РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) 2015/501 НА КОМИСИЯТА
от 24 март 2015 година
за налагане на временно антидъмпингово мито върху вноса на студеновалцувани плоски продукти от неръждаеми стомани с произход от Китайската народна република и Тайван
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. за защита срещу дъмпингов внос от страни, които не са членки на Европейската общност (1) („основния регламент“), и по-специално член 7 от него,
след консултации с държавите членки,
като има предвид, че:
1. ПРОЦЕДУРА
1.1. Започване на процедура
(1)
На 26 юни 2014 г. Европейската комисия („Комисията“) започна антидъмпингово разследване по отношение на вноса в Съюза на студеновалцувани плоски продукти от неръждаеми стомани с произход от Китайската народна република (КНР) и Тайван („засегнатите държави“) въз основа на член 5 от основния регламент. Тя публикува известие за започване на процедура в Официален вестник на Европейския съюз (2) („известието за започване“).
(2)
Комисията започна разследването вследствие на жалба, подадена на 13 май 2014 г. от Eurofer („жалбоподателя“) от името на подалите жалба производители на студеновалцувани плоски продукти от неръждаеми стомани от Съюза. Жалбоподателят представлява около 50 % от общото производство на Съюза на студеновалцувани плоски продукти от неръждаеми стомани. В жалбата се съдържаше доказателствен материал за дъмпинг и за произтичаща от него съществена вреда, което бе счетено за достатъчно основание за започване на разследване.
(3)
На 14 август 2014 г. Комисията започна антисубсидийно разследване във връзка с вноса в Съюза на студеновалцувани плоски продукти от неръждаеми стомани с произход от КНР, както и отделно разследване. Тя публикува известие за започване на антисубсидийна процедура в Официален вестник на Европейския съюз (3).
1.2. Регистрация
(4)
Вследствие на искане от страна на жалбоподателя, подкрепено с необходимите доказателства, на 15 декември 2014 г. Комисията прие Регламент за изпълнение (ЕС) № 1331/2014 (4), с който се въвежда регистрационен режим за вноса на студеновалцувани плоски продукти от неръждаеми стомани с произход от КНР и Тайван, считано от 17 декември 2014 г.
1.3. Заинтересовани страни
(5)
В известието за започване Комисията прикани заинтересованите страни да се свържат с нея, за да вземат участие в разследването. Освен това Комисията изрично информира жалбоподателя, други известни производители от Съюза, известните производители износители, компетентните органи на Китай и на Тайван, известните вносители, доставчиците и ползвателите, търговците, както и сдруженията, за които е известно, че са засегнати, за започването на разследването и ги прикани да вземат участие. Комисията също така уведоми производителите в Съединените американски щати (САЩ) и Южна Африка за започването на процедурата и ги прикани да вземат участие. В известието за започване Комисията уведоми заинтересованите страни, че предвижда да използва САЩ като трета държава с пазарна икономика („държавата аналог“) по смисъла на член 2, параграф 7, буква а) от основния регламент.
(6)
Заинтересованите страни имаха възможността да изразят становището си относно започването на разследването и да поискат да бъдат изслушани от Комисията и/или от служителя по изслушванията при търговските процедури.
а) Извадка
(7)
В известието за започване Комисията посочи, че може да изготви извадка от заинтересованите страни в съответствие с член 17 от основния регламент.
Изготвяне на извадка от производители от Съюза
(8)
В известието за започване Комисията посочи, че е направила временен подбор на извадка от производители от Съюза. Комисията подбра тази извадка въз основа на обема на производството. Тази извадка се състоеше от четирима производители от Съюза. Включените в извадката производители от Съюза съставляваха около 50 % от обема на производството. Комисията прикани заинтересованите страни да изложат коментарите си по временната извадка. Тъй като не бяха получени коментари по отношение на временната извадка, тя беше потвърдена. Извадката е представителна за промишлеността на Съюза.
Изготвяне на извадка от вносители
(9)
За да реши дали е необходимо изготвянето на извадка и - ако случаят е такъв - да направи подбор на такава извадка, Комисията прикани несвързаните вносители да предоставят информацията, посочена в известието за започване.
(10)
Тридесет и един несвързани вносители предоставиха исканата информация и се съгласиха да бъдат включени в извадката. В съответствие с член 17, параграф 1 от основния регламент Комисията подбра извадка от четирима несвързани вносители въз основа на най-големия обем на внос в Съюза. В съответствие с член 17, параграф 2 от основния регламент всички известни вносители, които са засегнати, бяха консултирани във връзка с подбора на извадката.
(11)
Бяха получени коментари по отношение на структурата на собствеността на един от избраните вносители. Заинтересованите страни заявиха, че един вносител не следва да бъде включен в извадката, тъй като е свързан с производител от Съюза. Този вносител обаче не е бил свързан с нито един от производителите на Съюза през разследвания период, а едва впоследствие става свързан. Освен това понятието „несвързан вносител“ означава, че не е свързан с производители износители. Даден несвързан вносител всъщност може да бъде свързан с производител от Съюза.
Изготвяне на извадка от производители износители в Тайван
(12)
За да реши дали е необходимо изготвянето на извадка и - ако случаят е такъв - да направи подбор на такава извадка, Комисията прикани всички производители износители в Тайван да предоставят информацията, посочена в известието за започване. Освен това Комисията се обърна към представителството на Тайван към ЕС с молба да посочи и/или да се свърже с други евентуални производители износители, които е възможно да проявят интерес към участие в разследването.
(13)
Общо девет предполагаеми производители износители в засегнатата държава предоставиха поисканата информация и дадоха съгласието си да бъдат включени в извадката. В съответствие с член 17, параграф 1 от основния регламент Комисията подбра извадка от четири дружества (три от които са свързани) въз основа на най-големия представителен обем на износа за Съюза, за който е разумно да се очаква, че може да бъде разследван в рамките на наличното време. В съответствие с член 17, параграф 2 от основния регламент бяха проведени консултации и с всички известни производители износители, които са засегнати, и с компетентните органи на засегнатата държава относно подбора на извадката. Не бяха получени коментари.
(14)
Разследването показа, че две включени в извадката дружества и двe оказали съдействие дружества, невключени в извадката, не отговарят на определението за производител износител, тъй като те действат само като преработващи центрове и използват разглеждания продукт като суровина в производството си. Беше установено, че тези дружества не разполагат със съоръжения за горещо или студено валцуване и тяхната добавена стойност е незначителна в сравнение с разходите за техните суровини. В действителност те купуват и продават различни видове от разглеждания продукт (вж. съображения 26 - 28 по-долу).
