,8 %
B945
Henan Yuhua New Material Co., Ltd
16,7 %
B946
Други оказали съдействие дружества, посочени в приложение I
12,4 %
Всички останали дружества
17,1 %
B999
3. Индивидуалните ставки на изравнителното мито, определени за дружествата, посочени в параграф 2, се прилагат при представяне пред митническите органи на държавите членки на валидна търговска фактура, която отговаря на изискванията, посочени в приложение II. Ако не бъде представена такава фактура, се прилага митото, приложимо за „всички останали дружества“.
4. Освен когато е предвидено друго, се прилагат действащите разпоредби относно митата.
Член 2
Когато нов производител износител в Китайската народна република представи на Комисията достатъчно доказателства за това, че:
-
не е изнасял за Съюза описания в член 1, параграф 1 продукт през разследвания период (от 1 януари 2012 г. до 31 декември 2012 г.),
-
не е свързан с който и да било от износителите или производителите в Китайската народна република, спрямо които са наложени мерките по настоящия регламент,
-
действително е изнасял за Съюза разглеждания продукт след разследвания период, на който се основават мерките, или е поел неотменимо договорно задължение да изнесе значително количество за Съюза,
член 1, параграф 2 може да се измени, като новият производител износител се добави към списъка на оказалите съдействие дружества, които не са включени в извадката и следователно подлежат на среднопретеглената митническа ставка от 12,4 %.
Член 3
Настоящият регламент влиза в сила в деня след деня на публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Брюксел на 13 май 2014 година.
KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) Nr. 471/2014
2014 m. gegužės 13 d.
kuriuo importuojamam Kinijos Liaudies Respublikos kilmės soliariniam stiklui nustatomi galutiniai kompensaciniai muitai
EUROPOS KOMISIJA,
atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
atsižvelgdama į 2009 m. birželio 11 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 597/2009 dėl apsaugos nuo subsidijuoto importo iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių (1), ypač į jo 15 straipsnį,
kadangi:
A. PROCEDŪRA
1. Inicijavimas
(1)
2013 m. balandžio 27 d. Europos Komisija (toliau - Komisija) Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje paskelbė inicijuojanti antisubsidijų tyrimą dėl į Europos Sąjungą importuojamo Kinijos Liaudies Respublikos (toliau - KLR arba Kinija) kilmės soliarinio stiklo (toliau - pranešimas apie inicijavimą) (2).
(2)
Tyrimas inicijuotas 2013 m. kovo 14 d. Komisijai gavus skundą, kurį gamintojų, kurie pagamina daugiau nei 25 % viso soliarinio stiklo Sąjungoje, vardu pateikė ES ProSun Glass (toliau - skundo pateikėjas). Skunde pateikti soliarinio stiklo subsidijavimo ir dėl to daromos materialinės žalos prima facie įrodymai, kurių, Komisijos nuomone, pakako tyrimo inicijavimui pagrįsti.
(3)
Prieš inicijuodama tyrimą ir vadovaudamasi Reglamento (EB) Nr. 597/2009 (toliau - pagrindinis reglamentas) 10 straipsnio 7 dalimi, Komisija pranešė Kinijos Liaudies Respublikos Vyriausybei (toliau - KLR Vyriausybė) gavusi tinkamais dokumentais pagrįstą skundą, kuriame teigiama, kad dėl subsidijuoto KLR kilmės soliarinio stiklo importo Sąjungos pramonei daryta materialinė žala. Komisija pakvietė KLR Vyriausybę konsultuotis, kad būtų išsiaiškinta su skundo turiniu susijusi padėtis ir priimtas abi šalis tenkinantis sprendimas.
(4)
KLR Vyriausybė šį kvietimą priėmė ir buvo surengtos konsultacijos. Per konsultacijas nepavyko priimti abi šalis tenkinančio sprendimo. Tačiau Komisija deramai atsižvelgė į KLR Vyriausybės pateiktas pastabas dėl skunde išvardytų schemų. Po konsultacijų KLR Vyriausybė pateikė pastabų.
2. Kartu vykdomas antidempingo tyrimas
(5)
2013 m. vasario 28 d. Komisija Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje (3) paskelbė inicijuojanti antidempingo tyrimą dėl į Sąjungą importuojamo KLR kilmės soliarinio stiklo.
(6)
2013 m. lapkričio 27 d. Komisija reglamentu (ES) Nr. 1205/2013 (4) importuojamam KLR kilmės soliariniam stiklui nustatė laikinąjį antidempingo muitą.
(7)
Per šį antisubsidijų ir kartu vykdomą antidempingo tyrimus atlikta žalos analizė pagrįsta tokia pačia Sąjungos pramonės apibrėžtimi, tais pačiai tipiškais Sąjungos gamintojais ir tuo pačiu tiriamuoju laikotarpiu ir, jei nenurodyta kitaip, padarytos tokios pačios išvados. Manyta, kad toks metodas tinkamas siekiant supaprastinti žalos analizę ir gauti nuoseklias abiejų tyrimų išvadas. Dėl šios priežasties atliekant abu tyrimus buvo atsižvelgta į bet kuriame iš šių tyrimų pateiktas pastabas dėl žalos.
3. Su tyrimu susijusios šalys
(8)
Komisija apie tyrimo inicijavimą oficialiai pranešė skundo pateikėjams, kitiems žinomiems Sąjungos gamintojams, žinomiems eksportuojantiems KLR gamintojams, žinomiems importuotojams, tiekėjams, platintojams, naudotojams ir žinomoms susijusioms asociacijoms, taip pat KLR valdžios institucijoms. Pranešime apie inicijavimą visos su tyrimu susijusios šalys paragintos pranešti apie save Komisijai.
(9)
Suinteresuotosioms šalims buvo suteikta galimybė raštu pareikšti savo nuomonę ir prašyti jas išklausyti per pranešime apie inicijavimą nustatytą terminą.
(10)
Savo nuomonę pareiškė skundo pateikėjai, eksportuojantys KLR gamintojai, importuotojai ir KLR valdžios institucijos. Visos suinteresuotosios šalys, pateikusios prašymą išklausyti ir jame nurodžiusios svarbias priežastis, dėl kurių reikėtų jas išklausyti, buvo išklausytos.
3.1. Atranka
(11)
Pranešime apie inicijavimą Komisija nurodė, kad pagal pagrindinio reglamento 27 straipsnį ji gali taikyti atranką ir nagrinėjimui atrinkti pagrįstą skaičių eksportuojančių KLR gamintojų, nesusijusių importuotojų ir Sąjungos gamintojų.
3.2. Sąjungos gamintojų atranka
(12)
Remdamasi didžiausia tipine panašaus produkto pardavimo per tiriamąjį laikotarpį (toliau - TL) apimtimi Komisija iš aštuonių apie save pranešusių gamintojų atrinko penkias bendroves.
(13)
Po tikrinamųjų vizitų Komisija nusprendė iš penkių atrinktų bendrovių sąrašo išbraukti vieną bendrovę, nes nustatyta, kad tai nėra tipiška Sąjungos pramonės bendrovė, kadangi ji buvo vienintelė bendrovė iš aštuonių apie save pranešusių gamintojų, kuri buvo ką tik pradėjusi veiklą. Todėl Komisija manė, kad šią bendrovę atrinkus kiltų grėsmė, jog žalos rodikliai, visų pirma pelningumo rodiklis, gali netinkamai rodyti Sąjungos pramonės būklę.
(14)
Taigi galiausiai atrinkti keturi Sąjungos gamintojai. Jų pagamintas kiekis sudarė 79 % Sąjungos pramonės Sąjungos rinkoje per TL parduoto kiekio. Todėl atrinkti gamintojai laikyti tipiškomis Sąjungos pramonės bendrovėmis.
(15)
Trys Sąjungos gamintojai, remdamiesi pagrindinio reglamento 29 straipsniu, paprašė jų tapatybę laikyti konfidencialia. Jie teigė, kad atskleidus jų tapatybę kiltų pavojus, kad jų verslo veiklai būtų padarytas didelis neigiamas poveikis. Komisija išnagrinėjo pateiktas priežastis ir sutiko su prašymu. Kadangi Sąjungoje nėra daug gamintojų, bendrajame atskleidimo dokumente jokie kiti pavadinimai nebuvo atskleisti, kad nepaaiškėtų bendrovių, kurios prašė jas laikyti konfidencialiomis, tapatybė.
(16)
Tačiau bendrovės Interfloat Corporation/GMB Glasmanufaktur Brandenburg GmbH (toliau - GMB/IF) tapatybė jau buvo viešai žinoma, nes ji paskelbė esanti viena iš skundą remiančių bendrovių. Todėl bendrajame atskleidimo dokumente buvo nurodytas šios bendrovės pavadinimas.
(17)
Be to, nekonfidencialiame pastabų dėl atskleidimo dokumente skundo pateikėjas įvardijo tris Sąjungos gamintojus, kurie pasitraukė iš šio verslo (Guardian, AGC ir Centrosolar Glass), ir ketvirtą bendrovę, kuri gerokai sumažino gamybos apimtį (Saint Gobain).
3.3. Eksportuojančių KLR gamintojų atranka
(18)
Pranešime apie inicijavimą visų eksportuojančių KLR gamintojų prašyta pranešti apie save Komisijai ir per nustatytą terminą pateikti pranešime apie inicijavimą prašomą informaciją.
(19)
Prašomą informaciją pateikė ir sutiko būti atrinkti devyni eksportuojantys gamintojai arba grupės. Bendradarbiaujančioms bendrovėms teko beveik 100 % 2012 m. soliarinio stiklo eksporto į Sąjungą, apie kurį buvo pranešta.
(20)
Pagal pagrindinio reglamento 27 straipsnį Komisija atrinko keturis eksportuojančius gamintojus arba grupes, remdamasi didžiausia tipine nagrinėjamojo produkto eksporto apimtimi, kurią būtų galima pagrįstai išnagrinėti per turimą laikotarpį. Atrinktoms bendrovėms per tiriamąjį laikotarpį teko 76 % visos nagrinėjamojo produkto eksporto į Sąjungą apimties.
(21)
Pagal pagrindinio reglamento 27 straipsnio 2 dalį Komisija visoms suinteresuotosioms šalims pranešė apie atrinktas bendroves ir paragino teikti pastabas. Jokių pastabų negauta.
3.4. Individualus nagrinėjimas
(22)
Nė vienas eksportuojantis KLR gamintojas neprašė atlikti individualaus nagrinėjimo pagal pagrindinio reglamento 27 straipsnio 3 dalį.
3.5. Nesusijusių importuotojų ir naudotojų atranka
(23)
Keturi nesusiję importuotojai pateikė prie pranešimo apie inicijavimą pridėtos atrankos formos atsakymus, o du importuotojai ir dvylika naudotojų pateikė klausimyno atsakymus. Atsižvelgiant į nedidelį bendradarbiaujančių importuotojų skaičių atranka buvo nereikalinga.
4. Klausimyno atsakymai ir tikrinamieji vizitai
(24)
Klausimynai nusiųsti KLR Vyriausybei ir atrinktiems eksportuojantiems gamintojams, atrinktiems Sąjungos gamintojams, visiems apie save pranešusiems importuotojams ir visiems apie save pranešusiems naudotojams. KLR Vyriausybei taip pat nusiųstas jai siųsto klausimyno priedėlis, kurį prašyta persiųsti KLR valstybės komerciniams bankams, per tiriamąjį laikotarpį atrinktoms bendrovėms skolinusiems lėšų. KLR Vyriausybė teigė priedėlį persiuntusi susijusiems bankams, tačiau atsakymų negavusi.
(25)
Klausimyno atsakymus pateikė keturi atrinkti eksportuojantys Kinijos gamintojai, visi atrinkti Sąjungos gamintojai, du nesusiję Sąjungos importuotojai ir 12 naudotojų.
(26)
Komisija rinko ir tikrino visą suinteresuotųjų šalių pateiktą informaciją, kuri, jos manymu, buvo reikalinga norint padaryti galutines išvadas dėl subsidijavimo, jo daromos žalos ir Sąjungos interesų. Tikrinamieji vizitai surengti šių bendrovių patalpose:
a)
eksportuojantys KLR gamintojai:
-
Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd; Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd. (Flat Solar grupė),
-
Henan Yuhua Photovoltaic New Material Co., Ltd,
-
Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd. (toliau - Xinyi PV);
b)
KLR Vyriausybė:
-
Prekybos ministerija, Pekinas,
-
Kinijos bankų reguliavimo komisija, Pekinas;
c)
Sąjungos gamintojai:
-
GMB/IF, Vokietija,
-
[slapta],
-
[slapta],
-
[slapta],
-
[slapta];
d)
nesusiję importuotojai:
-
Vetrad NV, Nyderlandai;
e)
naudotojai:
-
Sunerg Solar SRL, Italija,
-
Viessmann Faulquemont SAS, Prancūzija.
(27)
Visoms suinteresuotosioms šalims nusiųstas atskleidimo dokumentas, kuriame pateikti esminiai faktai ir aplinkybės, kuriais remdamasi Komisija pasiūlė Kinijos Liaudies Respublikos kilmės soliariniam stiklui nustatyti kompensacinius muitus. Visoms šalims pranešta apie galutinį terminą pastaboms dėl faktų atskleidimo pateikti.
(28)
Suinteresuotųjų šalių pateiktos pastabos išnagrinėtos ir prireikus į jas atsižvelgta.
(29)
KLR Vyriausybė teigė, kad šis atskleidimo dokumentas neatitiko SSKP 22 straipsnio 3 ir 5 dalyse nustatytų standartų, nes nebuvo išsamiai aprašyti tyrimą atliekančios institucijos nustatyti faktai ir išvados. Tačiau KLR Vyriausybė nepateikė jokio tariamo pažeidimo pavyzdžio. Atidžiai peržiūrėjusi dokumentą Komisija mano, kad dokumente pakanka informacijos KLR Vyriausybės teisėms į gynybą užtikrinti.
(30)
Tam tikros informacijos atskleidimo dokumente nebuvo galima pateikti, nes tai buvo konfidenciali verslo informacija ir ji buvo atskleista tik atrinktiems susijusiems eksportuojantiems gamintojams. Atrinktiems eksportuojantiems gamintojams buvo nusiųstas specialus konfidencialus atskleidimo dokumentas, kuriame pateikti skaičiavimai ir informacija apie kiekvieną kompensacinę schemą ir pagal ją suteiktą naudą, ir skirtos 25 dienos pastaboms pateikti.
5. Tiriamasis laikotarpis
(31)
Atliekant subsidijavimo ir žalos tyrimą nagrinėtas 2012 m. sausio 1 d.-2012 m. gruodžio 31 d. laikotarpis (toliau - tiriamasis laikotarpis arba TL). Tiriant žalai įvertinti svarbias tendencijas buvo nagrinėjamas laikotarpis nuo 2009 m. sausio 1 d. iki tiriamojo laikotarpio pabaigos (toliau - nagrinėjamasis laikotarpis).
B. NAGRINĖJAMASIS PRODUKTAS IR PANAŠUS PRODUKTAS
1. Nagrinėjamasis produktas
(32)
Šiame tyrime nagrinėjamas produktas - soliarinis stiklas, kurį sudaro grūdintas silikatinis lakštinis stiklas, kurio sudėtyje esančios geležies kiekis mažesnis kaip 300 ppm, laidumas saulės energijai didesnis nei 88 % (matuojant pagal AM1,5 300-2 500 nm), atsparumas karščiui yra iki 250 °C temperatūros (matuojant pagal EN 12150), atsparumas terminiam šokui yra Δ 150 K (matuojant pagal EN 12150), o mechaninis atsparumas ne mažesnis kaip 90 N/mm2 (matuojant pagal EN 1288-3) (toliau - nagrinėjamasis produktas arba soliarinis stiklas). Šiuo metu nagrinėjamojo produkto KN kodas yra ex 7007 19 80.
2. Panašus produktas
(33)
Atlikus tyrimą nustatyta, kad nagrinėjamojo produkto, KLR gaminamo ir vidaus rinkoje parduodamo produkto ir Sąjungos pramonės gaminamo ir Sąjungoje parduodamo produkto pagrindinės fizinės, cheminės ir techninės savybės ir naudojimo paskirtis yra panašios. Todėl šie produktai laikomi panašiais, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 2 straipsnio c punkte.
3. Produkto apibrėžtoji sritis
(34)
Nesusijęs importuotojas prašė į tyrimo aprėptį neįtraukti šiltnamių statybai naudojamo sodininkystei skirto stiklo ir tvirtino, kad šiltnamių statybai naudoja daug įvairaus dydžio stiklo lakštų, o soliarinis stiklas gaminamas tik tam tikro nustatyto dydžio. Importuotojas taip pat pateikė sertifikatą, iš kurio matyti, kad dalį jo importo sudaro stiklas, kurio sudėtyje esančios geležies kiekis yra didesnis kaip 300 ppm. Todėl šis importuojamas produktas nepriskiriamas produkto apibrėžtajai sričiai. Dėl kitų šio importuotojo importuojamų produktų Komisija mano, kad nepaisant skirtingų dydžių tie stiklo lakštai gali taip pat būti naudojami kaip soliarinis stiklas. Pavyzdžiui, norėdami išvengti muito, importuotojai gali užsisakyti didesnius nei reikia stiklo lakštus ir tada juos supjaustyti tik Sąjungoje. Taigi, sodininkystei skirtas stiklas, kurio sudėtyje esančios geležies kiekis yra mažesnis kaip 300 ppm, yra priskiriamas produkto apibrėžtajai sričiai.
(35)
Kitas nesusijęs importuotojas teigė, kad jo importuojamo stiklo baldams (naudojamo stiklinėms lentynoms, plokščių užpildymui, stalų paviršiams, stumdomųjų durų plokštėms, paviršių plokštėms ir kt.) techninės savybės yra tokios pačios kaip soliarinio stiklo arba labai į jas panašios, tačiau jis prašė šio produkto į tyrimo aprėptį neįtraukti dėl to, kad skiriasi galutinio naudojimo paskirtis.
(36)
Tačiau iš pateiktų įrodymų galima manyti, kad didžiosios dalies to nesusijusio importuotojo importuojamo stiklo techninės savybės nėra visai tokios pačios kaip soliarinio stiklo, kaip aprašyta pirmiau. Visų pirma, šešių rūšių importuojamo stiklo sudėtyje esančios geležies kiekis yra žymiai didesnis nei 300 ppm, o vienos rūšies importuojamo stiklo sudėtyje esančios geležies kiekis yra mažesnis nei 300 ppm, tačiau laidumas saulės energijai yra žymiai mažesnis nei 88 % - to reikia, kad stiklas būtų apibrėžiamas kaip soliarinis stiklas.
(37)
Importuotojas tvirtino, kad net jeigu tų rūšių stiklui nėra būdinga viena iš soliarinio stiklo techninių savybių, kaip aprašyta pirmiau, jis atitinka pirminį soliarinio stiklo klasifikavimo kriterijų, t. y. „grūdintas silikatinis lakštinis stiklas“. Tačiau Komisija mano, kad tyrimo aprėpčiai priskiriamas tik tų rūšių stiklas, kuris pasižymi visomis soliarinio stiklo techninėmis savybėmis. Todėl pirmiau nurodytų visų rūšių stiklas, kurį importuoja minėtas konkretus importuotojas, nepriskiriamas tyrimo aprėpčiai.
(38)
Dėl teisinio tikrumo reikėtų pažymėti, kad bet kurios rūšies sodininkystei ir baldams skirtas stiklas, kuris atitinka 32 konstatuojamojoje dalyje nustatytas technines savybes, yra priskiriamas nagrinėjamojo produkto apibrėžtajai sričiai, nes jį galima naudoti kaip soliarinį stiklą.
(39)
Po atskleidimo tas pats importuotojas tvirtino, kad soliarinio stiklo, kurį taip pat galima naudoti kaip baldams skirtą stiklą, neišbraukus iš produkto apibrėžtosios srities, bendrovėms tenka administracinė našta ir susidaro vėlavimų. Tariamai taip yra dėl to, kad kiekvieną kartą, kai Sąjungos muitinėms kyla klausimas, ar importuojamoms prekėms yra taikomos priemonės, bendrovės joms turi siųsti bandymų ataskaitas.
(40)
Komisija mano, kad šių rūšių stiklo nereikėtų išbraukti iš tyrimo aprėpties, nes soliarinis stiklas gali būti naudojamas sodininkystei ir baldams. Norint užtikrinti tinkamą Sąjungos pramonės apsaugą nuo žalingo kompensuojamų subsidijų poveikio, reikėtų vengti spragų, kuriomis pasinaudojant būtų vengiama priemonių. Tinkamos apsaugos teigiamas poveikis yra didesnis už papildomos administracinės naštos, kuri tariamai tektų susijusiam importuotojui, neigiamą poveikį.
(41)
Tas pats importuotojas taip pat tvirtino, kad į nagrinėjamojo produkto apibrėžtąją sritį nereikėtų įtraukti flotacinio stiklo, nes skiriasi jo ir valcuotojo stiklo gamybos procesas (pastarąjį importuotojas laiko vienintele soliarinio stiklo rūšimi). Importuotojas teigė, kad patalpų įrengimui skirtų flotacinio stiklo produktų negalima naudoti kaip soliarinio stiklo, todėl jie neturėtų būti priskirti tyrimo aprėpčiai. Tačiau flotacinio stiklo negalima nepriskirti tyrimo aprėpčiai, nes jis atitinka visas pirmiau nustatytas technines savybes. Be to, iš konfidencialių dokumentų, kuriuos per tyrimą pateikė suinteresuotosios šalys, matyti, kad flotacinį stiklą galima naudoti kaip soliarinį stiklą, ir jį gamina tiek Sąjungos pramonė, tiek Kinijos eksportuotojai. Tai patvirtina vieša informacija internete (5). Todėl flotacinis stiklas priskiriamas tyrimo aprėpčiai.
C. SUBSIDIJOS
1. Įvadas
(42)
Skundo pateikėjas teigė, kad KLR subsidijuoja soliarinio stiklo pramonę. Skunde pateikta prima facie įrodymų apie kelis subsidijavimo mechanizmus, įtrauktus į teisės aktus ir įvairius politikos ir planavimo dokumentus, kuriais pagrįsta šiam sektoriui skiriama valstybės parama.
(43)
Komisija peržiūrėjo ir išnagrinėjo skunde minėtus dokumentus ir papildomus atliekant tyrimą KLR Vyriausybės ir atrinktų eksportuojančių gamintojų pateiktus dokumentus ir nustatė, kad remiantis dauguma šių dokumentų KLR soliarinio stiklo pramonei sudarytos įvairių sričių lengvatinės sąlygos.
(44)
12-ajame penkmečio plane (6) KLR Vyriausybė soliarinio stiklo pramonę įtraukė į svarbiausių pramonės šakų sąrašą. KLR Vyriausybė taip pat išleido specialų politikos dokumentą 12-asis saulės fotovoltinių produktų pramonės penkmečio planas, kuriame stiklas įvardijamas fotovoltinių produktų pramonės svarbiausia papildoma medžiaga, kuri turi būti gaminama vidaus rinkoje. Plane reikalaujama, kad Vyriausybė remtų pramonės plėtrą bei technologines inovacijas ir pritrauktų lėšų šiai pramonei.
(45)
Po atskleidimo KLR Vyriausybė nesutiko su Komisijos pateikta 12-ojo penkmečio plano citata apie soliarinį stiklą. Ši pozicija atmesta, nes plane soliarinis stiklas konkrečiai minimas 9 skyriaus 6 stulpelyje „Svarbiausios gamybos plėtros sritys“. 12-ajame penkmečio plane aiškiai nustatyti KLR Vyriausybės prioritetai plano laikotarpiu, o vienas šių prioritetų - soliarinio stiklo gamyba.
(46)
Po atskleidimo KLR Vyriausybė nesutiko su Komisijos 12-ojo saulės fotovoltinių produktų pramonės penkmečio plano aiškinimu ir nurodė nepritarianti Komisijos išvadoms. Tačiau ši pozicija atmesta, nes ji akivaizdžiai prieštarauja iš kitų KLR Vyriausybės departamentų gautai informacijai. Per vizitą KLR Vyriausybėje pati Pramonės ir informacinių technologijų ministerija paaiškino, kad soliariniam stiklui taikomas šis planas ir jame ypač akcentuojamas kokybės gerinimas, nes geros kokybės soliarinis stiklas ypač svarbus saulės fotovoltinių produktų pramonės skatinimui.
(47)
Inovacijų ir naujų medžiagų svarba bendrai pažymima ir 12-ojoje pramonės technologinių inovacijų penkmečio programoje (7), kuri skirta penkmečio planui įgyvendinti, ir Ilgalaikiame mokslo ir technologijų vystymo plane (8). Dėmesys technologinėms inovacijoms reiškia ir naujų medžiagų kūrimą. Tokiu būdu konkrečiai nurodomas ir soliarinis stiklas.
(48)
Po atskleidimo KLR Vyriausybė nesutiko su Komisijos išvadomis ir teigė, kad soliarinis stiklas nepaminėtas nė viename iš tų dokumentų. Komisija pastebi, kad abu šie dokumentai parengti tam, kad aukštųjų technologijų įmonėms būtų pasiūlyta konkreti parama, kaip jau aptarta Tarybos įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 1239/2013 (9) (toliau - saulės baterijų plokščių reglamentas) 401 ir 402 konstatuojamosiose dalyse, KLR Vyriausybei pateikus tuos pačius argumentus. Abiem dokumentais įgyvendinamas 12-asis penkmečio planas ir saulės fotovoltinių produktų pramonės planas, taip pat teikiama parama aukštųjų ir naujų technologijų įmonėms, kurioms priklauso daug soliarinio stiklo gamintojų.
(49)
Valstybės tarybos sprendime Nr. 40 dėl pramoninės struktūros koregavimų skatinimo laikinųjų nuostatų skelbimo ir įgyvendinimo (kartu su pridedamomis Pramoninės struktūros koregavimų skatinimo laikinosiomis nuostatomis vadinamas Sprendimu Nr. 40) teigiama, kad KLR Vyriausybė aktyviai rems naujų energijos pramonės šakų plėtojimą ir skatins saulės energijos pramonės šakos plėtojimą (10); nurodoma visoms finansų įstaigoms kreditinę paramą teikti tik skatinamiesiems projektams (šiai kategorijai priklauso soliarinio stiklo projektai); žadama įgyvendinti „kitą lengvatinę politiką, skirtą skatinamiesiems projektams (11)“.
(50)
Po atskleidimo KLR Vyriausybė nesutiko su Komisijos pateiktu Pramoninės struktūros koregavimų skatinimo laikinųjų nuostatų 5 ir 17 straipsnių aiškinimu. KLR Vyriausybė teigė, kad 5 straipsnyje soliarinis stiklas neminimas. Tačiau straipsnyje minimas saulės energijos pramonės, kuriai reikalingas soliarinis stiklas, skatinimas, todėl Komisija mano, kad laikinosios nuostatos taikomos ir soliariniam stiklui.
(51)
KLR Vyriausybė nesutiko su tuo, kaip Komisija aiškina 17 straipsnį, kuriame teigiama, kad tik skatinamosios pramonės šakos turėtų gauti kreditinę paramą, o tai reiškia, kad tai turėtų būti daroma pagal kreditų teikimo principą, o ne lengvatiniu pagrindu.
(52)
Per atrinktų bendrovių patikrinimą ir per vizitą KLR Vyriausybėje nerasta jokių įrodymų, kad šios nuostatos būtų laikomasi. Susiję bankai atliekant tyrimą nebendradarbiavo ir šios nuostatos vykdymo patikrinti neleido. Iš tikrųjų, per tyrimą paaiškėjo, kad tam tikros įmonės gauna naudos pagal lengvatinio skolinimo politiką. Todėl Komisija atmeta KLR Vyriausybės tvirtinimą, kad soliarinio stiklo pramonei buvo skolinama pagal kreditų teikimo principus. Esmė - visos finansų įstaigos turi teikti kreditus skatinamosioms pramonės šakoms, kurioms priklauso soliarinio stiklo gamyba, ir kad tokia parama de facto skirta lengvatinėmis sąlygomis.
(53)
2011 m. Nacionalinė plėtros ir reformų komisija (NDRC) Valstybės tarybai pateikė rekomendaciją peržiūrėti Sprendime Nr. 40 pateiktą programą. Valstybės taryba paskelbė Valstybės tarybos sprendimą Nr. 9 dėl pramoninės struktūros koregavimų žinyno skelbimo ir įgyvendinimo (Sprendimas Nr. 9). Šiame dokumente KLR Vyriausybė ir viešosios įstaigos aktyviai skatinamos „orientuoti susijusių pramonės šakų plėtrą, optimizuoti pramonės struktūros modernizavimą“. Sprendimo Nr. 9 12 punkto 2 dalyje konkrečiai minimas „saulės energijos pramonei skirto ypač skaidraus flotacinio stiklo“ gamybos skatinimas.
(54)
KLR Vyriausybės priimtose Nacionalinėse vidutinio ir ilgo laikotarpio mokslo ir technologijų vystymo gairėse (2006-2020 m.) žadama „daugiausia dėmesio skirti politikos finansavimui“, „raginti finansų įstaigas teikti lengvatinę kreditinę paramą pagrindiniams nacionaliniams mokslo ir technologijų industrializacijos projektams“, „skatinti finansų įstaigas gerinti ir stiprinti finansų paslaugas aukštųjų technologijų įmonėms“ ir „įgyvendinti lengvatinę mokesčių politiką aukštųjų technologijų įmonių vystymui skatinti“.
(55)
Soliarinio stiklo gamyba atitinka aukštųjų technologijų įmonės funkcijų aprašymą, kaip matyti iš ne vieno gamintojo, kuriam suteiktas naujų ir aukštųjų technologijų gamintojo statusas, be to, tai nauja pramonės šaka tiek Kinijoje, tiek Sąjungoje. Tokiomis aplinkybėmis Komisija taip pat pabrėžia, kad viena iš atrinktų bendrovių iš Nacionalinės plėtros ir reformų komisijos (NDRC) gavo konkrečią dotaciją kaip atlygį už jos vykdomas inovacijas soliarinio stiklo srityje - tai aiškiai rodo, kad KLR Vyriausybė domisi šiuo aukštųjų technologijų sektoriumi.
(56)
Skunde teigiama, kad tariamas subsidijas sudaro C skirsnio 2 dalyje išvardytos schemos. Atlikusi atrinktų bendrovių patikrinimą KLR ir po vizito KLR Vyriausybėje Komisija analizavo šias schemas, pagal kurias atrinktos bendrovės per nagrinėjamąjį laikotarpį gavo naudos.
2. Kitos nustatytos subsidijavimo schemos
(57)
Per atrinktų bendrovių patikrinimą analizuojant jų vidinius įrašus rasta duomenų apie subsidijas, gautas iš provincijos, miesto, apskrities ar rajono valdžios institucijų. Šios subsidijos skunde nebuvo konkrečiai paminėtos. Remiantis Komisijos turima informacija neaišku, ar tai buvo ad hoc subsidijos, ar vietos subsidijų programos. Tačiau iš šių schemų vietinio pobūdžio matyti, kad nebuvo galima pagrįstai tikėtis, kad skundo pateikėjai žinotų apie šias subsidijas, todėl jos skunde konkrečiai neminimos.
(58)
Komisija siūlė surengti papildomas konsultacijas su KLR Vyriausybe dėl šių kitų su konkrečia bendrove ar vietove susijusių subsidijų, apie kurias sužinota iš atrinktų bendrovių įrašų per tikrinamuosius vizitus ir kurios nebuvo nurodytos skunde. Šias konsultacijas Komisija pasiūlė, norėdama per tyrimą užtikrinti tinkamą procesą. KLR Vyriausybė su šiuo pasiūlymu nesutiko ir teigė, kad jis neatitinka Susitarimo dėl subsidijų ir kompensacinių priemonių (SSKP).
(59)
Komisija laikosi nuomonės, kad šios kitos subsidijos yra glaudžiai susijusios su skunde ir pranešime apie inicijavimą nurodytomis tam tikrų rūšių priemonėmis ir praktika, t. y. taikant priemones už nagrinėjamąjį produktą gaunamas tokio paties tipo finansinis indėlis ir su tuo susijusi nauda, todėl šios priemonės atitinka „subsidijavimo praktikos arba tirtinos praktikos“, kurią pagal SSKP 22 straipsnio 2 dalies iii punktą reikia nurodyti pranešime apie inicijavimą, apibrėžtį. Pranešime apie inicijavimą nepateiktas išsamus schemų sąrašas - jo 3 skirsnyje rašoma: „šios subsidijos, inter alia, yra…“ Todėl Komisija priėjo prie išvados, kad šios papildomos subsidijos priskiriamos šio tyrimo aprėpčiai.
(60)
Po atskleidimo KLR Vyriausybė nesutiko su Komisijos SSKP aiškinimu ir teigė, kad, jos nuomone, Komisija neturėjo teisinio pagrindo konkrečios subsidijos vienam atrinktam eksportuojančiam gamintojui įvardyti kompensuojama, net jei ta subsidija buvo tiesiogiai susijusi su skundo pateikėjų nurodyta subsidijavimo praktika. Komisija nesutinka su KLR Vyriausybės šio aspekto SSKP aiškinimu. Skundo pateikėjams nurodžius subsidijavimo praktiką ir remiantis nacionalinių schemų pavyzdžiais, jei pagal tokią pačią subsidijavimo praktiką nustatoma, kad gaunama naudos vietos lygiu, Komisija mano, kad ji turi teisę nustatytą naudą įvardyti kompensuotina. Tiksliau tai taikoma, kai nustatytos naudos mechanizmas, pobūdis ir poveikis yra toks pat kaip kitų skunde ir pranešime apie inicijavimą jau nurodytų schemų.
3. Nebendradarbiavimas ir turimų faktų naudojimas
(61)
2013 m. gruodžio 18 d. Komisija pranešė KLR Vyriausybei, kad ketina naudotis turimais faktais, nes negavo atsakymų iš valstybės komercinių bankų, kuriems KLR Vyriausybė nusiuntė jiems skirtą klausimyno priedėlį.
(62)
2013 m. gruodžio 26 d. KLR Vyriausybė atsakė ir nesutiko su 28 straipsnio naudojimu dėl tariamų valstybės bankų, tačiau neužginčijo to, kad bankai nepateikė klausimyno atsakymų. KLR Vyriausybė taip pat nesutiko su tuo, kad šie bankai priklauso valstybei. Todėl Komisija neturėjo kitos galimybės, kaip naudotis geriausiais turimais faktais dėl informacijos, kurią turėjo pateikti valstybės komerciniai bankai.
(63)
Po atskleidimo KLR Vyriausybė nesutiko su 28 straipsnio naudojimu informacijai, kurios buvo prašyta valstybės komerciniams bankams skirtame klausimyno priedėlyje, pakeisti. Komisija neginčija, kad KLR Vyriausybė per šį tyrimą teikė informacijos, kurią Komisija analizavo ir į kurią prireikus atsižvelgė. Tačiau kai KLR Vyriausybė, valstybės komerciniai bankai ir bendrovės negalėjo pateikti informacijos, pvz., apie kreditingumą, Komisija pagal pagrindinio reglamento 28 straipsnį turėjo naudotis turimais faktais.
(64)
Siekdama padaryti išvadas dėl kitų subsidijų, kurios nebuvo konkrečiai paminėtos pranešime apie inicijavimą jas susiejant su konkrečia programa ir kurios buvo nustatytos per atrinktų eksportuojančių gamintojų tikrinamuosius vizitus, Komisija naudojosi visais turimais įrodymais. Nustatytos subsidijos atitiko pranešime apie inicijavimą aprašytas tam tikrų tipų priemones ir praktiką, todėl Komisija pasiūlė KLR Vyriausybei dar kartą konsultuotis dėl šių subsidijų, tačiau pasiūlymas nebuvo priimtas. Komisija mano, kad tos subsidijos yra glaudžiai susijusios su skunde ir pranešime nurodytomis tam tikrų tipų priemonėmis ir praktika.
(65)
Po atskleidimo KLR Vyriausybė nesutiko su Komisijos išvadomis dėl subsidijų, kurios buvo nustatytos tikrinant atrinktas bendroves, ir kitų aspektų, susijusių su subsidijavimo schemomis. Komisija norėtų patikslinti, kad tais atvejais ji netaikė 28 straipsnio. Jei bendradarbiavimo lygis buvo geras, tačiau informacijos, pvz., apie tikslų vienkartinės subsidijos išmokėjimo teisinį pagrindą, paprasčiausiai nebuvo galima pateikti, tuomet buvo remiamasi susijusios bendrovės pateiktais įrodymais, kad būtų padaryta išvada, ar subsidija buvo kompensuotina, ar ne.
(66)
KLR Vyriausybė taip pat tvirtina, kad Komisija atskleidimo dokumente nepateikė pakankamai informacijos apie tai, kada ji pagal pagrindinio reglamento 28 straipsnį naudojosi geriausiais turimais faktais. Iš esmės šiuo tvirtinimu daroma nuoroda į ankstesnių tyrimų, per kuriuos tirta ta pati subsidija, išvadų naudojimą. Tokiais atvejais Komisija nurodė tikslias susijusio reglamento konstatuojamąsias dalis ir apibendrino pateiktus argumentus.
(67)
KLR Vyriausybė pažymi, kad atskleidimo dokumente nėra nuodugniai aprašytos konkrečios vienkartinės subsidijos, apie kurias sužinota tikrinant atrinktas bendroves. Tai padaryta specialiai, siekiant apsaugoti atrinktų bendrovių Komisijai pateiktą konfidencialią verslo informaciją, todėl kitos nekonfidencialios santraukos pateikti neįmanoma. Visa konfidenciali informacija atskleista kiekvienam atskiram atrinktam eksportuojančiam gamintojui. Atrinktam eksportuojančiam gamintojui nurodžius teisinį pagrindą, tai buvo nurodoma atgal bendrovei pateikiamame atskleidimo dokumente. Bet kuriuo atveju, kai KLR Vyriausybei buvo siūlyta konsultuotis dėl šių subsidijų, jai taip pat buvo sudaryta galimybė pateikti išsamesnės susijusios informacijos, tačiau ji to nepadarė.
4. Nagrinėtos schemos
(68)
Komisija išsiuntė klausimynus KLR Vyriausybei ir atrinktiems eksportuojantiems gamintojams ir paprašė pateikti informacijos apie toliau nurodytas schemas, pagal kurias soliarinio stiklo pramonei tariamai buvo teikiamos subsidijos:
-
lengvatinis skolinimas soliarinio stiklo pramonei:
-
kredito linijos ir paskolos pagal mažų palūkanų politiką, kurias teikia valstybės komerciniai bankai ir valstybiniai plėtros bankai (12),
-
eksporto kredito subsidijų programos,
-
eksporto garantijos,
-
valstybės finansuojamas ekologiškų technologijų apdraudimas (Green express),
-
finansinė nauda, gaunama, kai patronuojančiosios bendrovės steigiamos ten, kur yra lengvatų,
-
Vyriausybės lėšomis apmokamos paskolos,
-
dotacijų programos:
-
subsidijos „Žinomiausi prekių ženklai“ ir „Kinijos prekių ženklai pasaulyje“,
-
Guangdongo provincijos pramonės internacionalizavimo fondas,
-
Vyriausybės tiekiamos prekės ir teikiamos paslaugos už mažesnį nei tinkamas atlygį:
-
stibio tiekimas,
-
energijos tiekimas,
-
žemėnaudos teisių suteikimas,
-
atleidimo nuo tiesioginių mokesčių ir mokesčių lengvatų programos:
-
atleidimas nuo pelno mokesčio arba lengvata pagal programą, pagal kurią pirmus dvejus metus atleidžiama nuo viso mokesčio, o tolesnius trejus metus jis sumažinamas per pusę,
-
pelno mokesčio lengvatos užsienio kapitalo įmonėms (UKĮ) pagal geografinę vietovę,
-
atleidimas nuo vietinio pelno mokesčio ir lengvatos našioms UKĮ,
-
pelno mokesčio lengvatos UKĮ, perkančioms Kinijoje pagamintą įrangą,
-
UKĮ mokesčio atskaita už MTTP,
-
lengvatinis pelno mokestis UKĮ, pripažintoms aukštųjų ir naujų technologijų įmonėmis,
-
mokesčių lengvatos tam tikrus projektus vykdančioms aukštųjų ir naujų technologijų įmonėms,
-
lengvatinė pelno mokesčio politika šiaurės rytų regiono įmonėms,
-
Guangdongo provincijos mokesčių programos,
-
atleidimas nuo dividendų tarp kvalifikuotų įmonių rezidenčių,
-
netiesioginio mokesčio ir importo tarifo programos:
-
atleidimas nuo PVM už naudojimąsi importuojama įranga,
-
PVM lengvatos UKĮ, įsigijusioms Kinijoje pagamintos įrangos,
-
atleidimas nuo PVM ir importo tarifo, jei įsigyjama ilgalaikio turto pagal Užsienio prekybos plėtros programą,
-
kitos subsidijos ir kitos subsidijų programos (įskaitant provincijos, miesto, apskrities ar rajono Vyriausybės institucijų programas).
5. Lengvatinės politikos paskolos, kitas finansavimas, garantijos ir draudimas
5.1. Lengvatinės paskolos
a) Įvadas
(69)
Komisija nusiuntė KLR Vyriausybei klausimyno priedėlį, kuris turėjo būti perduotas valstybės komerciniams bankams, valstybiniams plėtros bankams ir privačioms finansų įstaigoms, kurios per tiriamąjį laikotarpį skolino lėšų atrinktoms bendrovėms. KLR Vyriausybė pranešė Komisijai, kad klausimyno priedėlį išsiuntė, tačiau atsakymų negavo. Kaip nustatyta pirmiau, Komisija pranešė KLR Vyriausybei, kad dėl nebendradarbiavimo ji taikys 28 straipsnį ir naudosis turimais faktais išvadai šiuo klausimu padaryti.
b) Teisinis pagrindas
(70)
Lengvatinis skolinimas Kinijoje nustatytas toliau nurodytų teisės aktų nuostatomis. KLR komercinės bankininkystės įstatymas (bankininkystės įstatymas), 1996 m. birželio 28 d. Kinijos liaudies banko (PBOC) paskelbtos Bendrosios skolinimo taisyklės ir pirmiau nurodytas Valstybės tarybos sprendimas Nr. 40.
c) Tyrimo išvados
(71)
Per ankstesnius antisubsidijų tyrimus dėl KLR padaryta išvada, kad Kinijos bankų sistemoje dominuoja valstybės bankai arba bankai, kurių kontrolinis akcijų paketas priklauso valstybei. Abiejų tipų bankai toliau vadinami valstybės komerciniais bankais. Komisija taip pat nustatė, kad valstybės komerciniai bankai vykdo Vyriausybės institucijos funkcijas. Komisija negavo įrodymų, kad padėtis būtų pasikeitusi. Kaip pažymėta saulės baterijų plokščių reglamento (t. y. naujausio tyrimo, kuriame nagrinėjama ši tema) 161 konstatuojamojoje dalyje, penki didžiausi valstybės komerciniai bankai (Agricultural Bank of China, Bank of China, China Construction Bank, Bank of Communications ir ICBC) sudaro daugiau nei 50 % bankų sistemos pagal balanso sumą.
(72)
Remiantis turimais faktais, įskaitant saulės baterijų plokščių reglamente nustatytus faktus, išvada nesikeičia - valstybės komerciniai bankai yra valstybinės institucijos, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 2 straipsnio b dalyje ir kaip nustatyta saulės baterijų plokščių reglamento 158-168 konstatuojamosiose dalyse.
(73)
Po atskleidimo KLR Vyriausybė su šia išvada nesutiko ir tvirtino, kad Komisija nenurodė priežasčių, kodėl, jos nuomone, valstybės komerciniai bankai yra valstybinės institucijos. Komisija su šiuo tvirtinimu nesutinka, nes priežastys, kodėl valstybės komerciniai bankai yra valstybinės institucijos, yra išdėstytos saulės baterijų plokščių reglamento 158-168 konstatuojamosiose dalyse, o KLR Vyriausybė nepateikė informacijos, kuri prieštarautų geriausiems turimiems faktams. Apibendrinimas:
a)
valstybės komerciniams bankams priklauso didžiausia rinkos dalis, jie dominuoja KLR rinkoje;
b)
remiantis turimais faktais valstybės komercinius bankus kontroliuoja Vyriausybė - bankai priklauso Vyriausybei, ji atlieka bankų komercinės veiklos, įskaitant jų galimas pasiūlyti palūkanų normų ribas, administracinę kontrolę;
c)
pagal bankininkystės įstatymą ir kitus įstatymus bei teisės aktus bankai turi skolinti vadovaudamiesi nacionalinės ekonomikos poreikiais, teikti kreditinę paramą skatinamiesiems projektams ir pirmenybę teikti naujų ir aukštųjų technologijų įmonėms.
(74)
Šių konstatuojamųjų dalių išvados yra neseniai padarytos, jos paskelbtos tik 2013 m. pabaigoje, ir tai padaryta žinant apie 2013 m. liepos mėn. pasikeitusią Kinijos palūkanų normų ribų politiką.
(75)
Kaip ir per ankstesnius tyrimus, Komisija stengėsi patikrinti, koks vaidmuo finansų rinkose ir bankų sektoriuje skolinant lėšas soliarinio stiklo pramonei teko KLR Vyriausybei ir visų pirma centriniam bankui (Kinijos liaudies bankui (PBOC)). Apskritai KLR Vyriausybė ir PBOC pakankamai bendradarbiavo, tačiau PBOC nepateikė viso „Aplinkraščio dėl indėlių ir paskolų palūkanų normų koregavimo aspektų“ (Yinfa (2004) Nr. 251), kuriame nustatytos paskolų ir indėlių žemiausios ir aukščiausios palūkanų normų ribos, teksto. Aplinkraštyje komerciniams bankams (valstybės komerciniams bankams ir privatiems komerciniams bankams) ir valstybiniam plėtros bankui nustatomos tik žemiausios skolinimo palūkanų normų ribos. Aplinkraštyje nustatyta, kad lengvatinių paskolų ir paskolų, dėl kurių KLR Vyriausybė priėmė konkrečius teisės aktus, palūkanų normos negali kilti. Tiksli aukščiausia normų riba nustatyta konkrečiuose toms paskoloms taikomuose teisės aktuose.
(76)
Per Komisijos tikrinamąjį vizitą PBOC teigė to dokumento negalintis pateikti, nes jis nebuvo viešai skelbiamas banko svetainėje. Tačiau paieškojus internete buvo rasta aplinkraščio kopija su vertimu į anglų kalbą, kartu su dokumentais, kuriuos KLR Vyriausybė prieš kelis metus pateikė Australijos valdžios institucijoms (13). Neturėdama KLR Vyriausybės pateiktos oficialios kopijos, Komisija šia kopija naudojosi kaip tikra ir išsamia minėto aplinkraščio kopija.
(77)
Iš aplinkraščio matyti, kad PBOC darė poveikį paskolų, kurias per tiriamąjį laikotarpį KLR teikė valstybės komerciniai bankai, palūkanų normų nustatymui. KLR Vyriausybė paaiškino, kad 2013 m. liepos mėn. PBOC atsisakė žemiausių ir aukščiausių skolinimo palūkanų normų ribų. Į tai atkreiptas dėmesys, tačiau šių ribų atsisakyta po tiriamojo laikotarpio, todėl tai neturi poveikio padarytoms išvadoms. Bet kuriuo atveju žemiausia palūkanų normų riba, kuri buvo taikoma per tiriamąjį laikotarpį, nėra vienintelis argumentas, dėl kurio Komisija valstybės komercinius bankus laiko valstybinėmis institucijomis. Nepaisant to, vis dar galioja saulės baterijų plokščių reglamento 158-168 konstatuojamosiose dalyse padarytos išvados.
(78)
Po atskleidimo KLR Vyriausybė pateikė kelias pastabas dėl aplinkraščio YinFa (2004) Nr. 251, tačiau nepaaiškino, kodėl Komisijai nebuvo pateiktas visas šio aplinkraščio tekstas, taip pat nepatvirtino, ar Australijos valdžios institucijoms pateiktas tekstas, kurį rado Komisija, buvo tikslus. Kaip pirmiau nustatyta per saulės baterijų plokščių tyrimą, aplinkraštyje aiškiai nustatyti PBOC nurodymai bankams dėl skolinimo. Kaip nurodyta per ankstesnius tyrimus, šio aplinkraščio turinys yra svarbus siekiant suprasti KLR Vyriausybės ir PBOC vaidmenį reguliuojant bankus ir skolinimą.
(79)
Komisijos išvada lieka tokia pati kaip saulės baterijų plokščių reglamente, tiksliau: pirma, bankininkystės įstatymo 34 straipsnyje reikalaujama, kad KLR bankai paskolas teiktų atsižvelgdami į nacionalinės ekonomikos poreikius. Nacionalinės ekonomikos poreikiai nustatyti 12-ajame penkmečio plane.
(80)
Po atskleidimo KLR Vyriausybė nesutiko su Komisijos bankininkystės įstatymo 34 straipsnio aiškinimu ir nurodė, kad „šis sakinys yra dviprasmis ir pagal jį bankams nėra aiškiai nurodoma, kaip veikti. Jokiame dokumente nėra aprašyti nacionalinės ekonomikos poreikiai - nei 12-ajame penkmečio plane, nei kitame teisės akte ar sprendime“.