(15)
Едно от тези дружества обаче е свързано с включен в извадката производител износител. Поради това в разследването това дружество бе разгледано като принадлежащо към посочената група от дружества. След изключване от извадката на дружеството, което не отговаряше на определението за производител износител, оставащата извадка представлява поне около 48 % от общия обем на износа от Тайван за Съюза и около 80 % от продажбите на вътрешния пазар в Тайван. Поради това извадката все още е представителна.
(16)
Комисията изключи другите три дружества от изчисленията на индивидуалния дъмпингов марж и на равнището на отстраняване на вреда. В резултат на това за тези три дружества не е установена митническа ставка.
Индивидуално разглеждане
(17)
Един производител износител от Тайван поиска и му беше предоставено индивидуално разглеждане съгласно член 17, параграф 3 от основния регламент.
Изготвяне на извадка от производители износители в КНР
(18)
За да реши дали е необходимо изготвянето на извадка и - ако случаят е такъв - да направи подбор на такава извадка, Комисията прикани всички производители износители в КНР да предоставят информацията, посочена в известието за започване. Освен това Комисията се обърна към компетентните органи на КНР с молба да посочат и/или да се свържат с други евентуални производители износители, които е възможно да проявят интерес към участие в разследването.
(19)
Осем производители износители в КНР предоставиха поисканата информация и се съгласиха да бъдат включени в извадката. В съответствие с член 17, параграф 1 от основния регламент Комисията подбра извадка от четири дружества, принадлежащи към две групи, въз основа на най-големия представителен обем на износа за Съюза, за който е разумно да се очаква, че може да бъде разследван в рамките на наличното време. В съответствие с член 17, параграф 2 от основния регламент бяха проведени консултации с всички известни производители износители, които са засегнати, и с компетентните органи на засегнатата държава относно подбора на извадката. Не бяха получени коментари.
б) Формуляри за заявление за третиране като дружество, работещо в условията на пазарна икономика (ТДПИ), за производителите износители в КНР
(20)
За целите на прилагането на член 2, параграф 7, буква б) от основния регламент Комисията изпрати формуляри за заявление за ТДПИ на всички оказали съдействие производители износители в КНР, избрани да бъдат включени в извадката, на невключените в извадката оказали съдействие производители износители, изразили желание да подадат заявление за индивидуално разглеждане съгласно член 17, параграф 3 от основния регламент, на известните сдружения на производители износители, както и на компетентните органи на КНР. Нито един от производителите износители не е поискал ТДПИ.
в) Въпросник
(21)
Комисията изпрати въпросници на включените в извадката китайски и тайвански производители износители, на производителите износители, които желаят да подадат заявление за индивидуално разглеждане, на производителите в две потенциални държави аналог, както и на включените в извадката производители от Съюза, на включените в извадката несвързани вносители, както и на всички ползватели, които са заявили своя интерес.
(22)
Отговори на въпросниците бяха получени от четирима включени в извадката китайски производители износители, от четирима включени в извадката тайвански производители износители (включително двама тайвански производители износители, които се оказа, че не са производители износители), един тайвански производител износител, поискал индивидуално разглеждане, двама производители от САЩ (държава аналог), четиримата включени в извадката производители от Съюза, четирима включени в извадката несвързани вносители и шестима ползватели.
г) Проверки на място
(23)
Комисията потърси и провери цялата информация, която счете за необходима за целите на временното определяне на дъмпинга, вредата от него и интереса на Съюза. Бяха извършени проверки на място в съответствие с член 16 от основния регламент в помещенията на следните дружества:
Производители от Съюза
-
Acciai Speciali Terni S.P.A., Terni, Италия
-
Acerinox Europa SAU, Palmones-Los Barrios и Madrid, Испания
-
Aperam Stainless Europe, La Plaine Saint Denis, Франция.
Свързан стоманопреработващ център на Acciai Speciali Terni S.P.A.
-
Terninox, Ceriano Laghetto, Италия.
Жалбоподател
-
Eurofer, Brussels, Белгия.
Производители износители в Тайван
-
Chia Far Industrial Factory Co., Ltd., Taipei
-
Tang Eng Iron Works Co., Ltd., Kaohsiung
-
YC Inox Co., Ltd., Chang-Hua Hsien
-
Yieh Mau Corporation, Kaohsiung
-
Yieh United Steel Corporation, Kaohsiung.
Производители износители в КНР
-
Baosteel Stainless Co., Ltd, Shanghai
-
Ningbo Baoxin Stainless Co., Ltd, Ningbo
-
Shanxi Taigang Stainless Steel Co., Ltd, Taiyuan.
Свързан вносител в Съюза
-
Baosteel Europe GmbH, Hamburg, Германия.
(24)
Комисията проведе изслушвания, включително изслушвания със служителя по изслушванията с производители износители, сдружения и вносители.
1.4. Разследван период и разглеждан период
(25)
Разследването на дъмпинга и вредата обхвана периода от 1 януари 2013 г. до 31 декември 2013 г. („разследвания период“). Тенденциите, които са от значение за оценка на вредата, бяха разгледани за периода от 1 януари 2010 г. до края на разследвания период („разглеждания период“).
2. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
2.1. Разглеждан продукт
(26)
Разглежданият продукт е плосковалцувани продукти от неръждаеми стомани, само студеновалцувани, понастоящем класирани в кодове по КН 7219 31 00, 7219 32 10, 7219 32 90, 7219 33 10, 7219 33 90, 7219 34 10, 7219 34 90, 7219 35 10, 7219 35 90, 7220 20 21, 7220 20 29, 7220 20 41, 7220 20 49, 7220 20 81 и 7220 20 89, и с произход от Китай и Тайван („разглежданият продукт“).
(27)
Студеновалцуваните плоски продукти от неръждаеми стомани се използват за широка гама от приложения, например за производство на домакински уреди (например вътрешността на перални машини и съдомиялни), заварени тръби, медицински изделия, както и в хранително-вкусовата и автомобилната промишленост.
(28)
При разследването бе установено, че всичките различни видове на разглеждания продукт имат едни и същи основни физически, химически и технически характеристики и като цяло са използвани за едни и същи цели.
2.2. Сходен продукт
(29)
Установено бе, че студеновалцуваните плоски продукти от неръждаеми стомани, произвеждани и продавани в Съюза от промишлеността на Съюза, и студеновалцуваните плоски продукти от неръждаеми стомани, произвеждани и продавани в засегнатите държави и в държавата аналог, по същество имат едни и същи физически, химически и технически характеристики и същите видове основна употреба като студеновалцуваните плоски продукти от неръждаема стомана, произвеждани в засегнатите държави и продавани за износ за Съюза. Поради това тези продукти се считат за сходни по смисъла на член 1, параграф 4 от основния регламент.