(81)
Šis aiškinimas skiriasi nuo KLR Vyriausybės 34 straipsnio aiškinimo saulės baterijų plokščių tyrime, kuriame sakinys apibūdinamas kaip „neutralus“. Komisija nesutinka su KLR Vyriausybės vertinimu. Komisijos nuomone ir KLR Vyriausybei neįrodžius priešingai, nacionalinės ekonomikos politika yra nustatyta 12-ajame penkmečio plane ir konkrečiame fotovoltinių produktų pramonės plane, o finansų įstaigos yra skatinamos skolinti skatinamosioms pramonės šakoms, kaip antai soliarinio stiklo pramonei.
(82)
KLR Vyriausybė atkreipė Komisijos dėmesį į kitus bankininkystės įstatymo straipsnius - 4, 5 ir 7 straipsnius, kuriais turėtų būti užtikrinta, kad paskolos teikiamos be įsikišimo ir po kredito rizikos vertinimo. Komisija pripažįsta, kad yra tokie straipsniai, tačiau pažymi, kad KLR Vyriausybė, bankai ir susijusios atrinktos bendrovės neįrodė, kad paskolos būtų suteiktos be įsikišimo (atsižvelgiant į lengvatinį skolinimą soliarinio stiklo pramonei) ir atlikus kredito rizikos vertinimą, nes nepaisant prašymų pateikti paskolų sutartis ar rizikos, įskaitant kredito reitingus, vertinimus kaip įrodymus, jie nebuvo pateikti, tai pat jie nebuvo susieti su jokiomis paskolomis, kurios buvo suteiktos kuriam nors atitinkamam eksportuojančiam gamintojui.
(83)
Antra, pagal Sprendimą Nr. 40 ir Sprendimą Nr. 9, kurie turi įstatymo galią, bankai turi teikti kreditinę paramą skatinamosioms pramonės šakoms. KLR Vyriausybė per patikrinimą Prekybos ministerijoje patvirtino, kad soliarinis stiklas priklauso skatinamosioms pramonės šakoms. Tai atitinka KLR Vyriausybės klausimyno atsakymuose pateiktą 2011 m. Pramonės struktūros koregavimų žinyną, kuriame soliarinis stiklas priskiriamas skatinamųjų produktų kategorijai.
(84)
Sprendime Nr. 40 privalomų nurodymų forma visoms finansų įstaigoms pateikiamos rekomendacijos dėl skatinamųjų pramonės šakų propagavimo ir paramos joms, o soliarinio stiklo pramonė yra skatinamoji pramonės šaka.
(85)
Po atskleidimo KLR Vyriausybė nesutiko su Komisijos atliktu Sprendimo Nr. 40 ir pridedamų teisės aktų, taip pat Sprendimo Nr. 9 poveikio vertinimu. Komisija pakartoja, kad pagal jos atliktą Sprendimo Nr. 40 ir pridedamų teisės aktų vertinimą, jais nustatomi nacionalinės ekonomikos poreikiai. Juose nustatyta strategija Vyriausybei ir finansų sektoriui, tiksliau finansų įstaigų tiesioginio skolinimo skatinamosioms pramonės šakoms, pvz., soliarinio stiklo pramonei, strategija.
(86)
KLR Vyriausybės prašyta patikslinti Valstybės tarybos sprendimo, kaip antai Sprendimo Nr. 40, teisinį statusą. Vienintelis atsakymas buvo toks, kad tai yra Valstybės tarybos teisės aktas, kuris nėra Kinijos teisės aktas. Tačiau šiam argumentui pagrįsti įrodymų nepateikta. KLR Vyriausybės paaiškinimas neatitinka viešos informacijos, pagal kurią Valstybės taryba yra aukščiausia administracinė institucija, turinti administracinę taisyklių rengimo galią. Remiantis šaltiniais Valstybės tarybos sprendimai yra teisiškai privalomos taisyklės. (14) Todėl remdamasi turimais faktais Komisija mano, kad Sprendimas Nr. 40 ir prie jo pridedami įgyvendinimo sprendimai, kaip antai Sprendimas Nr. 9, yra administraciniai teisės aktai ir atitinkamai laikomi Kinijos teisės aktais.
(87)
Todėl Komisija patvirtina saulės baterijų plokščių reglamento 191 konstatuojamoje dalyje pateiktą analizę ir padarytą išvadą, kad Sprendimas Nr. 40 ir Sprendimas Nr. 9 yra teisiškai privalomi kitoms valstybinėms institucijoms ir ekonominės veiklos vykdytojams.
(88)
Komisija taip pat analizavo, ar KLR Vyriausybė privatiems KLR bankams paveda ir (arba) nurodo teikti lengvatines paskolas soliarinio stiklo gamintojams, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto iv papunktyje.
(89)
Bankininkystės įstatymo 34 straipsnis taip pat taikomas Kinijos privatiems bankams. KLR Vyriausybė ir suinteresuotosios šalys nepateikė jokių įrodymų, kad saulės baterijų plokščių reglamento 174 konstatuojamojoje dalyje padaryta išvada dėl teisinės padėties, tiksliau kad KLR Vyriausybė privatiems bankams teikia nurodymus kaip ir valstybės bankams, nebegaliotų. Bankininkystės įstatymo 34 straipsnyje teigiama, kad bankams nurodyta „paskolas teikti atsižvelgiant į nacionalinės ekonomikos ir socialinės raidos poreikius ir laikantis valstybės pramonės politikos“ (15). Tokiomis aplinkybėmis, kaip aprašyta saulės baterijų plokščių reglamento 188 konstatuojamojoje dalyje, dėl valstybės komercinių bankų ir privačių bankų skolinimo strategijos sprendžia KLR Vyriausybė.
(90)
Po atskleidimo KLR Vyriausybė nesutiko su išvada, kad ji privatiems KLR bankams teikia pavedimus ar nurodymus, ir visų pirma nesutiko su tuo, kokį vaidmenį Komisija suteikė bankininkystės įstatymo 34 straipsniui, ir nurodė, kad „tai, kas sudaro nacionalinės ekonomikos poreikius, yra atviras klausimas aiškinimams, kurie akivaizdžiai skiriasi priklausomai nuo aiškinančio asmens ar įstaigos“.
(91)
Pažymima, kad nesutikdama su Komisijos aiškinimu KLR Vyriausybė nepateikė savo pačios teisės aiškinimo.
(92)
Tačiau Komisija tik turi nurodyti ankstesnių tyrimų išvadas ir šiuo atveju turimus faktus, kad patvirtintų išvadą, jog nacionalinės ekonomikos poreikiai yra nustatyti KLR Vyriausybės leidžiamuose planuose ir teisės aktuose, o pagal 34 straipsnį reikalaujama, kad bankai paskolas teiktų pagal šiuos nacionalinės ekonomikos poreikius, įskaitant soliarinio stiklo gamybos skatinimą.
(93)
Todėl išvada, kad KLR Vyriausybė pagal bankininkystės įstatymo 34 straipsnį paveda ir nurodo privatiems bankams teikti paskolas skatinamosioms pramonės šakoms, nesikeičia.
(94)
Todėl Komisija daro išvadą, kad KLR valstybės komerciniams bankams teikiant paskolas soliarinio stiklo gamintojams skiriamas finansinis indėlis Vyriausybės tiesioginio lėšų pervedimo forma, kaip nustatyta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto i papunktyje.
(95)
Be to, iš tų pačių įrodymų matyti, kad valstybės komerciniams bankams (ir privatiems bankams) Vyriausybė paveda arba nurodo atlikti tam tikras funkcijas, o tai reiškia, kad skiriamas finansinis indėlis, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto iv papunktyje.
(96)
Dėl konkretaus taikymo Komisija pažymi, kad KLR Vyriausybė lengvatinį skolinimą nurodo teikti tam tikram ribotam skaičiui pramonės šakų ir soliarinio stiklo pramonei, kuri priklauso fotovoltinių produktų sektoriui, kaip nustatyta saulės baterijų plokščių reglamento 172 konstatuojamojoje dalyje. 12-ajame penkmečio plane KLR Vyriausybė soliarinio stiklo pramonę įtraukė į svarbiausių pramonės šakų sąrašą. Sprendime Nr. 40 nurodyta, kad KLR Vyriausybė aktyviai rems naujų energijos pramonės šakų plėtrą ir skatins saulės energijos pramonės plėtrą. Visoms finansų įstaigoms nurodyta kreditinę paramą teikti tik skatinamiesiems projektams (šiai kategorijai priklauso soliarinio stiklo projektai). Tame sprendime taip pat žadama vykdyti „kitą lengvatinę politiką, skirtą skatinamiesiems projektams“.
(97)
Po atskleidimo KLR Vyriausybė nesutiko su išvada dėl konkretaus taikymo, visų pirma su Komisijos atliktu 12-ojo penkmečio plano aiškinimu, ir nurodė, kad šis planas „neturi teisinės galios ir nėra privalomas dokumentas“. Komisija su tuo nesutinka ir pažymi, kad KLR Vyriausybė tokius pačius tvirtinimus pateikė per pirmesnius tyrimus ir tie tvirtinimai taip pat nebuvo priimti. 12-ajame penkmečio plane teigiama, kad jį „svarstė ir patvirtino Nacionalinis liaudies kongresas ir kad jis turi įstatymo galią“.
(98)
Todėl Komisija daro išvadą, kad subsidijos lengvatinio skolinimo forma nėra paprastai skiriamos visai pramonei, todėl jos yra konkrečiai taikomos, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 4 straipsnio 2 dalies a punkte.
(99)
Nauda suteikiama, jei Vyriausybės paskolos arba Vyriausybės pavedimu arba nurodymu privačių subjektų paskolos suteikiamos palankesnėmis sąlygomis nei sąlygos, kurias gavėjas galėtų gauti rinkoje.
(100)
Kaip ir per pirmesnius tyrimus, Komisija siekė patikrinti bankų, kurie per TL skolino lėšų atrinktoms bendrovėms, atliktus kredito rizikos vertinimus. Bendrovės nepateikė įrodymų apie savo kredito reitingus, o bankai atliekant tyrimą nebendradarbiavo. Todėl Komisija neturėjo jokių įrodymų, kad paskolos soliarinio stiklo bendrovėms buvo suteiktos remiantis rizikos vertinimu ir pagal jį buvo nustatytos palūkanų normos.
(101)
Neturėdama KLR Vyriausybės, eksportuojančių gamintojų ar bankų pateiktos informacijos Komisija rėmėsi turimais faktais, kad galėtų nustatyti, ar lengvatiniu skolinimu KLR iš tiesų buvo suteikta nauda atrinktiems eksportuojantiems gamintojams, gavusiems paskolas iš KLR bankų.
(102)
Kaip ir per saulės baterijų plokščių tyrimą, Komisija pradėjo nuo oficialiai skelbiamų centrinio banko palūkanų normų, kurias taikė PBOC už paskolas Kinijos juaniais (CNY). Vidutinė palūkanų norma per tiriamąjį laikotarpį buvo 6,26 %.
(103)
Tada, atsižvelgdama į susijusių bendrovių kredito riziką, Komisija koregavo PBOC palūkanų normą. Tačiau nebuvo pateikta jokių nepriklausomų kredito reitingų ar panašios informacijos, kuria remdamasi Komisija galėtų apskaičiuoti kredito reitingą. Bet kuriuo atveju Komisija per ankstesnius tyrimus nustatė kad Kinijos įmonių kredito reitingus iškraipo Vyriausybės parama ir kad nėra jokių įrodymų, kad būtų atliekami pagrįsti paskolų gavėjų kredito rizikos vertinimai. Todėl Komisija taikė tokį patį metodą kaip per saulės baterijų plokščių tyrimą ir visas susijusias bendroves laikė turinčiomis neinvesticinį BB reitingą, kaip apibrėžia kredito reitingo agentūra „Bloomberg“.
(104)
Tada prie vidutinės PBOC skolinimo normos per TL pridėta bendrovių su BB reitingu išleistų obligacijų, palyginti su bendrovių su AAA reitingu išleistomis obligacijomis, priemoka (pagal kredito reitingo agentūros „Bloomberg“ duomenis). Rezultatas - atrinktoms bendrovėms CNY valiuta suteiktų paskolų lyginamoji palūkanų norma per TL yra 10,37 %.
(105)
Šią lyginamąją palūkanų normą lygindama su faktine palūkanų norma, kuri per TL buvo taikoma susijusioms bendrovėms, Komisija padarė išvadą, kad paskolos soliarinio stiklo pramonei teiktos palankesnėmis nei rinkos sąlygomis.
(106)
Po atskleidimo KLR Vyriausybė nesutiko su Komisijos pasirinktu lyginamuoju dydžiu ir Komisijos išvadomis, padarytomis palyginus lyginamąjį dydį ir faktinę mokėtą palūkanų normą.
(107)
Iš lyginamojo dydžio ir faktinės mokėtos palūkanų normos palyginimo aiškiai matyti, kad iš Kinijos bankų skolinęsi atrinkti eksportuojantys gamintojai CNY valiuta mokėjo mažesnes nei įprastas komercines palūkanų normas, taikomas jų finansinę padėtį atitinkančioms bendrovėms.
(108)
Antra, Komisija iš tiesų žinojo, kad 2013 m. liepos mėn. PBOC panaikino žemiausią skolinimo normos ribą, ir tai nurodė atskleidimo dokumente. Tačiau dėl to nesikeičia išvada, kad KLR Vyriausybė kišasi į Kinijos bankų skolinimo politiką, visų pirma taikydama Sprendimą Nr. 40 ir pridedamus teisės aktus, taip pat bankininkystės įstatymo 34 straipsnio nuostatas.
(109)
Trečia, Komisija apskaičiavo tik CNY valiuta teikiamų paskolų lyginamąjį dydį, nes atrinkti eksportuojantys gamintojai paskolų EUR ar USD valiuta iš Kinijos bankų negavo.
(110)
Pagaliau KLR Vyriausybė paprašė pateikti daugiau informacijos apie tai, kodėl Komisija manė, kad atrinktų eksportuojančių gamintojų kredito reitingas būtų BB. BB kredito reitingas pasirinktas todėl, kad nebendradarbiaujant susijusiems bankams Komisija negavo įrodymų, kad kuriam nors atrinktam eksportuojančiam gamintojui būtų apskaičiuotas koks nors kredito reitingas. Be to, BB kredito reitingas nėra neigiama išvada ir iš tiesų jis yra naudingas susijusioms atrinktoms bendrovėms, nes tai geriausias neinvesticinis reitingas finansų rinkose.
(111)
Pagal 28 straipsnį Komisija privalėjo naudotis geriausiais turimais faktais, kurie buvo gauti iš saulės baterijų plokščių reglamento, kuriame atrinktoms bendrovėms naudotas BB kredito reitingas, išvadų. Šiuo atveju tai buvo laikyta pagrįsta praktika ir po atskleidimo negauta įrodymų, kad atrinktoms bendrovėms susiję bankai būtų suteikę kitą kredito reitingą.
d) Išvada
(112)
Remdamasi per tyrimą nustatytais faktais Komisija daro išvadą, kad tiek valstybės, tiek privatūs bankai Kinijos soliarinio stiklo pramonei per TL teikė lengvatines paskolas. Soliarinio stiklo pramonės finansavimas yra subsidija, kaip apibrėžta pagrindiniame reglamente, nes:
a)
Vyriausybė skiria finansinį indėlį, kaip nustatyta 3 straipsnio 1 dalies a punkto i papunktyje;
b)
Vyriausybė paveda ir nurodo atlikti tam tikras funkcijas, kaip nustatyta 3 straipsnio 1 dalies a punkto iv papunktyje, ir
c)
todėl suteikiama nauda, kaip reikalaujama pagal 3 straipsnio 2 dalį.
(113)
Atsižvelgiant į tai, kad skiriamas finansinis indėlis, eksportuojantiems gamintojams suteikiama nauda ir tai, kad subsidija yra konkrečiai taikoma, ši subsidija turėtų būti laikoma kompensuotina.
(114)
Po atskleidimo KLR Vyriausybė nesutiko su ankstesnių tyrimų nustatytų faktų naudojimu išvadoms dėl subsidijavimo šiuo atveju padaryti ir visų pirma teigė, kad Komisija pernelyg pasikliovė saulės baterijų plokščių reglamente nustatytais faktais.
(115)
Šis teiginys atmestas. Kaip pirmiau pastebėta, KLR bankai nebendradarbiavo, todėl Komisija buvo priversta taikyti 28 straipsnio nuostatas ir naudotis geriausiais turimais faktais. Saulės baterijų plokščių tyrimas yra naujausias ir jame pateikti patys naujausi nustatyti faktai apie subsidijavimą Kinijoje. Saulės baterijų plokštės ir soliarinis stiklas nėra tas pats produktas, tačiau tai to paties energetikos sektoriaus produktai, kuriems taikomi tie patys Vyriausybės planavimo dokumentai. Todėl, neturint kitos informacijos, saulės baterijų plokščių tyrimo nustatytus faktus tikslinga naudoti kaip geriausius turimus faktus. KLR Vyriausybė taip pat teigė, kad nuo saulės baterijų plokščių tyrimo iki dabartinio tyrimo įvyko didelių pokyčių, visų pirma 2013 m. liepos mėn. PBOC panaikino žemiausią palūkanų normų ribą. Šis tvirtinimas atmestas, nes saulės baterijų plokščių tyrimo išvados yra susijusios su to tyrimo tiriamuoju laikotarpiu, o šis tyrimas siejamas su jo tiriamuoju laikotarpiu. Abiem atvejais žemiausia riba panaikinta po abiejų tiriamųjų laikotarpių, todėl neturi poveikio tam, kad taikomas 28 straipsnis ir kaip geriausi turimi faktai naudojami saulės baterijų plokščių tyrimo nustatyti faktai.
(116)
Išskyrus vieną bendrovę, visos atrinktos bendrovės gavo paskolas iš valstybės komercinių bankų ir privačių bankų. Vieną bendrovę finansavo tik lengvatinio apmokestinimo patronuojančioji bendrovė, joks KLR įsikūręs bankas jai paskolų nesuteikė.
(117)
Po atskleidimo viena atrinkta bendrovė nesutiko su Komisijos išvada ir teigė, kad Komisija bendrovės neprašė pateikti jos nepriklausomo kredito reitingo. Tačiau Komisija bendrovės prašė pateikti visą informaciją apie gautas paskolas, bet bendrovė nepriklausomo kredito reitingo nepateikė. Jei bendrovė tokią informaciją būtų turėjusi, tuomet, atsižvelgiant į skunde pateiktus įtarimus ir klausimyne prašomą informaciją, ji būtų turėjusi ją pateikti. Be to, atsižvelgiant į atskleidimo dokumente pateiktą informaciją, jei bendrovė būtų turėjusi nepriklausomą kredito reitingą, ji būtų turėjusi jį nedelsiant nurodyti. Todėl šis argumentas atmestas.
e) Subsidijos sumos skaičiavimas
(118)
Pagrindinio reglamento 6 straipsnio b dalyje nustatyta, kad lengvatinėmis paskolomis suteikta nauda turėtų būti apskaičiuojama kaip sumokėtų palūkanų sumos ir sumos, kuri būtų sumokėta už panašią komercinę paskolą, kurią bendrovė galėtų gauti rinkoje, skirtumas. Kaip nurodyta, neturėdama pagrįsto rizikos vertinimo Komisija nustatė panašių komercinių paskolų lyginamąjį rinkos dydį.
(119)
Nauda per TL apskaičiuota kaip faktiškai sumokėtų palūkanų per TL ir palūkanų, kurios būtų sumokėtos pagal lyginamąjį dydį, skirtumas.
(120)
Atrinktiems eksportuojantiems gamintojams pagal šį metodą apskaičiuoti šie subsidijų skirtumai:
Lengvatinės paskolos
Bendrovės pavadinimas
Subsidijų skirtumas
Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd
0 %
Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd
6,2 %
Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd
2,5 %
Henan Yuhua New Material Co., Ltd
4,8 %
5.2. Kitos lengvatinio skolinimo schemos
(121)
Atrinkti eksportuojantys gamintojai per TL nesinaudojo eksporto kredito subsidijų programomis, kredito linijomis, eksporto garantijomis, programa „Green Express“, taip pat nesinaudojo prieiga prie lengvatinio apmokestinimo patronuojančiųjų bendrovių.
6. Dotacijų programos
(122)
Per TL atrinktoms bendrovėms nebuvo suteikta nauda pagal programas „Žinomiausi prekių ženklai“ ar „Kinijos prekių ženklai pasaulyje“.
6.1. Konkrečios dotacijų programos ir dotacijos
a) Įvadas
(123)
Atrinktos bendrovės gavo dideles vienkartines dotacijas iš įvairių Vyriausybės lygmens valdžios institucijų, taigi per TL joms buvo suteikta nauda. Tai nustatyta per susijusių bendrovių patikrinimą, o susijusios bendrovės ir KLR Vyriausybė nenurodė šių dotacijų klausimyno atsakymuose, nors to buvo prašyta. Skunde teigiama, kad soliarinio stiklo gamintojai šias vienkartines dotacijas gavo iš provincijos ar vietos valdžios institucijų ir kad taip bendrovėms suteikta nauda, nes lėšos skirtos be atitinkamo pagrindimo (16). Pranešime apie inicijavimą aiškiai nurodyta, kad dotacijų programos yra subsidijos, kurios naudotos soliarinio stiklo pramonei remti.
b) Teisinis pagrindas
(124)
Šias dotacijas bendrovėms skyrė nacionalinės, provincijos, miesto, apskrities ar rajono valdžios institucijos, visos jos buvo konkrečiai taikomos susijusioms bendrovėms arba konkrečiai taikomos pagal vietovę ar pramonės šakos tipą. Teisinės informacijos apie konkrečius teisės aktus, pagal kuriuos suteiktos šios dotacijos, jei apskritai jos turi teisinį pagrindą, paprastai nebuvo pateikiama, nors Komisijai dažnai (bet ne visada) buvo pateikiama Vyriausybės institucijos išduoto dokumento, pridedamo prie lėšų skyrimo, kopija.
c) Tyrimo išvados
(125)
Viena atrinkta bendrovė per TL gavo dotacijų iš Ekonominės plėtros zonos, kurioje ji yra įsikūrusi. Ekonominės plėtros zonos skaičiavimais šios dotacijos - 20 % mažesni visi vietos mokesčių administratoriui mokami bendrovės mokesčiai, kuriems, be kita ko, priskiriamas pelno mokestis, žemėnaudos mokestis ir dividendų pajamų mokestis.
(126)
Kita atrinkta bendrovė per TL gavo didelę dotaciją iš vietos valdžios institucijos mokesčiams už bendrovės prijungimą prie elektros tinklų padengti, kuriuos kitu atveju bendrovė būtų turėjusi sumokėti pati. Ši dotacija bendrovei skirta kaip „parama regione įsikūrusioms didelėms bendrovėms“.
(127)
Kita atrinkta bendrovė gavo tiesioginę 25 mln. CNY dotaciją iš Nacionalinės plėtros ir reformų komisijos (NDRC) pramonės prisitaikymo fondo, skirtą aukštųjų technologijų soliariniam stiklui gaminti. Šią tiesioginę dotaciją iš valstybės bendrovė gavo 2006 m. ir paskirstė ją po 10 % kitiems 10 metų. Taigi, nustatyta, kad per TL buvo suteikta 2,5 mln. CNY nauda.
(128)
Ta pati bendrovė savo 2012 m. ataskaitose nurodė kitas dotacijas iš vietos mokesčių inspekcijų ir kitų vietos valdžios institucijų. Bendrovė nurodė, kad dauguma šių dotacijų iš tiesų buvo ne šių institucijų tiesioginis lėšų pervedimas bendrovei, o anksčiau bendrovės Vyriausybei sumokėtų sumų kompensavimas. Negavusi patenkinamų įrodymų Komisija negalėjo priimti šio paaiškinimo.
(129)
Kita atrinkta bendrovė iki TL iš vietos valdžios institucijos gavo 15 mln. CNY ir šią sumą paskirstė po 10 % kitiems 10 metų. Dotacija bendrovei buvo skirta už fotovoltinių produktų pramonės (jai priklauso soliarinio stiklo sektorius) plėtrą, pagreitintą pažangios gamybinės bazės statybą vietos pramoninėje zonoje ir sklandų pagrindinių projektų įgyvendinimą.
(130)
Ta pati bendrovė taip pat gavo kelias kitas dotacijas iki TL ir dalį dotacijos skyrė TL. Tačiau bendrovė nepateikė išsamesnės informacijos apie šių dotacijų pobūdį, todėl neturint tokios informacijos išvada padaryta remiantis turimais faktais. Neturėdama kitų faktų Komisija padarė išvadą, kad šios dotacijos suteiktos konkrečiai šiai bendrovei ir kad TL skirta dotacijos suma turėtų būti vertinama kaip suteikta nauda.
d) Išvada
(131)
KLR Vyriausybės paprašyta pateikti daugiau informacijos ir konsultuotis dėl šių dotacijų, tačiau ji atsisakė patenkinti šį prašymą. Remdamasi surinktais įrodymais apie šias atrinktų bendrovių gautas dotacijas ir neturėdama kitos informacijos Komisija mano, kad, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto i papunktyje ir 2 dalyje, šios dotacijos yra subsidija, suteikta kaip KLR Vyriausybės lėšų pervedimas nagrinėjamojo produkto gamintojams dotacijų forma, taip suteikiant naudą.
(132)
Be to, šios dotacijos yra konkrečiai taikomos, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 4 straipsnio 2 dalies a punkte ir 3 dalyje, nes jos skiriamos tik tam tikroms bendrovėms arba konkretiems projektams tam tikruose regionuose atrinktų bendrovių vienkartiniams poreikiams tenkinti. Šios dotacijos neatitinka pagrindinio reglamento 4 straipsnio 2 dalies b punkte nustatytų nekonkrečiai taikomų subsidijų reikalavimų, nes teisės pasinaudoti sąlygos ir konkretūs įmonių atrankos, kad jos įgytų teisę pasinaudoti, kriterijai nėra skaidrūs, objektyvūs ir nėra taikomi automatiškai. Be to, nėra įrodymų, kad dotacijos priklausytų bendrai subsidijų programai.
(133)
Po atskleidimo KLR Vyriausybė suabejojo, ar Komisija turi įgaliojimus nagrinėti šias dotacijas, ir pačia Komisijos turimos dalinės informacijos analize. Tačiau Komisija atidžiai analizavo konfidencialią verslo informaciją, kurią jai pateikė susijusios bendrovės, ir dotaciją pripažino kompensuotina, jei turėjo įrodymų apie tai, kad pagal dotaciją gauta naudos ir kad dotacija buvo konkrečiai taikoma.
(134)
Visais atvejais bendrovės pateikė informacijos apie dotacijos sumą ir dotacijos teikėją, net kai kuriais atvejais neturėdamos dokumento, kuriuo įrodytų, kokiu teisiniu pagrindu dotacijos teikėjas suteikė dotaciją. Be to, susijusios bendrovės dažniausiai tokias pajamas nurodydavo savo sąskaitose prie „subsidijų pajamų“, o šias sąskaitas tikrindavo nepriklausomi auditoriai. Tai įvertinta kaip teigiamas įrodymas, kad pagal subsidiją buvo teikiama kompensuotina nauda.
(135)
Viena atrinkta bendrovė dėl tokių pačių priežasčių taip pat suabejojo, ar Komisija turi įgaliojimus nagrinėti šias konkrečiai bendrovei suteiktas dotacijas ir jas pripažinti kompensuotinomis. Dėl tokių pačių priežasčių Komisija atmeta jų argumentą ir pakartoja savo poziciją, kad ji turi įgaliojimus nagrinėti šias dotacijas ir, kai tinkama, pripažinti jas kompensuotinomis.
e) Subsidijos sumos skaičiavimas
(136)
Lentelėje parodytas pagal šias dotacijas suteiktos naudos, kaip nustatyta pirmiau, įvertinimo rezultatas, kai nauda apskaičiuota kaip suma, gauta per tiriamąjį laikotarpį, arba atidėta tiriamajam laikotarpiui, susijusiai bendrovei sumažinus bendrą sumą.
Kitos dotacijų programos
Bendrovės pavadinimas
Subsidijų skirtumas
Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd
1,1 %
Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd
2,9 %
Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd
1,1 %
Henan Yuhua New Material Co., Ltd
3,0 %
7. Atleidimo nuo tiesioginių mokesčių ir mokesčių lengvatų programos
7.1. Užsienio kapitalo įmonėms taikoma programa, pagal kurią pirmus dvejus metus atleidžiama nuo viso mokesčio, o tolesnius trejus metus jis sumažinamas per pusę
a) Įvadas
(137)
Pagal programą, pagal kurią pirmus dvejus metus atleidžiama nuo viso mokesčio, o tolesnius trejus metus jis sumažinamas per pusę, užsienio kapitalo įmonės (UKĮ) pirmus dvejus metus nemoka pelno mokesčio, o vėlesnius trejus metus vietoje 25 % moka tik 12,5 %.
b) Teisinis pagrindas
(138)
Šios programos teisinis pagrindas - Kinijos Liaudies Respublikos užsienio kapitalo įmonių pelno mokesčio įstatymo 8 straipsnis ir Kinijos Liaudies Respublikos užsienio kapitalo įmonių ir užsienio įmonių pelno mokesčio įstatymo įgyvendinimo taisyklių 72 straipsnis. KLR Vyriausybės teigimu, ši programa 2008 m. baigta taikyti pagal Įmonių pelno mokesčio įstatymo 57 straipsnį, nustatant pereinamąjį laikotarpį iki 2012 m. pabaigos. Taigi pagal įstatymą aišku, kad 2012 mokestiniais metais pagal šią schemą suteikta nauda.
c) Tyrimo išvados
(139)
Pagal šią schemą, pagal kurią pirmus dvejus metus atleidžiama nuo viso mokesčio, o tolesnius trejus metus jis sumažinamas per pusę, bendrovėms 2012 finansiniais metais suteikta nauda, o vėliau, KLR Vyriausybės teigimu, ši schema panaikinta.
(140)
Viena atrinktų bendrovių, užsienio kapitalo įmonė, šia mokesčių schema naudojosi per TL. Ji mokėjo 12,5 % pelno mokestį vietoje viso 25 % mokesčio, kaip nurodyta įmonės 2012 m. pelno mokesčio deklaracijoje ir metinėse sąskaitose.
(141)
Komisija šiuos faktus atskleidė suinteresuotosioms šalims ir iš KLR Vyriausybės gavo pastabų, kuriose teigiama, kad pagal Pranešimą dėl pereinamojo laikotarpio (17) 2012 m. jokios naudos neturėjo būti teikiama. KLR Vyriausybė nurodė, kad jei bus nustatyti kompensaciniai muitai, jokių muitų negalima nustatyti atsižvelgiant į naudą, kurią pagal šią schemą per TL gavo viena atrinkta bendrovė. Šis argumentas priimtas, nes Komisija neturi jokių įrodymų, kad ši atrinkta bendrovė šio atvejo konkrečiomis aplinkybėmis toliau gautų naudą.
d) Išvada
(142)
Ankstesniuose reglamentuose schema, pagal kurią pirmus dvejus metus atleidžiama nuo viso mokesčio, o tolesnius trejus metus jis sumažinamas per pusę, buvo pripažinta kompensuotina, tačiau šiai vienai atrinktai bendrovei Komisija nenustatys muito per TL nustatytai naudai kompensuoti, nes Komisija neturi įrodymų, kad tuo metu, kai bus nustatyti muitai, šiai vienai atrinktai bendrovei galiotų schema ar jos koks nors atitikmuo.
7.2. Aukštųjų ir naujų technologijų įmonės
a) Įvadas
(143)
Pagal šią programą bendrovėms, kurios gali įrodyti atitinkančios tam tikrus kriterijus, kad būtų pripažintos aukštųjų ir naujų technologijų įmonėmis, pelno mokestis gali būti sumažintas iki 15 %, palyginti su standartine 25 % norma.
b) Teisinis pagrindas
(144)
Šios programos teisinis pagrindas - 2008 m. Įmonių pelno mokesčio įstatymo 28 straipsnio 2 dalis kartu su Aukštųjų ir naujų technologijų įmonėms nustatytomis administracinėmis priemonėmis (Guo Ke Fa Huo [2008 m.] Nr. 172) ir Įmonių pelno mokesčio įstatymo įgyvendinimo taisyklių 93 straipsnis kartu su Valstybinės mokesčių inspekcijos pranešimu dėl klausimų, susijusių su aukštųjų ir naujų technologijų įmonių pelno mokesčio mokėjimu (Guo Shui Han [2008 m.] Nr. 985).
c) Tyrimo išvados
(145)
Ši schema taikoma KLR Vyriausybės pripažintoms aukštųjų ir naujų technologijų įmonėms. Kad turėtų teisę pasinaudoti šia schema, įmonės turi turėti pagrindines nepriklausomas intelektinės nuosavybės teises ir turi atitikti nurodytuose teisės aktuose nustatytus ir toliau apibendrintus reikalavimus:
a)
jų produkcija turi būti įtraukta į aukštųjų technologijų sričių, kurioms teikiama esminė valstybės parama, produktų apibrėžtąją sritį;
b)
jų visos MTTP išlaidos turi sudaryti 3-6 % visų pardavimo pajamų;
c)
jų pajamos iš aukštųjų ir naujų technologijų produktų turi sudaryti daugiau nei 60 % visų pardavimo pajamų;
d)
su MTTP susiję darbuotojai turi sudaryti 10 % visų darbuotojų;
e)
turi būti laikomasi kitų 2008 m. aukštųjų ir naujų technologijų įmonėms nustatytų administracinių priemonių reikalavimų.
(146)
Nustatyta, kad kai kurios (bet ne visos) atrinktos bendrovės naudojosi šia schema ir todėl mokėjo ne 25 %, o 15 % pelno mokestį. Šios bendrovės teikė paraiškas būti pripažintomis naujųjų ir aukštų technologijų įmonėmis ir gavo oficialų pranešimą, kad jos atitinka schemos kriterijus ir todėl turi teisę atitinkamai pildyti pelno mokesčio deklaraciją.
d) Išvada
(147)
Kaip ir saulės baterijų plokščių tyrimo 322-326 konstatuojamosiose dalyse, Komisija mano, kad ši schema yra subsidija, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktyje ir 2 dalyje, nes teikiamas finansinis indėlis - KLR Vyriausybė negauna pajamų, o susijusioms bendrovėms suteikiama nauda. Gavėjams suteikta nauda - nemokama dalis mokesčio.
(148)
Ši subsidija yra konkrečiai taikoma, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 4 straipsnio 2 dalies a punkte, nes ji taikoma tik įmonėms, gavusioms aukštųjų ir naujų technologijų įmonių sertifikatą ir atitinkančioms visus 2008 m. administracinių priemonių reikalavimus. Susijusios atrinktos bendrovės tokį sertifikatą gavo. Teisė pasinaudoti nesuteikiama automatiškai, be to, jokie objektyvūs kriterijai nebuvo nustatyti teisės aktais arba jų nenustatė subsidiją teikianti institucija.
(149)
Po atskleidimo KLR Vyriausybė nesutiko su Komisijos išvadomis ir teigė, kad teisės pasinaudoti kriterijai buvo objektyvūs ir vienodai taikomi visoms KLR bendrovėms. Komisija nesutinka su tuo, kaip KLR Vyriausybė aiškina įstatymus ir įgyvendinimo priemones, iš kurių matyti, kad programa taikoma tik tam tikriems sektoriams ir įmonėms, kuriuos KLR Vyriausybė remia pagal kriterijus, kurie nėra objektyvūs ar neutralūs, pvz., jų produkciją priskirdama „Aukštųjų technologijų produktų sektoriams, kuriems teikiama pagrindinė valstybės pagalba“.
(150)
Teisė pasinaudoti taip pat nesuteikiama automatiškai - ji priklauso nuo to, ar suteiktas Aukštųjų ir naujų technologijų įmonių sertifikatas, kurį savo nuožiūra išduoda kompetentinga institucija.
(151)
Todėl, Komisijos nuomone, ši subsidija yra kompensuotina.
e) Subsidijos sumos skaičiavimas
(152)
Komisija kompensuotinos subsidijos sumą apskaičiavo kaip paprastai per TL mokamos mokesčių sumos ir per TL susijusių bendrovių faktiškai sumokėtos mokesčių sumos skirtumą.
Aukštųjų ir naujų technologijų įmonės
Bendrovės pavadinimas
Subsidijų skirtumas
Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd
0 %
Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd
0 %
Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd
0,4 %
Henan Yuhua New Material Co., Ltd
1,8 %
7.3. Atleidimas nuo dividendų pajamų mokesčio tarp kvalifikuotų įmonių rezidenčių
a) Įvadas
(153)
Skunde teigiama, kad eksportuojantys soliarinio stiklo gamintojai gavo subsidijas pagal kitą atleidimo nuo tiesioginių mokesčių schemą - atleidimo nuo dividendų pajamų mokesčio tarp kvalifikuotų įmonių rezidenčių schemą (18). Ši schema priskiriama bendrai atleidimo nuo tiesioginių pajamų mokesčių ar tokių mokesčių lengvatų praktikai, kaip nustatyta pranešime apie inicijavimą.
b) Teisinis pagrindas
(154)
Tokio atleidimo nuo dividendų pajamų mokesčio teisinis pagrindas - Įmonių pelno mokesčio įstatymo 25 ir 26 straipsniai ir Įmonių pelno mokesčio įstatymo įgyvendinimo taisyklių 83 straipsnis.
c) Tyrimo išvados
(155)
Komisija nustatė, kad viena atrinkta bendrovė buvo atleista nuo dividendų pajamų mokesčio tarp kvalifikuotų įmonių rezidenčių. Ši bendrovė pateikė prašymą tiesiogiai vietos mokesčių inspekcijai iš apmokestinamųjų pajamų atskaityti dividendus, kuriuos gavo investuodama į nuosavybės vertybinius popierius.
d) Išvada
(156)
Komisija mano, kad pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktį ir 2 dalį tai yra subsidija, nes teikiamas finansinis indėlis - KLR Vyriausybė negauna pajamų, o susijusiai bendrovei suteikiama nauda. Gavėjui suteikta nauda - nemokama dalis mokesčio.
(157)
Atskleidimo dokumente Komisija nurodė, kad pagal pagrindinio reglamento 4 straipsnio 2 dalies a punktą ši subsidijavimo schema yra konkrečiai taikoma, nes pagal teisės aktus teisė naudotis šia schema suteikiama Kinijos Liaudies Respublikos įmonėms rezidentėms, kurios investavo į kitas įmones rezidentes.
(158)
Po atskleidimo KLR Vyriausybė nesutiko su šiomis išvadomis ir nurodė, kad atleidimo nuo dividendų pajamų mokesčio tarp kvalifikuotų įmonių rezidenčių negalima laikyti konkrečiai taikomu, nes pagal Įmonių pelno mokesčio įstatymo 26 straipsnio 3 dalį tokiu atleidimu nuo dividendų pajamų mokesčio gali naudotis ir įmonės nerezidentės. Be to, KLR Vyriausybė teigia, kad teisės pasinaudoti kriterijai yra objektyvūs ir taikomi visoms įmonėms rezidentėms, neatsižvelgiant į pramonės šaką, produktą ar geografinę vietovę.
(159)
Iš tiesų, KLR Vyriausybės pateikto Įmonių pelno mokesčio įstatymo 26 straipsnio 3 dalyje teigiama, kad tokiu atleidimu nuo dividendų pajamų mokesčio gali naudotis ir įmonės nerezidentės, tačiau Komisija nekeičia nuomonės, kad ši subsidijavimo schema yra konkrečiai taikoma. Iš tikrųjų Įmonių pelno mokesčio įstatymo 25 straipsniu patvirtinama, kad ši mokesčio lengvata yra skirta tik valstybės skatinamoms pramonės šakoms ir projektams. Taigi, šia schema naudotis gali tik skatinamosios pramonės šakos ir projektai. Kaip paaiškinta 5 skirsnio 1 dalies c punkte, soliarinio stiklo pramonė yra skatinamoji pramonės šaka.
e) Subsidijos sumos skaičiavimas
(160)
Komisija subsidijos sumą apskaičiavo kaip paprastai per TL surenkamos mokesčių sumos ir susijusios bendrovės faktiškai sumokėtos mokesčių sumos skirtumą.
Dividendų pajamų mokesčio schemos
Bendrovės pavadinimas
Subsidijų skirtumas
Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd
0 %
Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd
0 %
Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd
5,8 %
Henan Yuhua New Material Co., Ltd
0 %
7.4. Kitos atleidimo nuo tiesioginių mokesčių schemos ir mokesčių lengvatų programos
a) Įvadas
(161)
Be 7.1-7.3 dalyse vertintų schemų, Komisija negavo jokių įrodymų, kad atrinktos bendrovės būtų gavusios naudos pagal kitas atleidimo nuo tiesioginių mokesčių schemas ir mokesčių lengvatų programas, kurios išvardytos C skirsnio 4 dalyje. Tačiau per patikrinimus Komisija nustatė dvi kitas pelno mokesčio schemas, kurios buvo nurodytos vienos atrinktos bendrovės sąskaitose, t. y. MTTP išlaidų atskaita ir būsto nuosavybės ir žemėnaudos mokesčių grąžinimas. Jos taip pat priskiriamos atleidimo nuo tiesioginių mokesčių ir mokesčių lengvatų schemoms, kaip nurodyta pranešime apie inicijavimą, ir taikomos kaip priemonės, pagal kurias mokesčių administratorius sumažina mokėtino pelno mokesčio sumą arba grąžina jau sumokėtą pelno mokestį. MTTP išlaidų mokesčio atskaita taip pat susieta su UKĮ mokesčio atskaita už MTTP schema, kuri nurodyta C skirsnio 4 dalyje.
b) Teisinis pagrindas
(162)
MTTP išlaidų mokesčio atskaitos teisinis pagrindas - Kinijos įmonių pelno mokesčio įstatymo 30 straipsnis.
(163)
Įstatymas, pagal kurį buvo grąžinti būsto nuosavybės ir žemėnaudos mokesčiai, nebuvo atskleistas, tačiau Komisijai buvo pateikta provincijos valdžios institucijos išleisto aplinkraščio, kuris buvo pridėtas prie suteiktos lengvatos, kopija.
c) Tyrimo išvados
(164)
Komisija nustatė, kad vienai atrinktai bendrovei taikyta MTTP išlaidų atskaita ir grąžinti būsto nuosavybės ir žemėnaudos mokesčiai. Pagal provincijos valdžios institucijos išduotą dokumentą šie mokesčiai grąžinami naujai įsisteigusioms aukštųjų ir naujų technologijų įmonėms.
d) Išvada
(165)
Dėl MTTP išlaidų atskaitos Komisija mano, ši subsidijavimo schema yra konkrečiai taikoma, nes Įmonių pelno mokesčio įstatymo 30 straipsnį reikia aiškinti kartu su 25 straipsniu, kuriame teigiama, kad ši mokesčių lengvata skirta tik valstybės skatinamoms pramonės šakoms ir projektams. Taigi, šia schema naudotis gali tik skatinamosios pramonės šakos ir projektai. Kaip paaiškinta 5 skirsnio 1 dalies c punkte, soliarinio stiklo pramonė yra skatinamoji pramonės šaka.
(166)
Būsto nuosavybės ir žemėnaudos mokesčių grąžinimas yra konkrečiai taikomas, atsižvelgiant į pramonės įmonės geografinę vietą ir tipą. KLR Vyriausybės paprašyta pateikti daugiau informacijos apie šias mokesčių schemas ir konsultuotis, tačiau KLR Vyriausybė nesutiko. Todėl Komisija, neturėdama kitos informacijos, naudojosi gautais įrodymais, susijusiais su šių schemų taikymu atrinktai bendrovei.
(167)
Po atskleidimo KLR Vyriausybė nesutiko su Komisijos išvadomis ir teigė, kad Komisija atskleidimo dokumente neatskleidė jokių teigiamų įrodymų, kad šios schemos būtų konkrečiai taikomos. Atskleidimo dokumentas, kuriame nurodyta išsami informacija apie šių schemų konkretų taikymą, pateiktas tik tai bendrovei ir iš jos negauta jokių pastabų. Komisija taip pat pateikė daugiau informacijos apie šių schemų konkretų taikymą pirmesnėse konstatuojamosiose dalyse.
(168)
Komisija mano, kad pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktį ir 2 dalį šios schemos yra subsidijos, nes teikiamas finansinis indėlis - KLR Vyriausybė negauna pajamų, o susijusiai bendrovei suteikiama nauda. Gavėjui suteikta nauda - nemokama dalis mokesčio.
e) Subsidijos sumos skaičiavimas
(169)
Komisija subsidijos sumą apskaičiavo kaip paprastai per TL surenkamos mokesčių sumos ir susijusios bendrovės faktiškai sumokėtos mokesčių sumos skirtumą.
Pelno mokesčio schemos
Bendrovės pavadinimas
Subsidijų skirtumas
Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd
0 %
Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd
0 %
Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd
0,7 %
Henan Yuhua New Material Co., Ltd
0 %
8. Netiesioginio mokesčio ir importo tarifo programos
(170)
Komisija nenustatė, kad kuriai nors atrinktai bendrovei būtų suteikta naudos pagal C skirsnio 4 dalyje išvardytas netiesioginio mokesčio ir importo tarifo programas.
9. Vyriausybės tiekiamos prekės ir teikiamos paslaugos už mažesnį nei tinkamas atlygį
9.1. Stibio tiekimas; elektros energijos tiekimas
(171)
Nenustatyta, kad per TL atrinktoms bendrovėms būtų suteikta naudos, susijusios su stibio ar elektros energijos pirkimu.
9.2. Žemėnaudos teisių suteikimas
a) Įvadas
(172)
Kaip nustatyta ir saulės baterijų plokščių reglamento 354-370 konstatuojamosiose dalyse, bendrovės KLR negali įsigyti žemėnaudos teisių tiesiogiai, jos gali tik įsigyti žemėnaudos teises iš vietos valdžios institucijų.
b) Teisinis pagrindas
(173)
KLR žemės administravimo įstatyme nustatyta, kad visa žemė priklauso liaudžiai ir jos negalima pirkti arba parduoti, tačiau nustatytos sąlygos, kuriomis žemėnaudos teises galima parduoti verslo sektoriui per konkursus, kotiravimą ar aukcionus.
c) Tyrimo išvados
(174)
Iš esmės pagal aukcionų sistemą konkrečios žemėnaudos teisės kaina nustatoma pagal rinkos sąlygas, taigi kaina nustatoma nepriklausomai. Tačiau per Komisijos vizitą KLR Vyriausybė tvirtino, kad bet kuriuo atveju KLR Vyriausybė kiekvienai žemės kategorijai (pagal žemės sklypo kokybe žemės kategorijos skirstomos nuo 1 iki 15) nustato žemiausią kainą, už kurią mažesnės žemėnaudos teisės kainos negalima taikyti.
(175)
KLR Vyriausybė taip pat kontroliuoja žemės pasiūlą ir nustato žemės ploto, kurio žemėnaudos teisės gali būti parduodamos pramonės ar gyvenamojo būsto tikslais, kvotą pagal provinciją ir metus.
(176)
Bet kokiu atveju nė vienu atrinktų eksportuojančių gamintojų žemėnaudos teisių įsigijimo atveju Komisija negavo įrodymų, kad būtų vykdytas aukcionas, per kurį būtų nustatyta nepriklausoma žemėnaudos teisės kaina. Bendrovė, kuriai skirta žemė, pateikė pasiūlymą dėl pradinės kainos arba pasiūlė 5 CNY/m2 už pradinę didesnę kainą ir atsižvelgiant į tai, kad ji buvo vienintelė aukciono dalyvė, jai buvo suteikta žemėnaudos teisė.
(177)
Po atskleidimo KLR Vyriausybė nesutiko su Komisijos išvadomis ir teigė, kad KLR vykdomi tikri aukcionai, per kuriuos parduodamos žemėnaudos teisės pramonei.
(178)
Pirmiausia KLR Vyriausybė teigė, kad aukcionų sistema yra tikra, nes Vyriausybė tik nustatė pradinę kainą, kaip bet kuris aukciono dalyvis. Argumentas atmetamas, nes aukcione pradinę kainą paprastai nustato nepriklausomas aukciono dalyvis po nepriklausomo vertinimo, o šiuo atveju taip nėra, nes žemėnaudos teisės savininkas yra taip pat aukciono dalyvis.
(179)
Tada KLR Vyriausybė teigė, kad žemiausia kainų riba taikoma tam, kad būtų užtikrinta, kad galutinė kaina nebūtų mažesnė už bazinę žemėnaudos teisės rinkos vertę. Šiam tvirtinimui pagrįsti įrodymų nepateikta, o pats tvirtinimas yra nelogiškas, nes už žemėnaudos teisę mokama suma (kurią nustatė Vyriausybė) manomai turi būti rinkos kaina (kuria pagrindžiama mažiausia kainų riba).
(180)
Tada KLR Vyriausybė teigė, kad tai, jog aukcione nebuvo kitų dalyvių, negali būti pagrindinė priežastis manyti, kad žemėnaudos teisės iš tiesų neparduodamos aukcione. Iš tikrųjų, šiais įrodymais remiantis padaryta išvada yra priešinga. Nepaisant prašymų KLR Vyriausybė nepateikė jokių įrodymų dėl žemėnaudos teisės, kurios kaina būtų buvusi nustatyta per konkurencija grįstą aukcioną, todėl išeina, kad per aukcioną Vyriausybė nustato kainą ir bendrovė tą kainą sumoka. Kiekvienu atveju nėra reikalaujama, kad norint nustatyti, ar veikia rinka grįsta sistema, aukcione turi dalyvauti daug dalyvių, tačiau kai visų atrinktų bendrovių atveju aukcionuose nė karto nedalyvavo daugiau nei vienas dalyvis, tai yra aiškus požymis, kad tikrų rinkos kainų nėra.