2.3. Твърдения относно обхвата на продукта
(30)
Някои заинтересовани страни заявиха, че някои видове на продукта (включително тесните и прецизните ленти) следва да бъдат изключени от обхвата на разследването, тъй като производителите от Съюза не са в състояние да снабдяват изцяло тези пазарни сегменти. Промишлеността на Съюза обаче предостави доказателства, че те в действителност са в състояние да снабдяват изцяло тези пазарни сегменти.
(31)
По отношение на прецизните ленти същите страни също така заявиха, че генерална дирекция „Конкуренция“ на Европейската комисия е решила да изключи този вид на продукта от съответния продуктов пазар в своя анализ по дело за сливане Outokumpu/INOXUM (5). Въпреки това определянето на пазара съгласно дело за сливане се съсредоточава върху взаимозаменяемостта от гледна точка на търсенето и предлагането. При антидъмпингова процедура пазарът се определя от физическите характеристики на продукта, предмет на разследването. Поради това в дадена антидъмпингова процедура видовете на продукта може да се различават по отношение на някои параметри (широчина, отклонения, механични свойства). Освен това този вид на продукта е включен в разследването още от самото му начало, тъй като в хода на подкрепата за започване на процедура бе установен контакт с производители на прецизни ленти от Съюза.
(32)
Поради това Комисията отхвърли твърдението и запази непроменен продуктовия обхват на разследването.
3. ДЪМПИНГ
3.1. КНР
3.1.1. Нормална стойност
3.1.1.1. Третиране като дружество, работещо в условията на пазарна икономика (ТДПИ)
(33)
Съгласно член 2, параграф 7, буква б) от основния регламент Комисията определя нормалната стойност в съответствие с член 2, параграфи 1 - 6 от посочения регламент за производителите износители в КНР, които твърдяха и показаха, че отговарят на критериите по член 2, параграф 7, буква в) от същия регламент и на които съответно може да се предостави ТДПИ.
(34)
За да може да определи дали са изпълнени критериите по член 2, параграф 7, буква в) от основния регламент, Комисията потърси необходимата информация, като поиска от засегнатите производители износители да попълнят формуляр за заявление за ТДПИ. Нито един от производителите износители не поиска ТДПИ.
3.1.1.2. Държава аналог
(35)
Съгласно член 2, параграф 7, буква а) от основния регламент нормалната стойност за производителите износители, на които не е предоставено ТДПИ, беше определена въз основа на цената в трета държава с пазарна икономика. За тази цел трябваше да бъде избрана държава аналог.
(36)
В известието за започване Комисията уведоми заинтересованите страни, че предвижда да използва САЩ като подходяща държава аналог, и прикани заинтересованите страни да представят коментари.
(37)
Комисията се свърза с няколко потенциални държави аналог (Индия, Южна Африка, Южна Корея, Тайван и САЩ) и въз основа на получената информация поиска от 32 известни производители на сходния продукт в Южна Африка, Южна Корея и САЩ да предоставят информация. Информация за производители от Индия не бе получена, поради което Индия не можеше да бъде разгледана като потенциална държава аналог. Тайван е предмет на същото разследване, поради което за тази цел беше разгледана информацията, предоставена от разследваните производители.
(38)
Само двама производители от САЩ са отговорили на въпросника за производители от държавата аналог. Поради това Комисията трябваше да избира между САЩ и Тайван.
(39)
В САЩ има поне четирима големи производители на сходния продукт (трима са вертикално интегрирани, а единият не е) и общото производство и потребление са сравними с тези на КНР. В Тайван има една голяма, вертикално интегрирана група от производители, която е водеща на пазара, независимо че има няколко малки производители, които не са интегрирани. Производственият процес в САЩ е сходен с този в Тайван и поне с този на някои производители износители в КНР. Използваните в САЩ и Тайван суровини са предимно същите. В САЩ има антидъмпингови мита срещу Япония, Южна Корея и Тайван, а в Тайван - срещу КНР и Южна Корея. Вносът на сходния продукт в САЩ и Тайван обаче е значителен, като представлява съответно 17 и 37 % от тяхното общо потребление през разследвания период. Основните държави износители в САЩ включват: Мексико, КНР, Тайван, Франция, Финландия, Япония и Германия, а в Тайван: КНР, Южна Корея, Япония, Финландия и Виетнам.
(40)
На фона на тези обстоятелства се счита, че САЩ е по-подходяща за държава аналог поради две основни причини:
i)
докато в САЩ пазарът е много конкурентен, в Тайван пазарът и цените на студеновалцуваните плоски продукти от неръждаеми стомани зависят до голяма степен от една група от дружества;
ii)
вътрешният пазар на Тайван е много по-малък в сравнение с този на КНР и на САЩ.
(41)
Някои заинтересовани страни възразиха срещу използването на САЩ като държава аналог главно заради производствения процес и видовете суровини, използвани в производството, за които се твърди, че са различни. Те заявиха, че в това отношение Тайван, който също е предмет на настоящото разследване, е по-подходяща държава аналог от САЩ.
(42)
Комисията стигна на този етап до заключението, че САЩ е подходяща държава аналог съгласно член 2, параграф 7, буква а) от основния регламент.
3.1.1.3. Нормална стойност (държава аналог)
(43)
Нормалната стойност за производителите износители, на които не е предоставено ТДПИ, беше определена въз основа на информацията, получена от оказалите съдействие производители в държавата аналог, в съответствие с член 2, параграф 7, буква а) от основния регламент.
(44)
Комисията първо провери дали общият обем на продажбите на вътрешния пазар на двамата оказали съдействие производители износители в държавата аналог е бил представителен в съответствие с член 2, параграф 2 от основния регламент. Продажбите на вътрешния пазар са представителни, ако общият обем на продажбите на вътрешния пазар на сходния продукт на независими клиенти на вътрешния пазар е представлявал най-малко 5 % от общия обем на продажбите на разглеждания продукт за износ за Съюза на всеки включен в извадката производител износител през разследвания период. Въз основа на това бе установено, че общият обем на продажбите на сходния продукт на вътрешния пазар на държавата аналог, реализиран от двамата оказали съдействие производители износители, е представителен.
(45)
След това Комисията определи видовете на продукта, продавани на вътрешния пазар, които са били идентични или сравними с видовете, продавани за износ за Съюза на включените в извадката производители износители.
(46)
Като следваща стъпка Комисията определи дела на рентабилните продажби на независими клиенти на вътрешния пазар за всеки вид на продукта през разследвания период с цел да вземе решение дали да използва действителните продажби на вътрешния пазар за изчисляването на нормалната стойност в съответствие с член 2, параграф 4 от основния регламент.