(181)
Kai viena atrinkta bendrovė sumokėjo 5 CNY/m2 daugiau už Vyriausybės nustatytą kainą, bendrovė nurodė Komisijai, kad jai taip liepė padaryti kompetentinga institucija, kad būtų paprasčiausiai sudarytas įspūdis, jog aukcionas įvyko. Todėl Komisija šio fakto negali vertinti kaip teigiamo įrodymo, kad KLR yra žemėnaudos teisių pardavimo rinka.
(182)
Taigi, atrinktos bendrovės iš tiesų mokėjo KLR Vyriausybės nustatytą kainą. Kaip nustatyta ir saulės baterijų plokščių reglamente (361-370 konstatuojamosiose dalyse), žemėnaudos teisės suteikiamos už mažesnį nei tinkamas atlygį, palyginti su rinkos lyginamuoju dydžiu, kuris yra nustatytas e punkte.
d) Išvada
(183)
Komisija priėjo prie išvados, kad KLR Vyriausybės suteikiamos žemėnaudos teisės turėtų būti laikomos subsidija, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto iii papunktyje ir 2 dalyje, nes Vyriausybė tiekia prekes ir bendrovėms tokiu būdu suteikiama nauda. Kadangi per tyrimą nenustatyta, kad KLR būtų veikianti žemėnaudos teisių pardavimo rinka, iš naudojamo išorinio lyginamojo dydžio (žr. e punktą) matyti, kad atrinkti eksportuotojai už žemėnaudos teises mokėjo mažiau, palyginti su rinkos kaina.
(184)
Pagal pagrindinio reglamento 4 straipsnio 2 dalies a ir c punktus subsidija yra konkrečiai taikoma, nes pagal Valstybės tarybos sprendimą Nr. 40 reikalaujama, kad valdžios institucijos užtikrintų, kad žemė būtų skiriama skatinamosioms pramonės šakoms, kurioms priklauso soliarinio stiklo pramonė. Sprendimo Nr. 40 18 straipsnyje aiškiai nustatyta, kad ribojamosioms pramonės šakoms žemėnaudos teisės nebus suteikiamos.
(185)
Su žeme KLR susijusi padėtis taip pat aptarta TVF darbiniame dokumente, kuriuo patvirtinama, kad žemėnaudos teisių suteikimas Kinijos pramonės įmonėms neatitinka rinkos sąlygų (19).
(186)
KLR Vyriausybė nesutiko su išvada dėl konkretaus taikymo ir teigė, kad Sprendimu Nr. 40 nustatytų apribojimų negalima naudoti siekiant įrodyti, kad nauda buvo konkrečiai skirta. Šis argumentas atmetamas, nes Sprendimu Nr. 40 suteikiamos žemėnaudos teisės skatinamosioms pramonės šakoms. Soliarinio stiklo gamyba priskiriama skatinamosioms pramonės šakoms, todėl žemėnaudos teisės soliarinio stiklo gamintojams suteikiamos pagal Sprendimą Nr. 40.
(187)
Viena atrinkta bendrovė taip pat nesutiko su Komisijos išvadomis ir teigė, kad Kinijoje veikia žemėnaudos teisių rinka. Vis dėlto jos žemėnaudos teisių proceso Kinijoje vertinimas nėra išvada. Ji negalėjo įrodyti, kad žemėnaudos teisių vertė nustatoma nepriklausomai; kad žemėnaudos teisės parduodamos per nepriklausomą aukcioną; kad žemėnaudos teisės kaina nustatoma rinkos sąlygomis po konkurencingo konkurso ir kad kaina nėra iškraipyta dėl Vyriausybės paramos.
(188)
Tada atrinkta bendrovė tvirtino, kad nepaisant to, kad Komisija turėjo nustatyti, kad esama veiksmingos rinkos ir dėl to šiuo atveju subsidija nėra suteikiama, Komisija bendrovės žemėnaudos teisės kainą turėjo palyginti su lyginamuoju dydžiu, t. y. žemėnaudos teisės kainomis provincijoje, kurioje įsikūrusi bendrovė. Kadangi Komisija nustatė, kad toje provincijoje nėra lyginamojo rinkos dydžio, argumentas buvo atmestas.
e) Subsidijos skirtumo skaičiavimas
(189)
Nauda yra už žemėnaudos teisę sumokėtos kainos ir atitinkamo išorinio lyginamojo dydžio skirtumas. Kaip ir saulės baterijų plokščių reglamente, šis išorinis lyginamasis dydis yra Taivano, Penghu, Kinmen ir Matsu atskirosios muitų teritorijos (Kinijos Taipėjus) žemės rinkos kaina.
(190)
Po atskleidimo KLR Vyriausybė nesutiko su tuo, kad Kinijos Taipėjus naudotas kaip lyginamasis dydis ir prašė pateikti daugiau informacijos, kodėl jis buvo tam tinkamas. Kaip paaiškinta saulės baterijų plokščių reglamento 467 konstatuojamojoje dalyje, Komisijos nuomone, Kinijos Taipėjus yra tinkamas lyginamasis dydis dėl šių priežasčių:
a)
Kinijos Taipėjaus ir daugumos KLR provincijų ir miestų, kuriuose įsikūrę bendradarbiaujantys eksportuojantys gamintojai, panašus ekonominio išsivystymo lygis, BVP ir ekonominė struktūra;
b)
fizinis KLR ir Kinijos Taipėjaus artumas;
c)
aukštas Kinijos Taipėjaus ir daugelio KLR provincijų pramonės infrastruktūros lygis;
d)
stiprūs Kinijos Taipėjaus ir KLR ekonominiai ryšiai ir tarpvalstybinė prekyba;
e)
didelis gyventojų tankumas daugelyje KLR provincijų ir Kinijos Taipėjuje;
f)
žemės tipas ir sandoriai susijusiam Kinijos Taipėjaus lyginamajam dydžiui apskaičiuoti panašūs į KLR ir
g)
bendros demografinės, lingvistinės ir kultūrinės Kinijos Taipėjaus ir KLR savybės.
(191)
Atsižvelgdama į visus šiuos veiksnius Komisija priėjo prie išvados, kad jei KLR dominuotų rinkos sąlygos, žemėnaudos teisės atrinktiems eksportuojantiems gamintojams būtų labai panašios į žemės kainas Kinijos Taipėjuje.
(192)
Viena atrinkta bendrovė teigė, kad jei reikėjo naudoti išorinį lyginamąjį dydį, tuomet reikėjo atsižvelgti į provincijos, kurioje ji įsikūrusi, BVP, o lyginamuoju dydžiu reikėjo rinktis „dabartines žemės kainas Egipte, Armėnijoje, Gvatemaloje, Konge, Mongolijoje ar Indonezijoje“, nes šių šalių „išsivystymo lygis buvo panašus“. Šis argumentas atmestas dėl šių priežasčių:
a)
ekonominio išsivystymo lygis nėra vienintelis veiksnys iš išvardytų pirmiau, dėl kurio Kinijos Taipėjus buvo tinkamas lyginamasis dydis;
b)
bendrovė nurodė provinciją, kurioje ji yra įsikūrusi, o ne miestą, kurio BVP vienam gyventojui yra daug didesnis už provincijos, kurioje yra tas miestas, BVP, ir
c)
be BVP ji nepateikė argumentų, kodėl bet kuris iš kitų išorinių lyginamųjų dydžių būtų tinkamesnis nei Kinijos Taipėjus.
(193)
Kita atrinkta bendrovė po atskleidimo teigė, kad pasirinkus Kinijos Taipėjų nebuvo atsižvelgta į konkrečios provincijos, kurioje ji įsikūrusi, ekonomines sąlygas, tačiau nepasiūlė alternatyvos. Kadangi nebuvo alternatyvių lyginamojo dydžio pasiūlymų, patvirtinamas Kinijos Taipėjaus lyginamasis dydis.
(194)
2012 m. Kinijos Taipėjaus vidutinės žemės kainos nustatytos pagal Ekonomikos reikalų ministerijos Pramonės departamento duomenis ir pakoreguotos atsižvelgiant į infliaciją ir BVP augimą, siekiant nustatyti lyginamąją žemės kainą kiekvienais kalendoriniais metais. Kadangi žemėnaudos teisės skiriamos 50 metų ir nuvertėja tuo pagrindu, nauda per TL bus vertinama kaip lyginamosios kainos ir faktiškai sumokėtos kainos skirtumas santykiu 1/50.
(195)
Nustatomas šis žemės suteikimo už mažesnį nei tinkamas atlygį subsidijos dydis:
Žemės suteikimas už mažesnį nei tinkamas atlygį
Bendrovės pavadinimas
Subsidijų skirtumas
Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd
2,1 %
Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd
8,0 %
Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd
2,3 %
Henan Yuhua New Material Co., Ltd
7,1 %
10. Išvada dėl subsidijavimo
(196)
Komisija pagal pagrindinio reglamento nuostatas apskaičiavo tirtų bendrovių kiekvienos schemos kompensuotinos subsidijos sumas ir šias sumas sudėjo, kad apskaičiuotų bendrą bendrovės subsidijų sumą per TL.
(197)
Bendriems subsidijų skirtumams apskaičiuoti Komisija pirmiausia apskaičiavo subsidijavimo procentinį dydį kaip subsidijos sumą, palyginti su bendra bendrovės apyvarta. Tada šis procentinis dydis panaudotas skaičiuojant nagrinėjamojo produkto eksportui į Sąjungą per TL suteiktą subsidiją.
(198)
Tada apskaičiuota subsidijos suma už į Sąjungą per TL eksportuoto nagrinėjamojo produkto m2, o toliau nurodyti skirtumai apskaičiuoti kaip to paties eksporto vieno m2 CIF vertės procentinis dydis.
(199)
Po atskleidimo KLR Vyriausybė pateikė pastabų, kad atskleidimo metu skelbdama subsidijų skirtumus Komisija neatsižvelgė į dempingo skirtumus, kurie apskaičiuoti per kartu vykdomą antidempingo tyrimą, ir kad apskaičiuodama nustatytiną muitą Komisija sprendė tik dvigubo apskaičiavimo klausimą.
(200)
KLR Vyriausybė pareikalavo, kad nustačius, kad dėl subsidijavimo buvo vykdomas dempingas, apskaičiuojant skirtumus ir muitą tai turėtų matytis.
(201)
Kadangi šiuo atveju priemonės nustatomos pagal žalos skirtumą, tai nepakeistų faktinių nustatytų muitų dydžio. Todėl Komisija nemanė, kad šiuos tvirtinimus reikėtų iš esmės nagrinėti.
Bendrovės pavadinimas
Subsidijų skirtumas
Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd
3,2 %
Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd
17,1 %
Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd
12,8 %
Henan Yuhua New Material Co., Ltd
16,7 %
D. ŽALA
1. Sąjungos pramonės apibrėžtis ir Sąjungos gamyba
(202)
Po tyrimo inicijavimo apie save pranešė aštuoni gamintojai, kurie per TL gamino panašų produktą Sąjungoje. Komisija nežino kitų Sąjungos panašaus produkto gamintojų. Todėl Komisija mano, kad šie aštuoni gamintojai yra Sąjungos pramonė, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 9 straipsnio 1 dalyje, ir toliau bus vadinami Sąjungos pramone.
(203)
Norint nustatyti visą per TL Sąjungoje pagamintą produkto kiekį, naudota visa turima informacija apie Sąjungos pramonę, įskaitant skundo pateikėjo pateiktą informaciją, Sąjungos pramonės asociacijos (Glass for Europe) pateiktus makroekonominius duomenis ir atrinktų Sąjungos gamintojų klausimyno atsakymus. Atrinktų Sąjungos gamintojų duomenys buvo sutikrinti su klausimyno atsakymais. Tuo remiantis nustatyta, kad per TL Sąjungoje iš viso pagaminta apie 21 734 000 m2 produkto.
(204)
Po atskleidimo KLR Vyriausybė pastebėjo, kad skiriasi atskleidimo dokumente nurodyti ir skunde pateikti duomenys, susiję su Sąjungos pramone. Be to, ji tvirtino, kad tai rodo, jog trūksta objektyvių ir patikimų įrodymų, o Komisijos padarytos išvados tampa abejotinos.
(205)
KLR Vyriausybės nustatyti skundo duomenų ir atskleidimo dokumente pateiktų duomenų skirtumai atsirado dėl to, kad visi su atrinktais Sąjungos gamintojais susiję duomenys buvo tikrinami vietoje ir prireikus atnaujinti. Kadangi atrinktoms bendrovėms tenka 79 % viso Sąjungos pramonės pardavimo Sąjungos rinkoje, Komisija negali priimti argumento, kad naudoti įrodymai yra neobjektyvus ir nepatikimas pagrindas, kuriuo remdamasi Komisija padarė išvadas.
2. Susijusios Sąjungos rinkos nustatymas
(206)
Nė vieno atrinkto Sąjungos gamintojo produkcija nebuvo skirta uždarajam naudojimui. Taigi nebuvo poreikio atskirai nagrinėti pardavimo uždarajam naudojimui.
3. Sąjungos suvartojimas
(207)
Sąjungos suvartojimas nustatytas remiantis visų Sąjungos gamintojų visu Sąjungos rinkoje parduotu kiekiu, t. y. atėmus jų eksportą ir pridėjus importą iš KLR bei importą iš kitų trečiųjų šalių. Sąjungos suvartojimas nustatytas remiantis skundo pateikėjo ir Glass for Europe pateiktais duomenimis ir, kai tai buvo įmanoma, duomenys buvo sutikrinti su atrinktų Sąjungos gamintojų klausimyno atsakymais.
(208)
Sąjungos suvartojimo raida:
1 lentelė
Sąjungos suvartojimas (1 000 m2)
2009 m.
2010 m.
2011 m.
TL
Bendras Sąjungos suvartojimas
16 596
28 239
33 993
27 412
Indeksas
100
170
205
165
Šaltinis: Glass for Europe, skundo pateikėjas ir Sąjungos gamintojų klausimyno atsakymai.
(209)
Per nagrinėjamąjį laikotarpį bendras Sąjungos suvartojimas 2009-2011 m. padidėjo 65 %, tačiau per TL sumažėjo, palyginti su 2011 m. Vis dėlto 2012 m. suvartojimas buvo gerokai didesnis nei 2009 m. Taip buvo daugiausia dėl to, kad padidėjo galutinio produkto, ypač saulės energijos modulių, suvartojimas (žr. E skirsnio 2.3 dalį).
4. Importas iš nagrinėjamosios šalies
4.1. Subsidijuoto importo iš nagrinėjamosios šalies apimtis ir rinkos dalis
(210)
Kadangi soliarinis stiklas į Sąjungą importuojamas pagal KN kodą 7007 19 80 (Kiti. Sluoksniuotasis beskeveldris stiklas), kuris taikomas ir kitiems, šiame tyrime nenagrinėjamiems produktams, importo apimčiai ir vertei nustatyti nebuvo galima naudoti Eurostato duomenų. Importo apimtis ir vertė nustatytos remiantis skundo pateikėjo ir Glass for Europe pateiktais duomenimis. Subsidijuoto importo iš nagrinėjamosios šalies į Sąjungą raida:
2 lentelė
Importo apimtis (1 000 m2) ir rinkos dalis
2009 m.
2010 m.
2011 m.
TL
Importo iš KLR apimtis (1 000 m2)
1 200
2 050
6 150
8 350
Indeksas
100
171
513
696
Rinkos dalis
7,2 %
7,3 %
18,1 %
30,5 %
Indeksas
100
100
250
421
Šaltinis: Glass for Europe ir skundas.
(211)
Nagrinėjamuoju laikotarpiu nagrinėjamojo produkto subsidijuoto importo į Sąjungą apimtis išaugo net 596 %. Dėl to labai padidėjo nagrinėjamojo produkto importo į Sąjungos rinką iš KLR rinkos dalis (nuo 7,2 iki 30,5 %).
(212)
Sąjungos suvartojimas taip pat didėjo iki 2012 m. 2012 m., kai Sąjungos rinka sumažėjo, eksportuojantys Kinijos gamintojai vis dėlto galėjo padidinti savo bendrą importo apimtį.
(213)
Po atskleidimo KLR Vyriausybė tvirtino, kad Komisija naudojosi gerokai padidintais duomenimis, o iš Kinijos eksporto statistinių duomenų buvo matyti gerokai mažesnė eksporto per TL apimtis, palyginti su atskleidimo dokumente nurodyta importo apimtimi, ir prašė paaiškinti, kaip šios apimtys buvo apskaičiuotos.
(214)
Pirmiausia Komisija pastebi, kad 2012 m. KLR Vyriausybės pateikti eksporto statistiniai duomenys (įskaitant statistiką apie visų rūšių grūdintąjį stiklą) yra daugiau nei 2,5 karto mažesni už Eurostato statistinius duomenis, susijusius su visu KN kodu 7007 19 80. Todėl ji negali jų laikyti pagrįstai patikimais.
(215)
Savo skaičiavimus Komisija grindė skundo pateikėjo ir Glass for Europe pateikta informacija. Šie duomenys pateikti nekonfidencialioje byloje. Komisija šią informaciją sutikrino su patikrintais atrinktų eksportuojančių gamintojų ir kitų bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų pateiktais duomenimis. Kaip minėta A skirsnio 3.3 dalyje, bendradarbiaujantiems eksportuojantiems gamintojams teko beveik 100 % 2012 m. soliarinio stiklo eksporto į Sąjungą, apie kurį buvo pranešta. Todėl Komisija neturėjo priežasčių manyti, kad informacija, kuria remdamasi ji padarė išvadas, būtų neteisinga. Be to, KLR Vyriausybė nepateikė jokių įrodymų savo tvirtinimui pagrįsti.
4.2. Subsidijuoto importo iš nagrinėjamosios šalies kainos ir priverstinis kainų mažinimas
(216)
Subsidijuoto importo iš nagrinėjamosios šalies į Sąjungą vidutinės kainos raida:
3 lentelė
Importo kainos (EUR/m2)
2009 m.
2010 m.
2011 m.
TL
KLR
6,02
6,10
4,96
4,38
Indeksas
100
101
82
73
Šaltinis: skundo pateikėjas ir eksportuojančių Kinijos gamintojų klausimyno atsakymai.
(217)
Nagrinėjamuoju laikotarpiu nagrinėjamojo produkto vidutinė kaina sumažėjo. Vidutinė importo kaina sumažėjo 27,2 % nuo 6,02 EUR/m2 2009 m. iki 4,38 EUR/m2 per TL.
(218)
Siekiant nustatyti priverstinį kainų mažinimą per TL, pagal gamintojo kainas EXW sąlygomis pakoreguotos vidutinės svertinės atrinktų Sąjungos gamintojų kiekvienos rūšies produkto pardavimo nesusijusiems pirkėjams Sąjungos rinkoje kainos palygintos su atitinkamomis vidutinėmis svertinėmis atrinktų Kinijos gamintojų importuojamo kiekvienos rūšies produkto kainomis pirmam nepriklausomam pirkėjui Sąjungos rinkoje, nustatytomis remiantis CIF kaina ir pakoreguotomis jas padidinant, t. y. atsižvelgiant į 0,40 EUR/m2 muitinio įforminimo, tvarkymo bei krovos išlaidas ir 3 % importo muitą. Atlikus šiuos koregavimus kaina padidėjo 7-15 %, atsižvelgiant į produkto kontrolės numerį (11 % svertinis vidurkis).
(219)
Lygintos to paties prekybos lygio sandorių kiekvienos rūšies produkto kainos, kurios prireikus buvo tinkamai pakoreguotos, kaip išdėstyta pirmesnėje konstatuojamojoje dalyje, ir apskaičiuotos atėmus lengvatas ir nuolaidas. Remiantis palyginimo rezultatais, išreikštais atrinktų Sąjungos gamintojų apyvartos per TL procentine dalimi, nustatytas 10,6-26,7 % vienos bendrovės vidutinis svertinis atrinktų Sąjungos gamintojų priverstinio kainų mažinimo skirtumas dėl nagrinėjamojo produkto subsidijuoto importo.
5. Sąjungos pramonės ekonominė padėtis
(220)
Pagal pagrindinio reglamento 8 straipsnio 5 dalį nagrinėjant subsidijuoto importo poveikį Sąjungos pramonei buvo įvertinti visi ekonominiai veiksniai ir rodikliai, turėję įtakos Sąjungos pramonės būklei nagrinėjamuoju laikotarpiu.
(221)
Kaip paaiškinta A skirsnio 3.2 dalyje, nagrinėjant galimą žalą Sąjungos pramonei atlikta atranka.
(222)
Žalai analizuoti Komisija atskyrė makroekonominius žalos rodiklius nuo mikroekonominių. Makroekonominius nagrinėjamojo laikotarpio rodiklius Komisija analizavo remdamasi Glass for Europe ir skundo pateikėjo pateiktais visų Sąjungos gamintojų duomenimis. Mikroekonominius rodiklius Komisija analizavo remdamasi atrinktų Sąjungos gamintojų klausimyno atsakymais.
(223)
Šiame tyrime įvertinti šie makroekonominiai rodikliai: gamyba, gamybos pajėgumai, pajėgumų naudojimas, pardavimo apimtis, rinkos dalis, augimas, užimtumas, našumas, subsidijų skirtumo dydis ir atsigavimas po buvusio subsidijavimo.
(224)
Įvertinti šie mikroekonominiai rodikliai: vidutinės vieneto kainos, vieneto sąnaudos, darbo sąnaudos, atsargos, pelningumas, grynųjų pinigų srautas, investicijos, investicijų grąža ir pajėgumas padidinti kapitalą.
(225)
Vienas eksportuojantis gamintojas tvirtino, kad Komisija žalos analizę atliko ne pagal pagrindinio reglamento 8 straipsnio 1 ir 4 dalis, nes žalos analizę ji atliko remdamasi dviem atskiromis ir tariamai nenuosekliomis duomenų grupėmis, t. y. makroekonominiais ir mikroekonominiais žalos rodikliais. Be to, jis tvirtina, kad dėl dviem duomenų grupėmis pagrįstos analizės tariamo nenuoseklumo kyla didelių abejonių dėl bendro žalos vaizdo tinkamumo, teisingumo ir objektyvumo.
(226)
Ta pati šalis nurodė kelis anksčiau vykdytus tyrimus, per kuriuos Sąjungos institucijos tariamai nenuosekliai apibrėžė skirtingas duomenų grupes kaip priklausančias makroekonominiams arba mikroekonominiams duomenims.
(227)
Komisija negali sutikti su šiuo tvirtinimu. Ši metodika taikoma tada, kai vykdoma atranka, kad būtų galima išanalizuoti Sąjungos pramonės padėtį ir atsižvelgti ne tik į su atrinktomis bendrovėmis, bet ir su visa Sąjungos pramone susijusias tendencijas. Analizuojant nagrinėti visi pagrindinio reglamento 8 straipsnio 4 dalyje aprašyti veiksniai. Išvada dėl žalos taip pat padaryta remiantis visais minėtais veiksniais. Taigi, žalos analizė atlikta laikantis pagrindinio reglamento 8 straipsnio 1 ir 4 dalių.
6. Makroekonominiai rodikliai
6.1. Gamyba, gamybos pajėgumai ir pajėgumų naudojimas
(228)
Visos Sąjungos gamybos, gamybos pajėgumų ir pajėgumų naudojimo raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:
4 lentelė
Gamyba, gamybos pajėgumai ir pajėgumų naudojimas
2009 m.
2010 m.
2011 m.
TL
Gamybos pajėgumai (1 000 m2)
39 000
44 611
48 511
54 615
2009 m. indeksas
100
114
124
140
Gamybos apimtis (1 000 m2)
17 540
29 245
31 245
21 734
Indeksas
100
167
178
124
Pajėgumų naudojimas
45 %
66 %
64 %
40 %
Indeksas
100
146
143
88
Šaltinis: skundo pateikėjas ir Sąjungos gamintojų klausimyno atsakymai.
(229)
Nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungos pramonės gamyba didėjo taip pat kaip suvartojimas. Jau nagrinėjamojo laikotarpio pradžioje Sąjungos pramonė turėjo perteklinius gamybos pajėgumus. Dėl sparčiai augančio Sąjungos suvartojimo pertekliniai pajėgumai mažėjo iki 2011 m., nors Sąjungos gamybos pajėgumai didėjo, tačiau ne taip greitai, kaip Sąjungos suvartojimas. Gamybos pajėgumai didėjo ir 2012 m., nors Sąjungos suvartojimas sumažėjo. 2009-2011 m. gamybos apimtis didėjo, o per TL sumažėjo 30 %. Dėl turimų pajėgumų Sąjungos pramonė galėjo greitai padidinti gamybą, kad patenkintų didėjančią paklausą Sąjungoje iki 2011 m. Kartu reaguodama į augimą 2009-2011 m., Sąjungos pramonė padidino pajėgumus, kurie gamybai iš dalies pradėti naudoti per TL. Todėl, palyginti su ankstesniais metais, pajėgumų naudojimas per TL labai sumažėjo.
(230)
NET jei per nagrinėjamąjį laikotarpį Sąjungos pramonė padidino pajėgumus dėl padidėjusio suvartojimo, Sąjungos pramonės gamybos apimtis padidėjo mažiau nei suvartojimas, o pajėgumų naudojimas po didelio padidėjimo per pirmuosius trejus nagrinėjamojo laikotarpio metus sumažėjo per tiriamąjį laikotarpį, ir tai sutapo su padidėjusia subsidijuoto importo iš nagrinėjamosios šalies rinkos dalimi ir nesąžininga konkurencija, su kuria susidūrė Sąjungos pramonės pagrindiniai naudotojai (vartotojai) saulės baterijų plokščių sektoriuje dėl Kinijos vykdomo dempingo ir subsidijavimo, kuris buvo nustatytas tame sektoriuje.
6.2. Pardavimo apimtis ir rinkos dalis
(231)
Sąjungos pramonės pardavimo apimties ir rinkos dalies raida per nagrinėjamąjį laikotarpį:
5 lentelė
Pardavimo apimtis ir rinkos dalis
2009 m.
2010 m.
2011 m.
TL
Pardavimo apimtis (1 000 m2)
14 696
25 303
26 556
18 039
Indeksas
100
172
181
123
Rinkos dalis
88,6 %
89,6 %
78,1 %
65,8 %
Indeksas
100
101
88
74
Šaltinis: Glass for Europe, skundo pateikėjas ir Sąjungos gamintojų klausimyno atsakymai.
(232)
Nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungos pramonės pardavimo apimtis padidėjo 22,7 %. Tačiau 65 % padidėjus Sąjungos suvartojimui Sąjungos pramonės rinkos dalis sumažėjo nuo 88,6 % 2009 m. iki 65,8 % per TL, vadinasi, nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungos pramonės rinkos dalis sumažėjo 25,7 %. Sąjungos pramonės pardavimas išaugo daug mažiau nei subsidijuotas importas iš nagrinėjamosios šalies. Todėl Sąjungos gamintojai negalėjo visapusiškai pasinaudoti didėjančiu suvartojimu ir jų rinkos dalis nagrinėjamuoju laikotarpiu sumažėjo.
6.3. Augimas
(233)
Sąjungos pramonės augimą rodo gamybos, pardavimo ir rinkos dalies apimties rodikliai, juos lyginant su suvartojimo raida. Nors per nagrinėjamą laikotarpį suvartojimas padidėjo, Sąjungos gamintojų rinkos dalis nedidėjo tiek, kiek suvartojimas. Sąjungos pramonės rinkos dalis per nagrinėjamąjį laikotarpį sumažėjo. Per tą patį laikotarpį importo iš KLR rinkos dalis padidėjo 321 %. Tai, kad Sąjungos pramonė negalėjo pasinaudoti augančia rinka, apskritai turėjo neigiamo poveikio jos ekonominei padėčiai.
6.4. Užimtumas ir našumas
(234)
Užimtumo ir našumo raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:
6 lentelė
Užimtumas ir našumas
2009 m.
2010 m.
2011 m.
TL
Užimtumas (visos darbo dienos ekvivalentais (VDDE))
565
792
932
857
Indeksas
100
140
165
152
Našumas (1 000 m2/VDDE)
31
37
34
25
Indeksas
100
119
108
82
Šaltinis: skundo pateikėjas ir Sąjungos gamintojų klausimyno atsakymai.
(235)
Apskritai 2009 m. - TL užimtumas padidėjo 52 %. Tačiau jis labiausiai didėjo laikotarpiu iki 2011 m., t. y. siekė 932 visos darbo dienos ekvivalentus (VDDE), ir vėliau per TL sumažėjo iki 857 VDDE. Našumas 2010 ir 2011 m. padidėjo tik nežymiai, palyginti su 2009 m. Taip iš dalies buvo dėl to, kad panašaus produkto gamyba yra itin automatizuota ir reikalauja nedaug darbuotojų. Tačiau per TL našumas sumažėjo 24,4 %, palyginti su 2011 m. Taip atsitiko dėl tuo pačiu laikotarpiu maždaug 30 % sumažėjusios gamybos apimties, o šis sumažėjimas neigiamai paveikė pajėgumų naudojimą.
(236)
Taigi, dėl Sąjungos panašaus produkto gamybos tendencijų per TL tuo laikotarpiu sumažėjo ir užimtumas.
6.5. Subsidijų skirtumo dydis ir atsigavimas po buvusio subsidijavimo
(237)
Visi subsidijų skirtumai yra gerokai didesni už de minimis lygį. Atsižvelgiant į importo iš nagrinėjamosios šalies apimtį ir kainas, faktinių subsidijų skirtumų dydžio poveikį Sąjungos pramonei galima laikyti reikšmingu.
(238)
Kadangi tai pirmas antisubsidijų tyrimas, susijęs su nagrinėjamuoju produktu, atsigavimas po buvusio subsidijavimo nevertinamas.
7. Mikroekonominiai rodikliai
(239)
Kaip nurodyta pirmiau, mikroekonominiai rodikliai analizuoti remiantis atrinktų Sąjungos gamintojų pateiktais klausimynų atsakymais. Daugumai atrinktų Sąjungos gamintojų 2009 m. buvo jų pirmųjų investicijų ir panašaus produkto gamybos pradžios metai. Nors dauguma atrinktų Sąjungos gamintojų pirmiau jau veikė stiklo sektoriuje, visos bendrovės turėjo investuoti į soliariniam stiklui gaminti skirtą įrangą, kuri yra visiškai nesusijusi su paprasto stiklo gamyba, nes labai skiriasi stiklo grynumas, geležies kiekis ir apskritai kokybė. Be to, stiklas turi būti grūdinamas, o paprastam stiklui tai visiškai nereikalinga. Pagaliau, naudojama dengimo technologija. Todėl šis pradinis veiklos etapas 2009 m. turėjo įtakos visiems toliau nagrinėjamiems rodikliams. Kad būtų galima parodyti tendenciją be atrinktų bendrovių pradinio veiklos etapo iškreipto poveikio, pateikiami ir 2010 m. indeksai.
7.1. Kainos ir kainoms poveikio turintys veiksniai
(240)
Atrinktų Sąjungos gamintojų vidutinių pardavimo nesusijusiems pirkėjams Sąjungoje kainų raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:
7 lentelė
Vidutinės pardavimo kainos Sąjungoje
2009 m.
2010 m.
2011 m.
TL
Vidutinė vieneto pardavimo Sąjungos rinkoje kaina (EUR/m2)
10,64
9,07
8,91
8,20
2009 m. indeksas
100
85
84
77
2010 m. indeksas
117
100
98
90
Vieneto gamybos sąnaudos (EUR/m2)
13,13
8,38
8,44
9,34
2009 m. indeksas
100
64
64
71
2010 m. indeksas
157
100
101
112
Šaltinis: Sąjungos gamintojų klausimyno atsakymai.
(241)
Nagrinėjamuoju laikotarpiu vieneto pardavimo kainos nuolat mažėjo, tačiau per TL kainos sumažėjo net 7,9 %, palyginti su 2011 m., 9,5 %, palyginti su 2010 m., ir 23 %, palyginti su 2009 m. Sąjungos gamintojų pardavimo kainos mažėjo lėčiau nei iš nagrinėjamosios šalies importuojamų produktų pardavimo kainos. Pvz., 2011-2012 m. Kinijos kainos sumažėjo 11 %, o Sąjungos kainos per tą patį laikotarpį sumažėjo 8 %.
(242)
Nepaisant didelio skirtumo tarp Sąjungos pramonės vidutinės vieneto pardavimo kainos ir Kinijos importo kainos, kaip paaiškinta D skirsnio 4.2 dalyje, tiriamuoju laikotarpiu faktinis priverstinis kainų mažinimas, nustatytas palyginus kiekvienos rūšies produktus, buvo gerokai mažesnis, t. y. 10,6-26,7 %. Taip yra dėl to, kad atrinkti eksportuojantys Kinijos gamintojai eksportavo ne visų rūšių Sąjungos pramonės gaminamus produktus.
(243)
Po atskleidimo KLR Vyriausybė tvirtino, kad vertindama vidutines Kinijos kainas Komisija neatsižvelgė į tai, kad skiriasi eksportuojančių Kinijos gamintojų eksportuotų ir Sąjungos gamintojų parduotų produktų rūšys. Nurodžius, kad vidutinės Sąjungos pramonės pardavimo kainos ir vidutinės eksportuojančių Kinijos gamintojų pardavimo kainos labai skiriasi, tariamai buvo iškreiptai pristatyti faktai, nes Sąjungos pardavimo kainos labai skyrėsi nuo ir Kinijos importo kainų.
(244)
Kaip nurodyta pirmiau, Komisija atidžiai lygino kiekvienos rūšies produktus, kad galėtų nustatyti priverstinį kainų mažinimą, nes tai neginčytina žalos analizės dalis. Be to, ji aiškiai nurodė skirtumų priežastį - ne visų rūšių produktus, kuriuos gamino Sąjungos pramonė, gamino ir eksportuojantys Kinijos gamintojai. Taigi, negalima tvirtinti, kad Komisija faktus nurodė klaidingai ir juos iškraipė.
(245)
Vieneto gamybos sąnaudos 2011 m. - TL išaugo daugiau nei 10 %, tačiau 2010-2011 m. nekito. Gamybos sąnaudos apskritai atitiko 2009-2011 m. pardavimo kainų tendenciją. Vieneto gamybos sąnaudos 2012 m. padidėjo dėl to, kad sumažėjo gamybos apimtis.
(246)
KLR Vyriausybė taip pat teigė, kad vidutinės vieneto pardavimo kainos per nagrinėjamąjį laikotarpį sumažėjo, be kita ko, dėl gamybos efektyvumo. Be to, vieneto gamybos sąnaudos 2012 m. padidėjo tariamai ne dėl gamybos apimties sumažėjimo, o dėl gamybos pajėgumų padidėjimo.
(247)
Iš tikrųjų, dėl gamybos efektyvumo 2009-2011 m. laikotarpiu vieneto gamybos sąnaudos sumažėjo ir tai turėjo poveikio ir vieneto pardavimo kainos sumažėjimui. Tačiau Komisija nustatė, kad per TL vidutinės pardavimo kainos lygis buvo gerokai mažesnis už vidutines vieneto gamybos sąnaudas, t. y. sudarė tik 88 % vieneto gamybos sąnaudų. Tuo tarpu atrinktų bendrovių gamybos pajėgumų padidėjimas negalėjo lemti jų vieneto gamybos sąnaudų padidėjimo. Iš tikrųjų, jų gamybos pajėgumai 2011-2012 m. padidėjo tik 2,6 %, o jų vidutinės vieneto gamybos sąnaudos per tą patį laikotarpį padidėjo 10,6 %. Todėl šie tvirtinimai atmetami.
7.2. Darbo sąnaudos
(248)
Atrinktų Sąjungos gamintojų vidutinių darbo sąnaudų raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:
8 lentelė
Vidutinės darbo sąnaudos vienam darbuotojui
2009 m.
2010 m.
2011 m.
TL
Vidutinės darbo sąnaudos vienam darbuotojui (EUR)
45 232
44 503
48 288
50 615
2009 m. indeksas
100
98
107
112
2010 m. indeksas
102
100
109
114
Šaltinis: Sąjungos gamintojų klausimyno atsakymai.
(249)
Vidutinės darbo sąnaudos vienam darbuotojui 2009 m. - TL nuolat didėjo - iš viso jos padidėjo 12 %. Tačiau daugiausia jos padidėjo 2011 m. - TL (4,8 %). Bendrą darbo sąnaudų padidėjimą galima iš dalies paaiškinti kai kurių Sąjungos gamintojų sąnaudomis, susijusiomis su 2011 m. - TL neveikusiomis gamyklomis, kitaip tariant, dėl to, kad darbuotojams teko mokėti nepaisant to, kad iš esmės jie nedirbo.
7.3. Atsargos
(250)
Atrinktų Sąjungos gamintojų atsargų lygio raida per nagrinėjamąjį laikotarpį:
9 lentelė
Atsargos
2009 m.
2010 m.
2011 m.
TL
Laikotarpio pabaigos atsargos (1 000 m2)
1 540
1 875
1 657
1 778
2009 m. indeksas
100
122
108
115
2010 m. indeksas
82
100
88
95
Šaltinis: Sąjungos gamintojų klausimyno atsakymai.
(251)
2011 m. - TL atsargos padidėjo 7,3 %, 2009 m. - TL - 15 %, o 2010-2011 m. jos sumažėjo 11,6 %.
(252)
Po atskleidimo KLR Vyriausybė teigė, kad atsargų tendencijos yra neaktualios, nes jos padidėjo labai nedaug (tiek absoliučiaisiais skaičiais, tiek santykinai).
(253)
Dėl kainų pokyčių gamintojui neracionalu laikyti daug atsargų, nes jų vertė greitai mažėja. Todėl manoma, kad Sąjungos gamintojai turėtų turėti nedideles panašaus produkto atsargas. Taigi, panašaus produkto atsargų padidėjimas 2011 m. - TL, nors ir palyginti nedidelis, yra svarbus rodiklis nustatant, ar Sąjungos pramonei daryta materialinė žala. 2010 m. didelį atsargų kiekį absoliučiaisiais skaičiais reikia vertinti atsižvelgiant į tai, kad tais metais pardavimo apimtis buvo gerokai didesnė nei per TL.
7.4. Pelningumas, grynųjų pinigų srautas, investicijos, investicijų grąža ir pajėgumas padidinti kapitalą
(254)
Atrinktų Sąjungos gamintojų pelningumo, grynųjų pinigų srauto, investicijų ir investicijų grąžos raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:
10 lentelė
Pelningumas, grynųjų pinigų srautas, investicijos ir investicijų grąža
2009 m.
2010 m.
2011 m.
TL
Pelningumas
-20,3 %
8,3 %
8,2 %
-14,5 %
2009 m. indeksas
100
241
240
129
2010 m. indeksas
- 244
100
99
- 174
Grynųjų pinigų srautas (1 000 EUR)
-21 550
29 574
33 425
6 200
2009 m. indeksas
100
337
355
229
2010 m. indeksas
-73
100
113
21
Investicijos (1 000 EUR)
46 087
18 230
7 633
10 712
2009 m. indeksas
100
40
17
23
2010 m. indeksas
253
100
42
59
Investicijų grąža
-6,9 %
9,6 %
13,3 %
-11,5 %
2009 m. indeksas
100
339
393
66
2010 m. indeksas
-72
100
139
- 120
Šaltinis: Sąjungos gamintojų klausimyno atsakymai.
(255)
Atrinktų Sąjungos gamintojų pelningumas nustatytas ikimokestinį grynąjį pelną, gautą parduodant panašų produktą nesusijusiems pirkėjams Sąjungoje, išreiškus tokio pardavimo apyvartos procentine dalimi.
(256)
2009 m. dauguma atrinktų Sąjungos gamintojų dėl, kaip paaiškinta D skirsnio 7 dalyje, tuo metu pradėtos panašaus produkto gamybos patyrė nuostolių. 2010 m. vidutinis pelnas jau siekė 8,31 %. Vėliau 2011 m. pradėjus augti subsidijuotam importui pelningumas šiek tiek sumažėjo. Galiausiai per TL pramonė patyrė didelių nuostolių - net 276,6 % nuostolių, palyginti su 2011 m.
(257)
Grynųjų pinigų srauto, kuris parodo atrinktų Sąjungos gamintojų gebėjimą finansuoti savo veiklą, tendencija blogėjo ir 2011 m. - TL grynųjų pinigų srautas sumažėjo 81 %. Nuo 2010 m. grynųjų pinigų srautas laipsniškai didėjo ir nagrinėjamuoju laikotarpiu apskritai išaugo.
(258)
Investicijų grąža buvo išreikšta investicijų grynosios buhalterinės vertės pelno procentiniu dydžiu.
(259)
Iš 10 lentelės matyti, kad po pradinio veiklos etapo 2009 m., kuriuo pramonė labai daug investavo į panašų produktą, 2009-2011 m. investicijos nuolat mažėjo, o per TL vėl padidėjo. Tačiau per TL investicijų lygis, palyginti su 2009 m. lygiu, išliko žemas. Investicijos per TL daugiausia buvo susijusios su moksliniais tyrimais ir technologine plėtra ir gamybos technologijų bei procesų gerinimu ir priežiūra veiksmingumui didinti. Pramonė visų pirma investavo į naujų rūšių produktus, kurie tuo pačiu laikotarpiu nebuvo importuojami iš KLR ir kuriems reikia daug mokslinių tyrimų bei inovacijų.
(260)
Priešingai nei investicijos, investicijų grąža 2009-2012 m. sumažėjo 34 %. Iki TL investicijų grąža nuolat didėjo, kitaip tariant 2009-2011 m. ji padidėjo 293 %, tačiau per TL, palyginti su 2011 m., ji sumažėjo 186 %. Sumažėjimas 2012 m. yra logiškas Sąjungos pramonės per TL patirtų nuostolių padarinys.
(261)
Išanalizavus pajėgumą padidinti kapitalą nustatyta, kad Sąjungos pramonės pajėgumas užtikrinti su panašiu produktu susijusį grynųjų pinigų srautą nuolat mažėja ir atitinkamai prastėja Sąjungos pramonės finansinė padėtis.
8. Išvada dėl žalos
(262)
Išanalizavus Sąjungos pramonės padėtį nustatyta, kad daugumos žalos rodiklių pokyčiai buvo akivaizdžiai neigiami. Apskritai didėjant suvartojimui bendra gamybos apimtis nagrinėjamuoju laikotarpiu padidėjo. Nors pardavimo apimtis padidėjo, Sąjungos pramonės rinkos dalis per nagrinėjamąjį laikotarpį sumažėjo dėl to, kad per tą laikotarpį kur kas daugiau padidėjo suvartojimas. Nagrinėjamuoju laikotarpiu labai sumažėjo vidutinė pardavimo kaina, o tai turėjo neigiamo poveikio visiems finansinės veiklos rodikliams, kaip antai pelningumo, grynųjų pinigų srauto, investicijų grąžos ir pajėgumo padidinti kapitalą rodikliams.
(263)
Nagrinėjamuoju laikotarpiu visa Sąjungos pramonės pardavimo apimtis padidėjo. Tačiau Sąjungos pramonės pardavimo apimties padidėjimas sutapo su ypač dideliu vidutinės pardavimo kainos ir Sąjungos pramonės rinkos dalies sumažėjimu.
(264)
Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, atlikus tyrimą visų pirma patvirtinta, kad Sąjungos pramonės pardavimo kainos per TL buvo gerokai mažesnės už gamybos sąnaudas, todėl darytas neigiamas poveikis Sąjungos pramonės pelningumui, kuris per TL tapo neigiamas.
(265)
Tačiau 2009 m. - TL pajėgumų raida buvo teigiama. Be to, nors investicijos 2009 m. - TL sumažėjo, laikotarpiu nuo 2011 m. iki TL jos padidėjo. Taip atsitiko dėl to, kad, kaip paaiškinta D skirsnio 7.4 dalyje, atrinktos bendrovės toliau investavo į panašų produktą ir, be kita ko, daugiausia investicijų skyrė tam tikrų rūšių produktams, esantiems rinkų nišose, kuriose tų konkrečių rūšių produktai dar neeksportuojami iš nagrinėjamosios šalies, ir tam tikrų rūšių produktams, kuriems reikia daug mokslinių tyrimų bei inovacijų. Kartu akivaizdu, kad, norėdama sumažinti pastoviąsias išlaidas ir užtikrinti masto ekonomiją, Sąjungos pramonė taip pat turi sugebėti gaminti ir parduoti daug bendresnių rūšių produktų, kurie šiuo metu konkuruoja su subsidijuotu importu iš KLR.
(266)
Po atskleidimo KLR Vyriausybė teigė, kad Komisijos vertinimas yra nenuoseklus, nes ji nurodė, kad investuota daugiausia į MTTP, tačiau kartu tvirtino, kad per TL padidėjo pajėgumai tikintis paklausos didėjimo. Šie tvirtinimai nėra nenuoseklūs - tai papildomi tvirtinimai: dėl investicijų į naujų rūšių produktus tuo pačiu laikotarpiu taip pat neišvengiamai didėjo pajėgumai. Be to, net jei dėl tokių investicijų iš tiesų padidėjo Sąjungos pramonės kainos, tai yra svarbus rodiklis, kad pramonė daro viską, kad būtų konkurencinga.
(267)
Todėl galima daryti išvadą, kad Sąjungos pramonė per TL ne tik patyrė materialinę žalą, bet ir aktyviai ieškojo būdų, kaip sumažinti nagrinėjamojo produkto subsidijuoto importo jai daromą poveikį, ir kūrė inovacinius produktus, kurie iš nagrinėjamosios šalies dar neimportuojami.
(268)
Atsižvelgiant į išdėstytas aplinkybes daroma išvada, kad Sąjungos pramonei buvo padaryta materialinė žala, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 8 straipsnio 5 dalyje.
E. PRIEŽASTINIS RYŠYS
(269)
Pagal pagrindinio reglamento 8 straipsnio 6 ir 7 dalis nagrinėta, ar dėl subsidijuoto importo iš nagrinėjamosios šalies Sąjungos pramonei padaryta tokia žala, kad ją būtų galima laikyti materialine. Taip pat nagrinėti kiti, su subsidijuotu importu nesusiję žinomi veiksniai, galėję tuo pačiu metu daryti žalą Sąjungos pramonei, nes siekta užtikrinti, kad žala, kuri galėjo būti padaryta tų kitų veiksnių, nebūtų priskirta subsidijuotam importui.
1. Subsidijuoto importo poveikis
(270)
Atlikus tyrimą nustatyta, kad nagrinėjamuoju laikotarpiu subsidijuotas importas labai išaugo, t. y. jo apimtis padidėjo net 596 %, o rinkos dalis - 366 %. Taigi patvirtinama, kad nagrinėjamojo produkto importo apimtis ir rinkos dalis nagrinėjamuoju laikotarpiu gerokai padidėjo. Subsidijuotas importas akivaizdžiai padidėjo tuo pačiu metu, kai Sąjungos pramonė prarado rinkos dalį. Kitaip tariant importo apimtis didėjo daug greičiau nei augo Sąjungos rinka ir Sąjungos gamintojai prarado rinkos dalį dėl subsidijuoto Kinijos importo. Be to, per tyrimą nustatyta, kad, kaip minėta D skirsnio 4.2 dalyje, dėl subsidijuoto importo per TL buvo priverstinai mažinamos Sąjungos pramonės kainos.
(271)
Atlikus tyrimą nustatyta, kad subsidijuoto importo kainos per nagrinėjamąjį laikotarpį sumažėjo 27,2 %, dėl to Sąjungos gamintojų kainos dar labiau skyrėsi nuo eksportuojančių gamintojų kainų. Kai buvo daromas toks didelis spaudimas kainoms, Sąjungos pramonė dėjo labai daug pastangų gamybos sąnaudoms mažinti. Nepaisant šių pastangų, dėl išskirtinai mažų importo iš Kinijos kainų Sąjungos pramonė buvo priversta toliau mažinti pardavimo kainas, kol pardavimas tapo nepelningas. Po 2009 m. pradinio veiklos etapo Sąjungos gamintojai 2010 ir 2011 m. gavo pastovų pelną. Tačiau per TL Sąjungos gamintojai patyrė didelių nuostolių.
(272)
Po atskleidimo kelios suinteresuotosios šalys nepritarė Komisijos išvadai, kad esama Sąjungos pramonei padarytos materialinės žalos ir subsidijuoto importo iš KLR priežastinio ryšio. Jos teigė, kad laikas, kai buvo padaryta žala ir kai padidėjo importas iš nagrinėjamosios šalies, nesutapo. Taip yra dėl to, kad 2009-2011 m. importas iš Kinijos gerokai padidėjo. Be to, vidutinė importo iš Kinijos kaina 2011 m. buvo 4,96 EUR/m2 - labai panaši į kainą 2012 m. (4,38 EUR/m2).
(273)
Tos pačios šalys tvirtino, kad išvada, kad Sąjungos pramonei padaryta žala turėtų būti priskirta 2012 m. importui iš Kinijos, neatitinka jos nustatytų faktų, kad prieš metus importas iš Kinijos tariamai neturėjo jokio neigiamo poveikio, net jei vidutinė importo kaina buvo labai panaši.