(47)
Нормалната стойност се основава на действителната цена за всеки вид на продукта на вътрешния пазар, независимо дали продажбите са рентабилни или не, ако:
i)
обемът на продажбите на вида на продукта, продаван на нетна продажна цена, равна или по-висока от изчислените производствени разходи, представлява повече от 80 % от общия обем на продажбите за този вид на продукта; както и
ii)
среднопретеглената продажна цена на този вид на продукта е равна или по-висока от производствените разходи за единица продукция.
(48)
В този случай нормалната стойност е среднопретеглената стойност на цените на всички продажби на вътрешния пазар на този вид на продукта през разследвания период. Комисията взе предвид всички сделки, отчетени като продажби на вътрешния пазар, тъй като нямаше основания за съмнение, че са предназначени за вътрешно потребление.
(49)
Нормалната стойност е действителната цена на вътрешния пазар за всеки вид на продукта само при рентабилните продажби на вътрешния пазар на въпросните видове на продукта през разследвания период, ако:
i)
обемът на рентабилните продажби на въпросния вид на продукта представлява 80 % или по-малко от общия обем на продажбите на този вид; или
ii)
среднопретеглената цена на въпросния вид на продукта е по-ниска от производствените разходи за единица продукция.
3.1.2. Експортна цена
(50)
Включените в извадката производители износители продават за износ за Съюза директно на независими клиенти или, както при един производител износител - чрез свързано дружество, действащо като вносител.
(51)
В случаите, когато производителите износители са продавали разглеждания продукт за износ за Съюза директно на независими клиенти, експортната цена е била определена въз основа на експортните цени, реално платени или подлежащи на плащане за разглеждания продукт, продаван за износ в Съюза, в съответствие с член 2, параграф 8 от основния регламент.
(52)
В случаите, когато производителите износители са продавали разглеждания продукт за износ за Съюза чрез свързано дружество, действащо като вносител, експортната цена е била определена въз основа на цената, на която внесеният продукт е бил препродаден за първи път на независими клиенти в Съюза, в съответствие с член 2, параграф 9 от основния регламент. В този случай бяха направени корекции на цената по отношение на всички разходи, направени между вноса и препродажбата, включително разходите за реализация, общите и административните разходи и за реализиране на печалба.
3.1.3. Сравнение
(53)
Комисията сравни нормалната стойност и експортната цена на включените в извадката производители износители на базата на цената франко завода.
(54)
Когато това бе обосновано от необходимостта да се гарантира обективно сравнение, Комисията коригира нормалната стойност и/или експортната цена за разликите, отразяващи се на цените и тяхната сравнимост, в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент. Корекции бяха направени за транспорт, застраховка, обработка, товарене и допълнителни разходи, разходи по опаковане, кредити, банкови такси и комисиони.
3.1.4. Дъмпингови маржове
(55)
За включените в извадката производители износители Комисията сравни среднопретеглената нормална стойност за всеки вид на сходния продукт в държавата аналог (вж. съображения 43 - 49 по-горе) със среднопретеглената експортна цена на съответния вид на разглеждания продукт в съответствие с член 2, параграфи 11 и 12 от основния регламент.
(56)
Въз основа на това установените временни среднопретеглени дъмпингови маржове, изразени като процент от цената CIF (стойност, застраховка, навло) на границата на Съюза без платено мито, са следните:
Таблица 1
Дъмпингови маржове, КНР
Дружество
Временен дъмпингов марж
(%)
Група на Baosteel: Baosteel Stainless Steel Co., Ltd.; Ningbo Baoxin Stainless Steel Co., Ltd.
34,9
Група на TISCO: Shanxi Taigang Stainless Steel Co., Ltd.; Tianjin TISCO & TPCO Stainless Steel Co Ltd.
29,2
(57)
За оказалите съдействие производители износители, невключени в извадката, Комисията изчисли среднопретегления дъмпингов марж в съответствие с член 9, параграф 6 от основния регламент. Следователно този марж бе определен въз основа на среднопретеглените дъмпингови маржове на включените в извадката производители износители.
(58)
Въз основа на това временният дъмпингов марж на оказалите съдействие производители износители, невключени в извадката, е 30,0 %.
(59)
По отношение на всички други производители износители в засегнатата държава Комисията определи дъмпинговия марж въз основа на наличните факти в съответствие с член 18 от основния регламент. За тази цел Комисията определи равнището на съдействие на производителите износители. Равнището на съдействие е обемът на износа на оказалите съдействие производители износители за Съюза, изразен като процент от общия обем на износа - както е отчетено в статистическите данни за вноса на Евростат - от засегнатата държава за Съюза.
(60)
Равнището на съдействие бе сметнато за високо и въз основа на това Комисията реши да използва остатъчния дъмпингов марж на равнището на дружеството с най-високия дъмпингов марж, включен в извадката.
(61)
Временните дъмпингови маржове, изразени като процент от цената CIF на границата на Съюза без платено мито, са следните:
Таблица 2
Дъмпингови маржове, КНР
Дружество
Временен дъмпингов марж
(%)
Група на Baosteel: Baosteel Stainless Steel Co., Ltd.; Ningbo Baoxin Stainless Steel Co., Ltd.
34,9
Група на TISCO: Shanxi Taigang Stainless Steel Co., Ltd.; Tianjin TISCO & TPCO Stainless Steel Co Ltd.
29,2
Други оказали съдействие дружества
30,0
Всички други дружества
34,9
3.2. Тайван
3.2.1. Нормална стойност
(62)
Комисията първо провери дали общият обем на продажбите на вътрешния пазар на всеки разследван производител износител е представителен в съответствие с член 2, параграф 2 от основния регламент. Сред разследваните производители износители Комисията разгледа включените в извадката производители износители заедно с един производител износител, на когото е предоставено индивидуално разглеждане. Продажбите на вътрешния пазар са представителни, ако общият обем на продажбите на вътрешния пазар на сходния продукт на независими клиенти на вътрешния пазар за всеки производител износител е представлявал най-малко 5 % от общия обем на продажбите на разглеждания продукт за износ за Съюза през разследвания период.
(63)
Комисията установи, че продажбите на вътрешния пазар, докладвани от разследваните производители износители, включват значителни количества от сходния продукт, продаден на дистрибутори, които впоследствие са го изнесли. Изчислението въз основа на наличните данни за производството от оказалите съдействие дружества и статистическите данни за вноса и износа на сходния продукт в Тайван потвърди, че продажбите на вътрешния пазар, докладвани от оказалите съдействие производители износители, са включвали около 50 % непреки експортни продажби, които не са били за вътрешно потребление.
(64)
Освен това Комисията установи, че на вътрешния пазар в Тайван е съществувала система на отстъпки. Един от включените в извадката производители износители обясни, че въпросната система е създадена с цел стимулиране на местните преработващи центрове (дистрибуторите), които впоследствие осъществяват износ на техните продукти от стомана. Тъй като цените на вътрешния пазар на двамата основни производители, включително отстъпките, са широко оповестявани на месечна основа на всички дистрибутори, дори при отсъствието на отстъпки, предоставени от други производители на техните клиенти, определянето на цените за стоки, предназначени за вътрешния пазар и съответно на тези за износ впоследствие, е било силно повлияно от системата за ценообразуване, която е съществувала в Тайван.
(65)
На фона на констатациите от проверките на място до трима от производителите износители бе отправено искане да прегледат отново продажбите, които са докладвали за вътрешния пазар в Тайван, и да изключат всички продажби, които не са били за вътрешно потребление. Те обаче само потвърждават, че не са били уведомени за крайното местоназначение на сходния продукт, който продават на клиентите си.
(66)
Както е обяснено в съображение 63 по-горе и с цел да се гарантира, че нормалната стойност се основава само на вътрешното потребление, Комисията приложи консервативен подход при временното изчисляване на дъмпинга, като използва докладваните продажби за крайни ползватели в Тайван. Комисията разгледа като краен ползвател всеки стопански субект, впоследствие преработвал сходния продукт в друг продукт, който вече не е сходният продукт. В продажбите на вътрешния пазар не са включени продажбите към дистрибутори и търговци, тъй като в хода на разследването Комисията установи, че единият от основните дистрибутори в Тайван, който е придобил голямо количество от сходния продукт - докладвано от неговите доставчици като продажби на вътрешния пазар, е изнесъл по-голямата част от закупените количества.
(67)
Въз основа на това бе установено, че общият обем на продажбите на сходния продукт на вътрешния пазар, реализиран от всеки разследван производител износител, е представителен.
(68)
След това Комисията идентифицира видовете на продукта, продавани на вътрешния пазар, които са били идентични или сравними с видовете на продукта, продавани за износ за Съюза по отношение на разследваните производители износители, които имат представителни продажби на вътрешния пазар.
(69)
Комисията провери дали видовете на продукта, продавани от разследваните производители износители на вътрешния им пазар, са били представителни в сравнение с видовете на продукта, продавани за износ за Съюза в съответствие с член 2, параграф 2 от основния регламент. Продажбите на вътрешния пазар на един вид на продукта са представителни, ако общият обем на продажбите на вътрешния пазар на този вид на продукта на независими клиенти през разследвания период представлява поне 5 % от общия обем на продажбите за износ за Съюза на идентичен или сравним вид на продукта.
(70)
Като следваща стъпка Комисията определи дела на рентабилните продажби за независими клиенти на вътрешния пазар за всеки вид на продукта през разследвания период с цел да вземе решение дали да използва действителните продажби на вътрешния пазар за изчисляването на нормалната стойност в съответствие с член 2, параграф 4 от основния регламент.
(71)
Нормалната стойност се основава на действителната цена за всеки вид на продукта на вътрешния пазар, независимо дали продажбите са рентабилни или не, ако:
i)
обемът на продажбите на вида на продукта, продаван на нетна продажна цена, равна или по-висока от изчислените производствени разходи, представлява повече от 80 % от общия обем на продажбите за този вид на продукта; както и
ii)
среднопретеглената продажна цена на този вид на продукта е равна или по-висока от производствените разходи за единица продукция.
(72)
В този случай нормалната стойност е среднопретеглената стойност на цените на всички продажби на вътрешния пазар на този вид на продукта през разследвания период.
(73)
Нормалната стойност е действителната цена на вътрешния пазар за всеки вид на продукта само при рентабилните продажби на вътрешния пазар на въпросните видове на продукта през разследвания период, ако:
i)
обемът на рентабилните продажби на въпросния вид на продукта представлява 80 % или по-малко от общия обем на продажбите на този вид; или
ii)
среднопретеглената цена на въпросния вид на продукта е по-ниска от производствените разходи за единица продукция.
(74)
Анализът на продажбите на вътрешния пазар показа, че за някои видове на продукта част от продажбите на вътрешния пазар са рентабилни и че среднопретеглените продажни цени са по-големи от производствените разходи. Съответно нормалната стойност бе изчислена като среднопретеглената стойност на цените на всички продажби на вътрешния пазар през разследвания период, когато са изпълнени условията, определени в съображение 71 по-горе, или като среднопретеглена стойност само на рентабилните продажби, ако посочените условия не са изпълнени. Предвид липсата или недостатъчните продажби на някои видове на продукта или тъй като не са установени продажби при обичайни търговски условия, Комисията конструира нормалната стойност в съответствие с член 2, параграфи 3 и 6 от основния регламент.
(75)
Нормалната стойност бе конструирана чрез добавяне на следното към средните производствени разходи на сходния продукт на разследваните производители износители през разследвания период:
i)
среднопретеглените разходи за реализация, общите и административните разходи, направени от разследваните производители износители при продажбите на вътрешния пазар на сходния продукт, при обичайни търговски условия, през разследвания период; както и
ii)
среднопретеглената печалба, реализирана от разследваните производители износители при продажбите на вътрешния пазар на сходния продукт, при обичайни търговски условия, през разследвания период.
(76)
За един от разследваните производители износители производствените разходи са коригирани. Тъй като значително количество от суровините, използвани за производството на сходния продукт, са осигурявани също така от свързан доставчик, Комисията замени разходите за закупуването на тези суровини с производствените разходи за суровините на разследваните производители износители.
(77)
За същия производител износител Комисията установи също така, че корекцията за стойността на скрапа е отчетена двойно, тъй като обемът на суровините, преобразувани в крайните продукти, е отчетен без скрап. Поради това Комисията отхвърля приспадането на стойността на скрапа от производствените разходи за крайния продукт.
(78)
За видовете на продукта, които не са продавани в представителни количества на вътрешния пазар, са добавени средните разходи за реализация, общите и административните разходи и печалбата от сделките, осъществени при обичайни търговски условия на вътрешния пазар за тези видове. За видовете на продукта, които не са продавани изобщо на вътрешния пазар, или в случаите, когато не са установени продажби при обичайни търговски условия, са добавени среднопретеглените разходи за реализация, общите и административните разходи и печалбата от всички сделки, осъществени при обичайни търговски условия на вътрешния пазар.
3.2.2. Експортна цена
(79)
Разследваните производители износители продават разглеждания продукт за износ пряко на независими клиенти в Съюза или чрез независими дистрибутори в Тайван. Поради това експортната цена бе определена въз основа на реално платените или подлежащи на плащане цени в съответствие с член 2, параграф 8 от основния регламент.
3.2.3. Сравнение
(80)
Комисията сравни нормалната стойност и експортната цена на разследваните производители износители на базата на цена франко завода.