(274)
Šalys taip pat teigė, kad padarytos materialinės žalos ir subsidijuoto importo iš Kinijos laiko sutapimo negalima vertinti remiantis visu nagrinėjamuoju laikotarpiu nuo 2009 m. iki TL pabaigos, neatsižvelgiant į tuo laikotarpiu pasireiškusias tendencijas.
(275)
Nuo nagrinėjamojo laikotarpio pradžios iki TL pabaigos importas padidėjo 596 %, o jo užimama rinkos dalis - 321 %. Per nagrinėjamąjį laikotarpį importo kainos sumažėjo 27,2 %.
(276)
Iš tikrųjų teisinga, kad Sąjungos pramonės pelno dydis 2011 m. buvo tik šiek tiek mažesnis nei 2010 m., nors jau 2011 m. importo apimtis iš KLR labai padidėjo. Tačiau 2011 m. soliarinio stiklo suvartojimas Sąjungoje gerokai padidėjo, tiksliau 2010-211 m. padidėjo 20,4 %, o importas iš KLR tuo pačiu laikotarpiu padidėjo 150 %. Per TL, kai suvartojimas iš tiesų sumažėjo šiek tiek daugiau nei 19 %, importo iš Kinijos apimtis toliau didėjo - daugiau nei 35 %. Tai aiškiai rodo, kad Sąjungos pramonei padaryta materialinė žala per TL ir akivaizdus subsidijuoto importo iš KLR apimties padidėjimas laiko atžvilgiu sutapo. Be to, logiška, kad reikia šiek tiek laiko, kol Sąjungos gamintojai pajus padidėjusios subsidijuoto importo apimties neigiamą poveikį (pvz., klientų skaičiaus mažėjimą, nuostolius, sumažėjusią investicijų grąžą ir grynųjų pinigų srautą ir pan.). Todėl šis tvirtinimas atmetamas.
(277)
Komisija taip pat analizavo nagrinėjamuoju laikotarpiu pasireiškusias tendencijas. Tai, kad Sąjungos pramonė 2011 m. vis dar veikė pelningai, nors importas iš Kinijos tais metais jau buvo padidėjęs, neturi poveikio išvadai, kad per TL sutapo laikas, kai Sąjungos pramonei buvo padaryta žala ir toliau didėjo subsidijuotas importas iš Kinijos.
(278)
Per TL, kai suvartojimas sumažėjo šiek tiek daugiau nei 19 %, eksportuojantys Kinijos gamintojai:
a)
12,4 procentinio punkto padidino rinkos dalį, palyginti su 2011 m., o Sąjungos pramonės rinkos dalis sumažėjo 12,3 procentinio punkto;
b)
Kinijos importo apimtį padidino daugiau nei 35 %, kai Sąjungos pramonės pardavimas sumažėjo 32 %, ir
c)
dar labiau (daugiau nei 10 %) sumažino ir taip labai mažas eksporto kainas, iki 26,7 % priverstinai sumažino Sąjungos pramonės kainas ir prisidėjo prie Sąjungos pramonei per TL padarytos žalos.
(279)
Remdamasi šia analize Komisija priėjo prie išvados, kad subsidijuotas importas ir ypatingai išaugusi jo rinkos dalis taikant kainas, dėl kurių buvo nuolat priverstinai mažinamos Sąjungos pramonės kainos, Sąjungos pramonei padarė materialinę žalą.
2. Kitų veiksnių poveikis
2.1. Importas iš trečiųjų šalių
(280)
Importo iš kitų trečiųjų šalių apimties raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:
11 lentelė
Importas iš trečiųjų šalių (1 000 m2)
Trečiosios šalys
2009 m.
2010 m.
2011 m.
TL
Apimtis (m2)
700
886
1 287
1 023
Indeksas
100
127
184
146
Rinkos dalis
4,2 %
3,1 %
3,8 %
3,7 %
Indeksas
100
74
90
88
Vidutinė kaina (EUR/m2)
10,50
10,09
9,60
8,40
Indeksas
100
96
91
80
Šaltinis: Glass for Europe ir skundas.
(281)
Importo iš kitų trečiųjų šalių apimtis didėjant Sąjungos suvartojimui nagrinėjamuoju laikotarpiu išaugo 46 %. Šiam importui tenkanti rinkos dalis per TL šiek tiek sumažėjo, palyginti su 2011 m. (3,7 %), tačiau nagrinėjamuoju laikotarpiu pernelyg nekito. Turkija yra antras didžiausias eksportuotojas po KLR, o po jos - Indija.
(282)
Remiantis turima informacija apie importą iš visų trečiųjų šalių, vidutinė importo kaina buvo didesnė nei vidutinė importo iš Kinijos kaina. Tas pats pasakytina ir apie konkrečių rūšių nagrinėjamojo produkto vieneto kainą. Kita vertus, importo iš trečiųjų šalių vidutinė kaina buvo tokia pati kaip Sąjungos pramonės vidutinė kaina arba už ją didesnė.
(283)
Atsižvelgdama į bendrą importo iš trečiųjų šalių apimtį ir rinkos dalis, taip pat į šio importo kainą, Komisija priėjo prie išvados, kad dėl importo iš trečiųjų šalių negali nutrūkti subsidijuoto importo ir Sąjungos pramonei padarytos žalos priežastinis ryšys.
2.2. Sąjungos pramonės eksporto veiklos rezultatai
(284)
Atrinktų Sąjungos gamintojų eksporto apimties raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:
12 lentelė
Atrinktų Sąjungos gamintojų eksporto veiklos rezultatai
2009 m.
2010 m.
2011 m.
TL
Pardavimo eksportui vertė (1 000 EUR)
19 313
19 814
27 419
7 001
Indeksas
100
103
142
36
Pardavimo eksportui apimtis (1 000 m2)
1 460
1 713
2 708
760
Indeksas
100
117
185
52
Vidutinė kaina (EUR/m2)
13,22
11,56
10,12
9,21
Indeksas
100
87
77
70
Šaltinis: Sąjungos gamintojų klausimyno atsakymai.
(285)
Atrinktų Sąjungos gamintojų pardavimas eksportui 2009-2011 m. padidėjo, tačiau per TL staiga 74 % sumažėjo jo vertė ir 71,9 % - apimtis. Remiantis atrinktų Kinijos eksportuotojų atsakymais, tai galima būtų paaiškinti labai mažomis Kinijos eksporto į pagrindines Sąjungos pramonės eksporto paskirties šalis (tiksliau JAV, Kanadą) kainomis.
(286)
Atrinktų Sąjungos gamintojų pardavimas eksportui 2009 m. (pradiniu veiklos etapu) sudarė 20 % visos jų pardavimo apimties, 2010 m. - 11 %, o didžiausio pakilimo 2011 m. - tik 14 %. 2012 m. pardavimas eksportui dar sumažėjo iki 5 %.
(287)
Pagrindinė Sąjungos pramonės rinka yra Sąjungos rinka, kuri yra viena didžiausių rinkų pasaulyje, o ne trečiųjų šalių rinkos. Be to, soliarinis stiklas yra palyginti sunkus ir dužus ir jį vežant dideliais atstumais dėl dužimo ir korozijos susidaro papildomų sąnaudų. Per tyrimą taip pat patvirtinta, kad eksportas sumažėjo daugiausia dėl konkurencijos su Kinijos eksportu mažomis kainomis taip pat į trečiųjų šalių rinkas. Todėl Komisija negali padaryti išvados, kad dėl atrinktų Sąjungos gamintojų pablogėjusių eksporto veiklos rezultatų nutrūktų subsidijuoto importo ir Sąjungos pramonei padarytos žalos priežastinis ryšys.
(288)
Po atskleidimo kelios šalys nesutiko su Komisijos išvada, kad atrinktų Sąjungos gamintojų pardavimas eksportui per TL veikiausiai sumažėjo dėl labai mažų Kinijos eksporto į Sąjungos pramonės pagrindines eksporto paskirties šalis (tiksliau JAV, Kanadą) kainų. Jų manymu, ši išvada yra nepagrįsta, nes Kinija eksportavo ir 2011 m., todėl nėra priežasčių, kodėl poveikis būtų padarytas tik 2012 m. Be to, jų manymu, tikroji Sąjungos pramonės pardavimo eksportui sumažėjimo priežastis buvo tai, kad ji buvo nekonkurencinga ir, sumažėjus pasaulinėms rinkos kainoms, Sąjungos pramonė negalėjo išlikti konkurencinga. Todėl šalys teigė, kad Sąjungos pramonės pardavimo eksportui per TL sumažėjimas dar labiau prisidėjo prie patirtos žalos.
(289)
Komisija šiuos tvirtinimus atmeta dėl toliau nurodytų priežasčių. Sąjungos pramonės pagrindinė rinka vis dar yra Sąjungos rinka, o ne trečiųjų šalių rinkos. Be to, papildomos sąnaudos vežant dideliais atstumais (dėl dužimo ir korozijos) gali būti kompensuotos tik jei kainos trečiosiose šalyse būtų pakankamai didelės. Panašu, kad taip nėra. Iš tikrųjų, remiantis Komisijos turima informacija iš atrinktų eksportuojančių gamintojų klausimyno atsakymų, Kinijos eksporto į pagrindines Sąjungos pramonės eksporto paskirties šalis kainos iš tiesų buvo labai mažos ir per TL toliau mažėjo, palyginti su 2011 m. Tai rodo, kad Sąjungos pramonės eksportas sumažėjo daugiausia dėl didėjančio Kinijos eksporto mažomis kainomis ir į trečiųjų šalių rinkas, kaip buvo patvirtinta atliekant tyrimą.
(290)
Tos pačios šalys taip pat teigė, kad tyrimas buvo susijęs su Sąjungos rinka ir per jį nebuvo vertinama jokia tariamai nesąžininga kainų politika trečiųjų šalių rinkose.
(291)
Be to, ES institucijų išvadose, net jei manyti, kad jos yra teisingos, dėl kitų veiksnių padaryta žala tariamai priskirta subsidijuotam importui į Sąjungą. Taigi, tariamas Kinijos eksportas mažomis kainomis ar subsidijuotas Kinijos eksportas į trečiąsias šalis nebuvo subsidijuotas importas į ES, todėl jis buvo kitas veiksnys, kurio žalingo poveikio nebuvo galima priskirti subsidijuotam importui.
(292)
Komisija atmeta šį tvirtinimą. Ji nenagrinėjo, ar importo iš KLR į trečiąsias šalis kainos buvo dempingo kainos, ar tai buvo subsidijuotas importas. Remdamasi atrinktų eksportuojančių gamintojų pateiktomis eksporto į trečiąsias šalis kainomis ji tik nustatė, kad tos kainos pastaraisiais metais nuolat mažėjo.
(293)
Taip pat Komisija analizavo importo iš KLR į trečiąsias šalis kainų mažėjimą kaip atskirą veiksnį ir nepriskyrė jo subsidijuotam importui į Sąjungą. Iš tikrųjų, šis faktas naudotas tik kaip galimas paaiškinimas, kodėl sumažėjo Sąjungos pramonės eksportas į jos pagrindines trečiąsias paskirties šalis, atsižvelgiant į tai, kad tos rinkos nėra ir niekada nebuvo pagrindinės Sąjungos pramonės rinkos. NET pačiais geriausiais 2010 ir 2011 m. Sąjungos pramonė daugiau nei 85 % produktų pardavė Sąjungos rinkoje.
(294)
Todėl Komisija priėjo prie išvados, kad dėl atrinktų Sąjungos gamintojų pablogėjusių eksporto veiklos rezultatų negali nutrūkti subsidijuoto importo ir Sąjungos pramonei padarytos žalos priežastinis ryšys.
2.3. Suvartojimo ir pajėgumų raida
(295)
Kaip minėta D skirsnio 3 dalyje, Sąjungos suvartojimas 2009 m. - TL padidėjo 65 %. 2011 m. jis buvo didžiausias - padidėjo 105 %, palyginti su 2009 m. Tačiau Sąjungos pramonė padidėjusiu suvartojimu negalėjo visapusiškai pasinaudoti. Jos bendras pardavimas itin didėjo iki 2011 m., tačiau didėjo mažiau, nei rinka. Per TL pardavimas apskritai sumažėjo. Jos rinkos dalis nagrinėjamuoju laikotarpiu nuolat mažėjo ir per TL sumažėjo 25,7 %, palyginti su 2009 m. (- 15,8 %, palyginti su 2011 m.). Kinijos rinkos dalis ir pardavimo apimtis - priešingai - itin stipriai padidėjo: net 2011 m. - TL sumažėjus suvartojimui tuo laikotarpiu padidėjo 68,4 %, o apskritai per visą laikotarpį - 321 %. Nagrinėjamuoju laikotarpiu importo iš Kinijos apimtis padidėjo 596 %.
(296)
Kadangi Sąjungos suvartojimas nagrinėjamuoju laikotarpiu padidėjo, dėl jo pokyčių sustiprėja didėjančio subsidijuoto importo ir Sąjungos pramonei padarytos žalos priežastinis ryšys, tačiau pats suvartojimas nėra Sąjungos pramonei padarytos žalos priežastis. Be to, net per TL, sumažėjus suvartojimui, subsidijuotam importui iš Kinijos tekanti rinkos dalis toliau didėjo ir darė žalos Sąjungos pramonei.
(297)
Po atskleidimo kelios šalys teigė, kad Sąjungos pramonė patyrė žalą, nes sumažėjo Sąjungos suvartojimas. Tariamai tai vienintelis veiksnys, su kuriuo susiję duomenys pirmą kartą 2012 m. pablogėjo ir su kuriuo gali būti pagrįstai susieta žala, o iš Kinijos jau 2011 m. pradėta importuoti į 2012 m. kainas panašiomis kainomis.
(298)
Iš tikrųjų, 2012 m. suvartojimas sumažėjo, palyginti su ankstesniais metais. Tačiau Komisijos analizė apėmė laikotarpį nuo nagrinėjamojo laikotarpio pradžios 2009 m. iki TL pabaigos, o per jį Sąjungos suvartojimas padidėjo iš viso 65 %. Per nagrinėjamąjį laikotarpį Sąjungos pramonės rinkos dalis nuolat mažėjo, t. y. apskritai sumažėjo net 25,7 %, o importo iš Kinijos rinkos dalis padidėjo 321 %. Nagrinėjamuoju laikotarpiu importo iš Kinijos apimtis padidėjo 596 %.
(299)
Be to, per TL Sąjungos suvartojimas buvo vis dar panašus kaip 2010 m., o kaip parodyta 10 lentelėje, 2010 m. Sąjungos pramonė gavo pagrįstą pelną. Todėl dėl paties Sąjungos suvartojimo sumažėjimo per TL Sąjungos pramonė negalėjo patirti nuostolių per TL. Be to, Sąjungos pramonės rinkos dalis 2010-2012 m. sumažėjo 26,6 %, o per tą patį laikotarpį importo iš Kinijos rinkos dalis padidėjo 318 %. Pagaliau, jei sumažėjęs suvartojimas per TL būtų padaręs Sąjungos pramonei žalą, toks sumažėjimas būtų padaręs poveikį ir importui iš Kinijos. Tačiau akivaizdu, kad taip nebuvo. Priešingai, per TL gerokai padidėjo importo iš Kinijos apimtis ir rinkos dalis.
(300)
Atsižvelgdama į išdėstytas aplinkybes, Komisija atmeta šį tvirtinimą. Todėl Komisija daro išvadą, kad dėl suvartojimo sumažėjimo per TL negali nenutrūkti subsidijuoto importo ir Sąjungos pramonei padarytos žalos priežastinis ryšys.
(301)
Sąjungos pramonės gamybos pajėgumai, kaip nurodyta 4 lentelėje, iki 2011 m. pabaigos akivaizdžiai didėjo kaip ir Sąjungos suvartojimas. Atlikus tyrimą paaiškėjo, kad iš esmės pajėgumai 2011 m. - TL 12,5 % padidėjo dėl to, kad soliarinio stiklo rinkoje pradėjo veikti viena bendrovė. Per tą laikotarpį visų kitų rinkos bendrovių gamybos pajėgumai šiek tiek sumažėjo. Taigi, apskritai Sąjungos pramonės pajėgumų raidos tendencija atitiko Sąjungos suvartojimo tendenciją. Todėl Komisija mano, kad dėl didelių Sąjungos pramonės gamybos pajėgumų, kurie buvo dideli jau nagrinėjamojo laikotarpio pradžioje ir liko dideli per TL, negali nutrūkti subsidijuoto importo ir Sąjungos pramonei padarytos žalos priežastinis ryšys.
(302)
Po atskleidimo kelios šalys tvirtino, kad Komisija neatsižvelgė į tariamus perteklinius pajėgumus kaip į svarbią žalos priežastį. Per nagrinėjamąjį laikotarpį pajėgumai tariamai nebuvo padidinti dėl suvartojimo padidėjimo, nes Sąjungos pramonės gamybos pajėgumai visada buvo gerokai didesni nei suvartojimas, o tai, šių šalių nuomone, yra ekonomiškai neperspektyvu. Be to, jos tvirtino, kad naujo rinkos dalyvio pasirodymas 2011 m. - TL taip pat buvo vienas veiksnių, dėl kurių daryta žala, nes padidėjo konkurencija vidaus rinkoje.
(303)
Šalys taip pat teigė, kad pajėgumų naudojimo koeficientas buvo mažas, nes mažėjo Sąjungos suvartojimas, buvo didinami gamybos pajėgumai ir mažėjo pardavimas eksportui. Dėl šio mažo naudojimo koeficiento nustatytosios išlaidos buvo didelės ir tai, jų nuomone, labai paveikė Sąjungos soliarinio stiklo pramonę.
(304)
Komisija pastebi, kad visos Sąjungos pramonės pajėgumų lygis per visą nagrinėjamąjį laikotarpį nuolat buvo didesnis už visą Sąjungos suvartojimą. Vis dėlto, tai nesukliudė atrinktoms Sąjungos pramonės įmonėms per dvejus metus iki TL gauti pelną, o didelius nuostolius iki - 14,5 % jos patyrė tik per TL.
(305)
Be to, atrinktų Sąjungos gamintojų pajėgumai 2010-2011 m. padidėjo tik 4 %, o 2011 m. - TL - 2,6 %, todėl 2010 m. - TL bendras padidėjimas buvo tik 6,7 %.
(306)
Taigi, suvartojimas ir pajėgumai skyrėsi per visą nagrinėjamąjį laikotarpį ir, nors skirtumas buvo šiek tiek didesnis per TL, juo negalima paaiškinti atrinktų bendrovių per TL patirtų didelių nuostolių. Dėl to Komisija atmeta tvirtinimą, kad Sąjungos pramonės pajėgumų lygis yra ekonomiškai neperspektyvus.
(307)
Dėl argumento, kad naujas rinkos veikėjas 2012 m. buvo vienas iš veiksnių, dėl kurių Sąjungos pramonei daryta žala, Komisija pastebi, kad šis naujas veikėjas įrengė didelius pajėgumus, tačiau per TL jo gamybos ir pardavimo apimtis buvo labai nedidelė - 2 % visos ES pardavimo apimties. Dėl to jo atėjimas į rinką neturėjo praktiškai jokio poveikio visos Sąjungos pramonės veiklos rezultatams, išskyrus tai, kad buvo perdėtai padidinti duomenys, susiję su Sąjungos pramonės pajėgumais ir pajėgumų naudojimu. Iš tikrųjų, be šios bendrovės duomenų, visų kitų Sąjungos gamintojų pajėgumai 2011-2012 m. faktiškai sumažėjo.
(308)
Atlikus tyrimą nepatvirtina ir tai, kad nustatytosios išlaidos būtų labai paveikusios soliarinio stiklo pramonę. Iš tiesų, atrinktų Sąjungos gamintojų vidutinės nustatytosios išlaidos per TL sudarė 25-35 % visų gamybos sąnaudų. 2010 ir 2011 m. nustatytųjų išlaidų procentinė dalis buvo šiek tiek mažesnė, tačiau atitiko nurodytą procentinį intervalą. Tai akivaizdžiai rodo, kad dideli pajėgumai per TL turėjo akivaizdaus poveikio gamybos sąnaudoms, tačiau šis poveikis nebuvo reikšmingas ir juo negalima paaiškinti per TL patirtų didelių nuostolių, ypač palyginti su ankstesniais metais gautu pelnu. Be to, atrinktų Sąjungos gamintojų pajėgumų naudojimo koeficientas, palyginti su ankstesniais metais, sumažėjo, tačiau per TL vis dar siekė 65 %.
(309)
Pagaliau, analizuodama Komisija taip pat atsižvelgė į tai, kad įrengti pajėgumai gali būti pritaikyti kitų rūšių stiklui, kuris nepriskiriamas šio tyrimo aprėpčiai, gaminti. Taigi, atsižvelgdama ir į šią informaciją, Komisija nesutinka su suinteresuotąja šalimi, kad dideli įrengti pajėgumai yra ekonomiškai neperspektyvūs.
(310)
Atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta, Komisija atmeta šalių pateiktus tvirtinimus ir pakartoja, kad tiek atskirai, tiek bendrai analizuoti suvartojimo, pajėgumų ir pajėgumų naudojimo pokyčiai per nagrinėjamąjį laikotarpį nėra tokie, kad dėl jų nutrūktų nustatytas Sąjungos pramonei padarytos materialinės žalos ir subsidijuoto importo priežastinis ryšys.
2.4. Su saulės energijos moduliais susijusios tendencijos
(311)
Remiantis Komisijos turima informacija (20), apie 80-85 % soliarinio stiklo parduodama saulės energijos modulių (fotovoltinių modulių iš kristalinio silicio ir plonasluoksnių fotovoltinių modulių) gamintojams, o apie 15-20 % - karštą vandenį gaminančių saulės šilumos plokštinių kolektorių gamintojams. Taigi, su saulės energijos moduliais susijusios tendencijos turi didelės įtakos soliarinio stiklo suvartojimui.
(312)
Po atskleidimo dvi šalys teigė, kad be nagrinėjamojo produkto suvartojimo pokyčių Sąjungos pramonei žalą darė ir saulės energijos modulių suvartojimo sumažėjimas bei šios pramonės 2011 m. pabaigoje-2012 m. pradžioje patirti nuostoliai. Saulės energijos modulių gamintojų finansinių sunkumų poveikis soliarinio stiklo rinkai tariamai pradėtas justi 2011 m. pabaigoje ir 2012 m., nes tam buvo būtinas tam tikras laiko skirtumas.
(313)
Tuo pačiu laikotarpiu (2009-2012 m.) saulės energijos modulių suvartojimas nuolat didėjo, ir nors 2012 m. jis sumažėjo, suvartojimo lygis tebebuvo 221 % didesnis nei 2009 m. ir 44 % didesnis nei 2010 m. (21) Taip pat nustatyta, kad nors iš pradžių modulių paklausa Sąjungoje atsirado dėl finansinės paramos schemų (daugiausia supirkimo tarifų), nebuvo galima padaryti išvados, kad dėl sumažintų tiekimo tarifų (2011 m. pabaigoje, 2012 m. pradžioje) nutrūktų subsidijuoto importo ir žalos priežastinis ryšys (22). Taip yra dėl to, kad tuo pačiu 2009-2012 m. laikotarpiu saulės energijos modulių paklausa buvo palyginti didelė.
(314)
Taigi, saulės energijos modulių suvartojimo lygis nagrinėjamuoju laikotarpiu buvo didelis, tad ir soliarinio stiklo paklausa buvo didelė. Nedidelio sumažėjimo 2012 m. negalima laikyti tokiu veiksniu, dėl kurio nutrūktų nustatytas subsidijuoto importo iš KLR ir Sąjungos pramonei padarytos materialinės žalos priežastinis ryšys.
(315)
Panašiai, kadangi saulės energijos modulių paklausa 2009-2012 m. laikotarpiu buvo palyginti didelė, o soliarinio stiklo paklausa per tą patį laikotarpį padidėjo 65 %, saulės energijos modulių gamintojų finansinės padėties pablogėjimo 2011 m. pabaigoje - 2012 m. pradžioje poveikio soliarinio stiklo suvartojimui negalima vertinti kaip veiksnio, dėl kurio nutrūktų nustatytas soliarinio stiklo subsidijuoto importo iš KLR ir Sąjungos pramonei padarytos materialinės žalos priežastinis ryšys.
(316)
Atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta, Komisija patvirtina, kad saulės energijos modulių suvartojimo pokyčių negalima vertinti kaip veiksnio, dėl kurio nutrūktų nustatytas subsidijuoto soliarinio stiklo importo iš KLR ir Sąjungos pramonei padarytos materialinės žalos priežastinis ryšys.
3. Išvada
(317)
Atlikus tyrimą nustatytas Sąjungos pramonės patirtos materialinės žalos ir subsidijuoto importo iš KLR priežastinis ryšys. Komisija analizavo kitas galimas žalos priežastis, kaip antai importą iš kitų trečiųjų šalių, Sąjungos pramonės eksportą, suvartojimo ir gamybos pajėgumų ar kai kurių nagrinėjamojo produkto naudotojų padėties rinkoje pasikeitimus. Nustatyta, kad dėl nė vienos iš jų (tiek atskirai, tiek bendrai) nenutrūksta nustatytas subsidijuoto importo iš KLR ir Sąjungos pramonei padarytos materialinės žalos priežastinis ryšys.
(318)
Remiantis pateikta analize, kurią atlikus buvo tinkamai nustatytas ir atskirtas visų žinomų veiksnių poveikis Sąjungos pramonės padėčiai nuo žalingo poveikio, kurį daro subsidijuotas importas, daroma išvada, kad subsidijuotas importas iš nagrinėjamosios šalies Sąjungos pramonei padarė materialinę žalą, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 8 straipsnio 6 dalyje.
(319)
Po TL keli Sąjungos soliarinio stiklo gamintojai viešai pranešė nutraukiantys gamybą, todėl dideli veiklos pajėgumai neišvengiamai liko nepanaudoti. Tai dar labiau sustiprina nustatytą priežastinį ryšį ir įrodo, kokį neigiamą poveikį Sąjungos pramonei daro subsidijuotas importas.
F. SĄJUNGOS INTERESAI
(320)
Remdamasi pagrindinio reglamento 31 straipsniu Komisija nagrinėjo, ar, nepaisant išvados dėl žalingo subsidijavimo, šiuo atveju priemonių nustatymas akivaizdžiai neatitiktų Sąjungos interesų. Sąjungos interesų nagrinėjimas buvo pagrįstas visų susijusių šalių, įskaitant Sąjungos pramonės, nagrinėjamojo produkto importuotojų, žaliavų tiekėjų ir naudotojų, interesų vertinimu.
1. Sąjungos pramonės interesai
(321)
Sąjungos pramonė panašaus produkto gamybai ir pardavimui per TL buvo tiesiogiai įdarbinusi apie 860 darbuotojų. Atlikus tyrimą nustatyta, kad Sąjungos pramonei dėl subsidijuoto importo iš nagrinėjamosios šalies per tiriamąjį laikotarpį padaryta materialinė žala. Kai kurie Sąjungos gamintojai jau buvo priversti uždaryti gamybos įmones, o kai kurie tapo nemokūs (23). Panašu, kad nenustačius priemonių Sąjungos pramonės ekonominė padėtis veikiausiai toliau blogėtų.
(322)
Tikimasi, kad nustačius antisubsidijų muitus bus pašalintas prekybą iškraipantis žalingo subsidijavimo poveikis ir atkurta veiksminga konkurencija Sąjungos rinkoje, todėl Sąjungos pramonė galės panašaus produkto kainas nustatyti pagal gamybos sąnaudas ir padidinti pelningumą. Taip pat galima tikėtis, kad nustačius priemones Sąjungos pramonė galėtų atgauti bent dalį per nagrinėjamąjį laikotarpį prarastos rinkos dalies, o tai turėtų teigiamo poveikio jos bendrai finansinei padėčiai.
(323)
Be to, Sąjungos pramonė galėtų lengviau didinti kapitalą ir toliau investuoti į MTTP ir inovacijas soliarinio stiklo rinkoje.
(324)
Pagaliau tikėtina, kad Sąjungos gamintojai, kurie dėl subsidijuoto importo iš Kinijos daromo spaudimo buvo priversti nutraukti gamybą, galėtų atnaujinti veiklą. Apskritai pagal šį scenarijų būtų išsaugota ne tik esamų darbo vietų, bet ir būtų pagrįstų perspektyvų gamybai ir užimtumui toliau didinti.
(325)
Manoma, kad nenustačius priemonių būtų prarasta dar dalis rinkos ir toliau mažėtų Sąjungos pramonės pelningumas. Trumpuoju ar vidutiniu laikotarpiu šie rodikliai nebūtų stabilūs. Todėl be daugelio Sąjungos gamintojų, kurie jau buvo priversti pasitraukti iš rinkos, kiti gamintojai taptų nemokūs ir trumpuoju ar vidutiniu laikotarpiu veikiausiai pranyktų iš Sąjungos pramonės, o tai turėtų didelio poveikio esamoms darbo vietoms.
(326)
Todėl daroma išvada, kad antisubsidijų muitų nustatymas atitiktų Sąjungos pramonės interesus.
2. Nesusijusių importuotojų ir prekiautojų interesai
(327)
Dviejų bendradarbiaujančių importuotojų pagrindinis verslas buvo prekyba nagrinėjamuoju produktu. Nagrinėjamąjį produktą jie abu importavo iš įvairių šaltinių, t. y. ne tik iš KLR, bet ir iš Sąjungos bei trečiųjų šalių.
(328)
Buvo pateiktas argumentas, kad nagrinėjamajam produktui nustačius priemones importuotojo verslui būtų padarytas neigiamas poveikis. Pirma, nustačius muitus neturėtų būti iš viso nustota importuoti iš KLR. Antra, galima tikėtis, kad priemonių nustatymas gali turėti neigiamo poveikio importuotojų, kurie importuoja tik arba daugiausia iš KLR, finansinei padėčiai, tačiau atsižvelgiant į galimybę importuoti iš trečiųjų šalių galima tikėtis, kad importuotojai bus lankstūs ir prireikus pakeis savo tiekimo šaltinius.
(329)
Todėl daroma išvada, kad nustačius siūlomo dydžio priemones nesusijusių nagrinėjamojo produkto importuotojų padėčiai gali būti padarytas tam tikras neigiamas poveikis, tačiau šį poveikį sumažina tai, kad importuotojai ir prekiautojai gali naudoti ir kitus tiekimo šaltinius tiek iš trečiųjų šalių, tiek iš Sąjungos pramonės, kuri turi pajėgumų savo gamybai padidinti, ir tas poveikis jokiu būdu nebūtų didesnis nei teigiamas poveikis kitoms šalims.
3. Žaliavų tiekėjų interesai
(330)
Atliekant tyrimą nebendradarbiavo nė vienas žaliavų tiekėjas. Kadangi duomenų iš tiekėjų negauta, nebuvo įrodymų, kad priemonės prieštarautų šių šalių interesams.
4. Naudotojų interesai
(331)
Visi atsakymus pateikę naudotojai yra saulės energijos modulių ir (arba) šilumos kolektorių gamintojai. Trys naudotojai pritaria antisubsidijų muitų nustatymui ir teigia, kad Sąjungos pramonė gamina geresnės kokybės soliarinį stiklą, kokį ne visada gali tiekti Kinijos bendrovės. Kiti trys naudotojai nepritarė antisubsidijų priemonių nustatymui. Minėti naudotojai mano, kad nustačius antisubsidijų priemones jų verslui būtų padarytas neigiamas poveikis. Jie mano, kad dėl prastos saulės energijos modulių pramonės padėties negalės padidėjusių kainų perkelti galutiniams vartotojams.
(332)
Remiantis naudotojų pateikta informacija, soliarinis stiklas sudaro tik apie 6-8 % visų saulės energijos modulių sąnaudų. Vadinasi, soliariniam stiklui tenka tik nedidelė dalis fotovoltinių modulių sąnaudų ir galutinės vertės. Be to, galima apytikriai apskaičiuoti, kad iš KLR importuojamam soliariniam stiklui nustačius antisubsidijų muitus poveikis bendroms saulės energijos modulių sąnaudoms būtų mažesnis nei 1 %. Taip yra iš esmės dėl to, kad bendradarbiaujantys naudotojai didelį kiekį soliarinio stiklo perka iš Sąjungos gamintojų.
(333)
Taigi, nors galimai nustačius antisubsidijų muitus saulės energijos modulių žaliavų kainos greičiausiai šiek tiek padidėtų, palyginti su priešingu scenarijumi nenustačius muitų, nemanoma, kad muitai padarytų didelį neigiamą poveikį Sąjungos saulės energijos modulių pramonės sąnaudoms ir galutinėms kainoms.
(334)
Be to, kai kurie naudotojai jau naudojasi kitais tiekimo šaltiniais, pvz., Turkija ir Indija, ir antisubsidijų muitų nustatymas neigiamo poveikio jiems nepadarytų. Kiti naudotojai taip pat gali pradėti naudotis kitais tiekimo šaltiniais - trečiųjų šalių arba Sąjungos pramonės.
(335)
Atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta, Komisija atmeta kai kurių naudotojų pateiktus argumentus, kuriais prieštaraujama priemonių nustatymui.
5. Konkurencijos aspektai
(336)
Vienas importuotojas teigė, kad kai kurie Sąjungos gamintojai dalyvavo lakštinio stiklo (soliarinis stiklas - jo dalis) pasaulinio kartelio veikloje ir 2007 m. Europos Komisija jiems skyrė baudą, todėl jie antisubsidijų priemonę naudoja kaip būdą nuostoliams, patirtiems gavus baudą už dalyvavimą kartelio veikloje ir netekus Sąjungos rinkos dalies, kompensuoti. Be to, antisubsidijų muitais apribojus galimybes patekti į Sąjungos rinką Sąjungos gamintojai turėtų daugiau paskatų įsitraukti į kartelių veiklą arba imtis kitokių antikonkurencinių veiksmų gaminant produktus, kurių svertinis apimties poveikis Sąjungoje mažas, pvz., patalpų įrengimui skirtus produktus.
(337)
Šie argumentai turėtų būti atmesti. Pirma, Komisija pažymi, kad kartelis nustojo veikti 2007 m. Todėl kartelio veikla praeityje neturėjo poveikio pramonei nagrinėjamuoju laikotarpiu. Antra, karteliui nepriklausė nė vienas atrinktas Sąjungos gamintojas ir nė vienas dabartinis Sąjungos gamintojas, kurio pardavimo apimtis yra didžiausia. Trečia, manoma, kad nustačius bet kokius antisubsidijų muitus nebūtų padaryta jokio poveikio Sąjungos pramonės konkurenciniam elgesiui, nes, viena vertus, dėl to nepakistų Sąjungos rinkos struktūra, ir, antra vertus, bendrovės yra bendrai įsipareigojusios laikytis taikomų Sąjungos ir nacionalinių konkurencijos taisyklių, nepaisant to, ar muitai nustatyti, ar ne.
(338)
Vienas importuotojas taip pat teigė, kad nustačius muitus būtų padarytas neigiamas poveikis Sąjungos soliarinio stiklo skaidrintosios dangos rinkai. Šioje rinkoje, kurią importuotojas laiko susijusia rinka, svarbiausią vietą tariamai užima Sąjungos gamintojai ir nustačius priemones jų padėtis dar labiau sustiprėtų, o konkuruojančių skaidrintosios dangos tiekėjų padėtis pablogėtų. Be to, teigta, kad importuotojams buvo sunku gauti užsakymų iš Sąjungos gamintojų arba įvykdyti tokius užsakymus per pagrįstą laikotarpį pagrįstomis kainomis.
(339)
Skaidrintosios dangos rinka yra šiame tyrime nagrinėjama rinka, o ne susijusi rinka. Atlikus tyrimą nustatyta, kad Sąjungos gamintojai, nepaisant palyginti didesnių jų taikomų kainų, per TL iš tiesų šioje rinkos nišoje buvo konkurencingi, nes rinkoje jų dengti produktai laikomi geresnės kokybės produktais. Tačiau nebuvo pateikta įrodymų, kad Sąjungos pramonė nepajėgtų patenkinti galimos padidėjusios skaidrintąja danga padengto soliarinio stiklo paklausos. Todėl šis argumentas turėtų būti atmestas.
(340)
Dėl teiginių, kad Sąjungos gamintojai atsisakė suteikti užsakymų arba kad užsakymus buvo sunku įvykdyti laiku pagrįstomis kainomis, pasakytina, kad kiekvienas gamintojas pats renkasi savo komercinę strategiją ir vykdo ją taip, kad toks gamintojas ar gamintojai neužimtų vyraujančios padėties susijusioje rinkoje. Sąjungos rinkoje yra pakankamai konkurencijos, kad būtų galima pakeisti tiekėją ir (arba) rinktis iš įvairių tiekėjų. Todėl šis argumentas taip pat turėtų būti atmestas.
6. Išvada dėl Sąjungos interesų
(341)
Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, padaryta išvada, kad remiantis visų šalių interesų vertinimu, dėl Sąjungos interesų importuojamam KLR kilmės soliariniam stiklui turėtų būti nustatytos galutinės priemonės.
G. KOMPENSACINĖS PRIEMONĖS
(342)
Atsižvelgiant į išvadas dėl subsidijavimo, jo padarytos žalos, priežastinio ryšio ir Sąjungos interesų, reikėtų nustatyti galutines kompensacines priemones, kad būtų užkirstas kelias tolesnei žalai, kurią Sąjungos pramonei daro subsidijuotas importas.
1. Žalos pašalinimo lygis
(343)
Nustatant šių priemonių dydį buvo atsižvelgta į nustatytus subsidijų skirtumus ir muito dydį, kurio reikia Sąjungos gamintojų patiriamai žalai pašalinti, neviršijant nustatyto subsidijų skirtumo.
(344)
Apskaičiuojant muito dydį, kurio reikia žalingo subsidijavimo poveikiui pašalinti, laikyta, kad taikant bet kurias priemones Sąjungos pramonė turėtų galėti padengti gamybos sąnaudas ir gauti tokį ikimokestinį pelną, kurį tokios rūšies pramonė pagrįstai galėtų uždirbti įprastomis konkurencijos sąlygomis, t. y. kai nėra subsidijuoto importo, parduodama panašų produktą Sąjungoje.
(345)
8,3 % apyvartos pelno dydis laikomas tinkamu mažiausiu dydžiu, kurį Sąjungos pramonė būtų galėjusi tikėtis gauti, jei nebūtų žalingo subsidijuoto importo. Šis pelno dydis nustatytas remiantis atrinktų Sąjungos gamintojų vidutiniu pelnu, gautu 2010 m., kai nagrinėjamojo produkto dar buvo importuojama nedaug, todėl įprastos konkurencijos sąlygos dar nebuvo iškraipytos.
(346)
Tuo remiantis buvo apskaičiuota nežalinga Sąjungos pramonės panašaus produkto kaina. Nežalinga kaina nustatyta pirmiau minėtą 8,3 % pelno dydį pridėjus prie atrinktų Sąjungos gamintojų gamybos sąnaudų per TL.
(347)
Tuomet remiantis atrinktų bendradarbiaujančių eksportuojančių KLR gamintojų vidutinės svertinės importo kainos, nustatytos skaičiuojant priverstinį kainų mažinimą ir tinkamai pakoreguotos atsižvelgiant į importo sąnaudas ir muitus, ir per TL Sąjungos gamintojų Sąjungos rinkoje parduoto panašaus produkto vidutinės svertinės nežalingos kainos palyginimu nustatyta, kiek reikia didinti kainą. Atlikus šį palyginimą gautas skirtumas išreikštas vidutinės svertinės CIF importo vertės procentine dalimi.
(348)
Po atskleidimo viena šalis nesutiko su pelno dydžiu, kuris buvo naudotas kaip tikslinis pelnas. Ji teigė, kad Komisija turėtų atsižvelgti į visus kitus veiksnius, kurie turėjo poveikio pelningumui per TL. Ji tvirtino, kad pagrįstas tikslinis pelnas galėtų būti ne didesnis kaip 5 %.
(349)
Komisija šį tvirtinimą atmeta dėl toliau nurodytų priežasčių. Naudotas tikslinis pelnas pagrįstas ne apytiksliais skaičiavimais, o faktiniu pelnu, kurį Sąjungos pramonė gavo, kol dėl subsidijuoto importo iš Kinijos nebuvo iškraipyta konkurencija. Komisija mano, kad tai yra pagrįstas pelnas, ir taip pat atsižvelgė į tai, kad padėtis rinkoje ne itin skyrėsi nuo padėties per TL, nekalbant apie subsidijuoto importo iš Kinijos poveikį. Šalies tvirtinimas šiuo klausimu, kad suvartojimas 2010 m. buvo daug didesnis nei 2012 m., yra neteisingas. Kaip nurodyta E skirsnio 2.3 dalyje, 2010 m. suvartojimo lygis atitiko 2012 m. suvartojimo lygį. Be to, 2010 m. Sąjungos pramonė didino pajėgumus, atsižvelgdama į numatomą didelį paklausos padidėjimą, ir tais metais tai neigiamai paveikė jos pelną. Pagaliau siūlomas 5 % tikslinis pelnas yra nepagrįstas jokiais duomenimis ar faktiniais skaičiavimais, todėl jis yra atmetamas.
2. Priemonės
(350)
Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, ir remiantis pagrindinio reglamento 15 straipsniu, importuojamam KLR kilmės soliariniam stiklui turėtų būti nustatytas galutinis kompensacinis muitas, kurio dydis prilygtų mažesniajam iš nustatytų subsidijų ar žalos skirtumų, vadovaujantis mažesniojo muito taisykle. Šiuo atveju turėtų būti nustatyta muito norma, kuri prilygtų nustatytam subsidijų skirtumų dydžiui.
(351)
Atsižvelgiant į aukštą eksportuojančių Kinijos gamintojų bendradarbiavimo lygį, visoms kitoms bendrovėms nustatytas didžiausio muito, nustatytino atitinkamai atrinktoms ar atliekant tyrimą bendradarbiaujančioms bendrovėms, dydžio muitas. Visoms kitoms bendrovėms nustatytas muitas bus taikomas toms bendrovėms, kurios atliekant tyrimą nebendradarbiavimo.
(352)
Priede išvardytoms neatrinktoms bendradarbiaujančioms Kinijos bendrovėms nustatoma atrinktoms bendrovėms nustatytų normų svertiniam vidurkiui lygi galutinė muito norma.
(353)
Remiantis tuo, kas išdėstyta, nustatytos šios muitų normos:
Bendrovės pavadinimas
Subsidijų skirtumas
Žalos skirtumas
Kompensacinis muitas
Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd
3,2 %
39,3 %
3,2 %
Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd
17,1 %
26,2 %
17,1 %
Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd
12,8 %
42,1 %
12,8 %
Henan Yuhua New Material Co., Ltd
16,7 %
17,1 %
16,7 %
Kitos I priede išvardytos bendradarbiaujančios bendrovės
12,4 %
33,2 %
12,4 %
Visos kitos bendrovės
17,1 %
42,1 %
17,1 %
(354)
Nurodytos kompensacinės priemonės nustatytos kaip ad valorem muitai, proporcingai pagal importo vertę.
(355)
Šiame reglamente nurodytos konkrečioms bendrovėms taikomos kompensacinio muito normos nustatytos remiantis šio tyrimo išvadomis. Todėl jos atitinka atliekant tyrimą nustatytą šių atrinktų bendrovių padėtį, joms nustatytų muitų normų vidurkį pritaikius neatrinktoms bendradarbiaujančioms bendrovėms.
(356)
Todėl šios muito normos (kitaip nei muitas visos šalies mastu, taikomas visoms kitoms bendrovėms) taikomos tik tiems importuojamiems nagrinėjamosios šalies kilmės produktams, kuriuos pagamino bendrovės, t. y. konkretūs nurodyti juridiniai asmenys. Importuojamiems produktams, pagamintiems bet kurios kitos bendrovės, kurios pavadinimas konkrečiai nepaminėtas 1 straipsnyje, įskaitant subjektus, susijusius su konkrečiai paminėtomis bendrovėmis, negali būti taikomos šios normos - jiems taikoma visoms kitoms bendrovėms nustatyta muito norma.
(357)
Visi prašymai taikyti konkrečiai bendrovei nustatytą kompensacinio muito normą (pvz., pasikeitus subjekto pavadinimui arba įkūrus naują gamybos arba pardavimo subjektą) turėtų būti nedelsiant siunčiami Komisijai, nurodant visą svarbią informaciją, ypač informaciją apie bendrovės veiklos pasikeitimus, susijusius su gamyba ir pardavimu vidaus rinkoje bei eksportu, kuriuos lėmė, pvz., minėtas pavadinimo pasikeitimas arba gamybos ir pardavimo subjekto pasikeitimas. Prireikus reglamentas bus atitinkamai iš dalies keičiamas atnaujinant bendrovių, kurioms taikomos individualios muito normos, sąrašą.
(358)
Siekiant užtikrinti tinkamą kompensacinio muito taikymą, kitoms bendrovėms nustatyto dydžio muitas turėtų būti taikomas ne tik nebendradarbiaujantiems eksportuojantiems gamintojams, bet ir tiems gamintojams, kurie per TL neeksportavo į Sąjungą, nebent jie bendradarbiavo atliekant tyrimą.
(359)
Po atskleidimo skundo pateikėjas tvirtino, kad ad valorem antidempingo ir kompensaciniai muitai neveiksmingi, ir prašė, kad Komisija priemones nustatytų minimalios importo kainos (MIK) forma. Be to, keli naudotojai taip pat pasiūlė MIK. Šalių pateikti argumentai ir priežastys, kodėl Komisija atmetė šiuos prašymus, išdėstyti Komisijos įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 470/2014 (24) (toliau - galutinis antidempingo reglamentas) 144-168 konstatuojamosiose dalyse.
(360)
Po atskleidimo trys atrinkti eksportuojantys gamintojai ir Henan Yuhua pasiūlė įsipareigojimus dėl kainos MIK forma. Komisija pasiūlytus įsipareigojimus atmetė dėl galutinio antidempingo reglamento 172-179 konstatuojamosiose dalyse nurodytų priežasčių.
(361)
Šiame reglamente numatytos priemonės atitinka pagal pagrindinio reglamento 25 straipsnio 1 dalį įsteigto komiteto nuomonę,
PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:
1 straipsnis
1. Importuojamam Kinijos Liaudies Respublikos kilmės soliariniam stiklui, kurį sudaro grūdintas silikatinis lakštinis stiklas, kurio sudėtyje esančios geležies kiekis mažesnis kaip 300 ppm, laidumas saulės energijai didesnis nei 88 % (matuojant pagal AM1,5 300-2 500 nm), atsparumas karščiui yra iki 250 °C temperatūros (matuojant pagal EN 12150), atsparumas terminiam šokui yra Δ 150 K (matuojant pagal EN 12150), o mechaninis atsparumas ne mažesnis kaip 90 N/mm2 (matuojant pagal EN 1288-3), ir kurio KN kodas šiuo metu yra ex 7007 19 80, nustatomas galutinis kompensacinis muitas. Dengto (iš vienos arba abiejų pusių) soliarinio stiklo TARIC kodas yra 7007198019, nedengto soliarinio stiklo TARIC kodas - 7007198011.
2. Kompensacinio muito normos, taikomos 1 dalyje aprašyto produkto, kurį pagamino lentelėje išvardytos bendrovės, neto kainai Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą, yra šios:
Bendrovė
Kompensacinis muitas
Papildomas TARIC kodas
Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd
3,2 %
B943
Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd
17,1 %
B944
Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd
12,8 %
B945
Henan Yuhua New Material Co., Ltd
16,7 %
B946
Kitos I priede išvardytos bendradarbiaujančios bendrovės
12,4 %
Visos kitos bendrovės
17,1 %
B999
3. Individualios kompensacinio muito normos, nustatytos 2 dalyje nurodytoms bendrovėms, taikomos tik tuo atveju, jei valstybių narių muitinėms pateikiama galiojanti komercinė sąskaita faktūra, atitinkanti II priede išdėstytus reikalavimus. Jeigu tokia sąskaita faktūra nepateikiama, taikomas visoms kitoms bendrovėms nustatytas muitas.
4. Jeigu nenurodyta kitaip, taikomos galiojančios muitus reglamentuojančios nuostatos.
2 straipsnis
Jeigu kuris nors naujas eksportuojantis Kinijos Liaudies Respublikos gamintojas pateikia Komisijai pakankamai įrodymų, kad:
-
tiriamuoju laikotarpiu (2012 m. sausio 1 d.-2012 m. gruodžio 31 d.) į Sąjungą neeksportavo 1 straipsnio 1 dalyje aprašyto produkto,
-
jis nėra susijęs su jokiu Kinijos Liaudies Respublikos eksportuotoju ar gamintoju, kuriam taikomos šiuo reglamentu nustatytos priemonės,
-
faktiškai nagrinėjamąjį produktą eksportavo į Sąjungą po tiriamojo laikotarpio, kurio duomenimis remtasi nustatant priemones, arba turi neatšaukiamų sutartinių įsipareigojimų eksportuoti į Sąjungą didelį jo kiekį,
1 straipsnio 2 dalis gali būti iš dalies keičiama, naują eksportuojantį gamintoją priskiriant prie neatrinktų bendradarbiaujančių bendrovių, kurioms taikoma 12,4 % svertinė vidutinė muito norma.
3 straipsnis
Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
Priimta Briuselyje 2014 m. gegužės 13 d.