(81)
Когато това бе обосновано от необходимостта да се гарантира обективно сравнение, Комисията коригира нормалната стойност и/или експортната цена за разликите, отразяващи се на цените и тяхната сравнимост, в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент. Корекции бяха направени за транспорт, застраховка, обработка, товарене и допълнителни разходи, разходи по опаковане, кредити, банкови такси и комисиони.
(82)
Включените в извадката производители износители не са използвали обменните валутни курсове, които им бяха предоставени във въпросниците във връзка с антидъмпинговата процедура преди проверките на място. Поради това Комисията преизчисли договорните стойности, като използва курсовете, предоставени във въпросниците.
3.2.4. Дъмпингови маржове
(83)
За разследваните производители износители, включително двете свързани дружества, включени в извадката, и дружеството, на което е предоставено индивидуално разглеждане, Комисията сравни среднопретеглената нормална стойност за всеки вид на сходния продукт със среднопретеглената експортна цена на съответния вид на разглеждания продукт в съответствие с член 2, параграфи 11 и 12 от основния регламент.
(84)
Въз основа на това временните среднопретеглени дъмпингови маржове, изразени като процент от CIF цената на границата на Съюза без платено мито, са следните:
Таблица 3
Дъмпингови маржове, Тайван
Дружество
Временен дъмпингов марж
(%)
Chia Far Industrial Factory Co., Ltd. (индивидуално разглеждане)
12,0
Tang Eng Iron Works Co., Ltd. и Yieh United Steel Corporation
10,9
(85)
За оказалите съдействие производители износители, невключени в извадката, Комисията изчисли среднопретегления дъмпингов марж в съответствие с член 9, параграф 6 от основния регламент. Следователно този марж беше определен въз основа на маржовете за включените в извадката производители износители.
(86)
Въз основа на това временният дъмпингов марж на оказалите съдействие производители износители, невключени в извадката, е 10,9 %.
(87)
По отношение на всички други дружества в засегнатата държава Комисията определи дъмпинговия марж въз основа на наличните факти в съответствие с член 18 от основния регламент. За тази цел Комисията определи равнището на съдействие в КНР. Равнището на съдействие е обемът на износа на оказалите съдействие производители износители за Съюза, изразен като процент от общия обем на износа - както е отчетено в статистическите данни за вноса на Евростат - от засегнатата държава за Съюза.
(88)
Равнището на съдействие в този случай бе сметнато за високо и въз основа на това Комисията реши да използва остатъчния дъмпингов марж на равнището на дружеството с най-високия дъмпингов марж.
(89)
Временните дъмпингови маржове, изразени като процент от цената CIF на границата на Съюза без платено мито, са следните:
Таблица 4
дъмпингови маржове, Тайван
Дружество
Временен дъмпингов марж
(%)
Chia Far Industrial Factory Co., Ltd.
12,0
Tang Eng Iron Works Co., Ltd. и Yieh United Steel Corporation
10,9
Други оказали съдействие дружества
10,9
Всички други дружества
12,0
4. ВРЕДА
4.1. Определение за промишленост и производство на Съюза
(90)
Девет известни производители от Съюза са произвеждали сходния продукт през разследвания период. Те представляват „промишлеността на Съюза“ по смисъла на член 4, параграф 1 от основния регламент.
(91)
Общото производство на Съюза през разследвания период бе определено на над 3 млн. тона. Комисията определи тази стойност въз основа на цялата налична информация относно промишлеността на Съюза, като например информацията, предоставена от включените в извадката производители, както и данните от жалбата за другите производители от Съюза. Най-големият производител от Съюза нито оказа съдействие, нито се противопостави на жалбата. Шест производители на Съюза, съставляващи около 55 % от продажбите и производството в Съюза, оказаха съдействие на разследването. Както е посочено в съображение 8 по-горе, в извадката бяха включени четирима производители от Съюза, представляващи около 50 % от общото производство на Съюза на сходния продукт.
(92)
Заинтересованите страни заявиха, че един от включените в извадката производители от Съюза следва да бъде изключен от определението за промишленост на Съюза, тъй като е внесъл значителни количества от разглеждания продукт. Вносът на този производител от Съюза от засегнатите държави обаче съставлява по-малко от 5 % от общия внос на разглеждания продукт и по-малко от 2 % от техния обем на продажбите в Съюза. Въз основа на горепосоченото на този етап се поддържа твърдението, че въпросният производител от Съюза е част от промишлеността на Съюза.
(93)
Заинтересованите страни заявиха, че тъй като най-големият производител от Съюза не е включен в извадката, тя не е представителна. Както вече беше посочено, включените в извадката четирима производители от Съюза представляват около 50 % от общото производство на Съюза на сходния продукт. Поради това Комисията стигна до заключението, че извадката е представителна. Във всеки случай въпросният най-голям производител не заяви интерес.
4.2. Потребление на Съюза
(94)
Комисията определи потреблението на Съюза въз основа на данните, предоставени от включените в извадката производители, за обема на продажбите на собственото производство на промишлеността на Съюза, данните от жалбата за другите производители от Съюза, както и статистическите данни на Евростат за обема на вноса на пазара на Съюза.
(95)
Потреблението на Съюза се променя по следния начин:
Таблица 5
Потребление в Съюза
2010 г.
2011 г.
2012 г.
Разследван период
Потребление на Съюза (в тонове)
3 161 737
3 250 977
3 256 438
3 300 127
Индекс
100
103
103
104
Източник: включените в извадката производители от Съюза, жалбата, Евростат.
(96)
През разглеждания период потреблението на Съюза нараства устойчиво с 4 %.
4.3. Внос от засегнатите държави
4.3.1. Кумулативна оценка на въздействието на вноса от засегнатите държави
(97)
Комисията провери дали вносът на разглеждания продукт с произход от засегнатите държави следва да се оценява кумулативно в съответствие с член 3, параграф 4 от основния регламент.
(98)
Дъмпинговият марж, установен във връзка с вноса от КНР и Тайван, е над нивото de minimis, определено в член 9, параграф 3 от основния регламент. Обемът на вноса от всяка от засегнатите държави не е бил незначителен по смисъла на член 5, параграф 7 от основния регламент. През разследвания период пазарните дялове на Тайван и КНР са съответно 5,1 % и 4,3 %.
(99)
Условията на конкуренция между дъмпинговия внос от КНР и Тайван и сходния продукт са били подобни. По-конкретно внесените продукти са се конкурирали взаимно, както и със сходния продукт, произведен в Съюза, тъй като всички продукти отговарят на едни и същи стандарти в световен мащаб и следователно са взаимозаменяеми. Също така те са продавани посредством едни и същи канали за продажба и на сходни категории клиенти.
(100)
Тайванската асоциация на производителите на желязо и стомана (TSIIA) заяви, че Комисията не следва да оценява кумулативно въздействието на дъмпинговия внос от КНР и Тайван. Тя твърдеше, че въпреки че студеновалцуваните плоски продукти от неръждаеми стомани може да се считат за сходни по смисъла на основния регламент, продажбите на Тайван на пазара на Съюза нямат едни и същи условия на конкуренция като тези на китайския внос. Те се различават главно по отношение на марките и качеството, като тайванските продукти са с по-високо качество.
(101)
Твърдението по отношение на различните марки се отнася само за специалните продукти, чийто дял от вноса е по-малко от 1 %. Освен това всички продукти (на ЕС, Китай и Тайван) отговарят на едни и същи стандарти в световен мащаб и не бяха изтъкнати аргументи за количественото определяне на разликите във физическите свойства на сходния продукт, произведен в Съюза, и вносния продукт, поради което това твърдение е необосновано. Вследствие на това твърдението бе отхвърлено.
(102)
Следователно всички критерии, определени в член 3, параграф 4 от основния регламент, са изпълнени и вносът от КНР и Тайван бе разгледан кумулативно за целите на определянето на вредата.
4.3.2. Обем и пазарен дял на вноса от засегнатите държави
(103)
Комисията определи обема на вноса въз основа на статистическите данни на Евростат. Пазарният дял на вноса бе установен на същата основа.
(104)
Вносът в Съюза от засегнатите държави се променя по следния начин:
Таблица 6
Обем на вноса и пазарен дял
2010 г.
2011 г.
2012 г.
Разследван период
Обем на вноса от КНР (в тонове)
56 477
95 876
87 759
143 420
Индекс
100
170
155
254
Пазарен дял (%)
1,8
2,9
2,7
4,3
Индекс
100
165
151
243
Обем на вноса от Тайван (в тонове)
127 664
173 968
132 392
169 097
Индекс
100
136
104
132
Пазарен дял (%)
4,0
5,4
4,1
5,1
Индекс
100
133
101
127
Обем на вноса от засегнатите държави (в тонове)
184 140
269 845
220 151
312 517
Индекс
100
147
120
170
Пазарен дял (%)
5,8
8,3
6,8
9,5
Индекс
100
143
116
163
Източник: Евростат.
(105)
Между 2010 г. и разследвания период кумулираният внос от засегнатите държави се увеличава със 70 % от 184 140 тона на 312 517 тона. През разглеждания период вносът бележи трайно нарастване, с изключение на 2012 г., когато обемите на вноса са били по-високи, отколкото през 2010 г., но под равнището през 2011 г.
(106)
Кумулативният пазарен дял нараства с 63 % - от 5,8 на 9,5 % през разглеждания период. Подобно на обема на вноса пазарният дял бележи трайно нарастване през разглеждания период, с изключение на 2012 г.
4.3.3. Цени на вноса от засегнатите държави и подбиване на цените
(107)
Комисията определи цените на вноса въз основа на стойността и обема на вноса от статистическите данни на Евростат. Подбиването на цените на вноса бе установено въз основа на отговорите на въпросника, предоставени от включените в извадката производители от Съюза, включените в извадката производители износители и производителя износител, на когото е предоставено индивидуално разглеждане, както е посочено в съображение 17 по-горе.
(108)
Среднопретеглената цена на вноса в Съюза от засегнатите държави се променя по следния начин:
Таблица 7
Цени на вноса
2010 г.
2011 г.
2012 г.
Разследван период
КНР (евро/тон)
2 175
2 280
2 253
2 008
Индекс
100
105
104
92
Тайван (евро/тон)
2 268
2 414
2 143
1 897
Индекс
100
106
94
84
Засегнати държави (евро/тон)
2 239
2 366
2 187
1 948
Индекс
100
106
98
87
Източник: Евростат.
(109)
Цените на вноса от КНР и Тайван първоначално са се увеличили с 6 процентни пункта между 2010 и 2011 г. Впоследствие те са намалели с 19 процентни пункта, което води до общ спад от 13 %. При цените на вноса от КНР и Тайван се наблюдава сходна тенденция, с изключение на 2012 г., когато все още има сравнително високи цени на вноса от КНР, но при вноса от Тайван цените вече са сравнително ниски. И за двете държави цените са намалели още повече между 2012 г. и разследвания период.
(110)
Комисията определи подбиването на цените през разследвания период, като сравни:
i)
среднопретеглените продажни цени за всеки вид на продукта на включените в извадката производители от Съюза към несвързани клиенти на пазара на Съюза, коригирани на ниво франко завода; както и
ii)
съответните среднопретеглени цени за всеки вид на продукта, внасян от разследваните китайски и тайвански производители, за първия независим клиент на пазара на Съюза, установени на база CIF, със съответните корекции за разходи след вноса.
(111)
Сравнението на цените беше извършено за всеки вид на продукта по отношение на сделки, при необходимост със съответните корекции, и след приспадане на всички отстъпки, комисиони и разходи за доставка. Резултатът от сравнението бе изразен като процент от оборота на включените в извадката производители от Съюза през разследвания период. Той показа, че е налице среднопретеглен марж на подбиване на цените между 9,6 и 11,3 % от вноса от засегнатите държави на пазара на Съюза.
(112)
Разследването показа, че почти винаги производителите износители продават на независими дистрибутори или на стоманопреработващи центрове, докато промишлеността на Съюза продава на дистрибутори, стоманопреработващи центрове и крайни потребители. Разследването обаче не показа, че тази разлика в равнището на търговията е оказала въздействие върху цените. Напротив, независими дистрибутори и стоманопреработващи центрове заявиха, че не са получили по-благоприятни условия на продажба от страна на производителите на Съюза в сравнение с ползвателите.
4.4. Икономическо състояние на промишлеността на Съюза
4.4.1. Общи бележки
(113)
В съответствие с член 3, параграф 5 от основния регламент при проверката на въздействието на дъмпинговия внос върху промишлеността на Съюза бе направена оценка на всички икономически показатели, имащи отражение върху състоянието на промишлеността на Съюза през разглеждания период.
(114)
Както беше посочено в съображение 8 по-горе, за определянето на евентуалната вреда, понесена от промишлеността на Съюза, беше използвана извадка. В нея бяха включени четирима производители.
(115)
За определянето на вредата Комисията направи разграничение между макроикономическите и микроикономическите показатели за вредата. Комисията анализира макроикономическите показатели въз основа на данните, предоставени от включените в извадката производители, както и данните от жалбата за другите производители от Съюза. Данните се отнасяха за всички производители от Съюза. Комисията оцени микроикономическите показатели въз основа на данните, съдържащи се в отговорите на въпросника, предоставени от включените в извадката производители от Съюза. Данните се отнасяха до включените в извадката производители от Съюза. И двата набора от данни бяха счетени за представителни за икономическото състояние на промишлеността на Съюза.
(116)
Макроикономическите показатели са: производство, производствен капацитет, използване на капацитета, обем на продажбите, пазарен дял, растеж, заетост, производителност и равнище на дъмпинговия марж.
(117)
Микроикономическите показатели са: средни единични цени, разходи за единица продукция, разходи за труд, запаси, рентабилност, паричен поток, инвестиции, възвръщаемост на инвестициите и способност за привличане на капитал.
(118)
Заинтересованите страни заявиха, че за оценката на вредата следва да се използват последователно данните на включените в извадката производители от Съюза, вместо показателите да се разделят на макроикономически и микроикономически. Те заявиха, че отделният анализ на макроикономическите и микроикономическите показатели е предмет на манипулация от жалбоподателя, тъй като жалбоподателят би могъл да насочи събирането на данни на макроикономическо равнище, понеже решението, дали специфичен показател е макроикономически или микроикономически, се основава на наличието на информация.
(119)
Комисията определи и анализира макроикономическите показатели, както са констатирани на равнището на Съюза, а не само на равнището на включените в извадката производители от Съюза. Смята се, че по отношение на макроикономическите показатели пълните данни за цялата промишленост на Съюза, включваща и данните от включените в извадката дружества, отразява по-пълноценно състоянието през разглеждания период, отколкото данните само за част от промишлеността.
(120)
Предоставените от жалбоподателя данни за оценката на макроикономическите показатели бяха счетени за точни и надеждни. Валидността на данните бе сверена с информацията, предоставена от включените в извадката производители от Съюза. Единствено за целите на аргументацията, анализ на вредата, при който последователно се използват само данните, предоставени от включените в извадката производители от Съюза, би показал макроикономическите показатели в по-отрицателна светлина. Нямаше основания да се определи, че жалбоподателят умишлено е скрил информация с цел да се манипулира анализът на вредата. Поради това няма причина да не се вземе предвид предоставената от жалбоподателя информация по отношение на макроикономическите показатели. Следователно не може да се приеме твърдението, че анализът на всички показатели за вредата следва да бъде ограничен единствено до информацията, предоставена от включените в извадката производители от Съюза.
4.4.2. Макроикономически показатели
4.4.2.1. Производство, производствен капацитет и използване на капацитета
(121)
През разглеждания период общото производство на Съюза, производственият капацитет (на равнище студено валцуване) и използването на капацитета са се променяли, както следва:
Таблица 8
Производство, производствен капацитет и използване на капацитета
2010 г.
2011 г.
2012 г.
Разследван период
Обем на производството (в тонове)
3 195 908
3 159 359
3 222 857
3 036 688
Индекс
100
99
101
95
Производствен капацитет (в тонове)
4 174 027
4 261 161
4 284 261
4 330 161
Индекс
100
102
103
104
Използване на капацитета (%)
77
74
75
70
Индекс
100
97
98
92
Източник: включените в извадката производители от Съюза, жалбата.
(122)
Между 2010 и 2012 г. обемът на производството се е задържал на стабилни нива. Между 2012 г. и разследвания период обемът на производството е намалял значително с 6 процентни пункта, което води до общ спад от 5 % независимо от стабилното търсене.
(123)
В същото време през разглеждания период производственият капацитет се е увеличил умерено с 4 %. Лекото увеличение на производствения капацитет може да се обясни с по-доброто използване на съоръженията благодарение на програми за ефективност, предприети от промишлеността на Съюза.
(124)
В резултат на това използването на капацитета e намаляло с 8 % през разглеждания период. Известно е, че използване на капацитета в размер на 100 % не е постижимо и устойчиво в дългосрочен план в сектора на студеновалцуваните плоски продукти от неръждаеми стомани. През разглеждания период обаче използването на капацитета, постигнато от промишлеността на Съюза, се счита за далеч по-ниско от използването на капацитета от повече от 90 %, което се счита за постижимо при устойчиво, дългосрочно равнище на производството. Освен това, тъй като разликата в производствения капацитет и устойчивото, дългосрочно равнище на производството е незначителна, това не е можело да има отражение върху низходящата тенденция, наблюдавана при промишлеността на Съюза.
4.4.2.2. Обем на продажбите и пазарен дял
(125)
През разглеждания период обемът на продажбите и пазарният дял на промишлеността на Съюза са се променяли, както следва:
Таблица 9
Обем на продажбите и пазарен дял
2010 г.
2011 г.
2012 г.
Разследван период
Обем на продажбите на пазара на Съюза (в тонове)
2 641 033
2 637 819
2 732 237
2 631 508
Индекс
100
100
103
100
Пазарен дял (%)
84
81
84
80
Индекс
100
97
100
95
Източник: включените в извадката производители от Съюза, жалбата.
(126)
През разглеждания период обемът на продажбите на промишлеността на Съюза е стабилен, с малко по-високи обеми на продажбите през 2012 г.
(127)
Тъй като потреблението на Съюза се увеличава през разглеждания период, както е посочено в съображение 96 по-горе, сравнително стабилните обеми на продажбите водят до намаление от 5 % на пазарния дял на промишлеността на Съюза през разглеждания период. Подобно на обема на продажбите 2012 г. показва по-положителна картина.
4.4.2.3. Растеж
(128)
Както е описано по-горе, през разглеждания период обемът на продажбите на промишлеността на Съюза е бил относително стабилен на разрастващия се пазар. В същото време вносът от засегнатите държави нараства значително. В резултат на това растежът на пазара от около 140 000 тона през разглеждания период почти изцяло е бил от полза за вноса от засегнатите държави, които през същия период са увеличили своите обеми с около 128 000 тона. Поради това промишлеността на Съюза не е могла изобщо да се възползва от растежа на пазара.
4.4.2.4. Заетост и производителност
(129)
През разглеждания период заетостта и производителността са се променяли, както следва:
Таблица 10
Заетост и производителност
2010 г.
2011 г.
2012 г.
Разследван период
Брой наети лица
13 223
12 978
12 471
11 820
Индекс
100
98
94
89
Производителност (тон/наето лице)
242
235
258
257
Индекс
100
97
107
106
Източник: включените в извадката производители от Съюза, жалбата.
(130)
Броят на наетите лица в промишлеността на Съюза е намалял с 2 процентни пункта през 2011 г., с още 4 процентни пункта през 2012 г. и с други 5 процентни пункта през разследвания период, което ясно показва низходяща тенденция. Това може да се дължи на прилагането на различни планове за ефективност на производителите от Съюза и на намалението на обема на производството.
(131)
Промишлеността на студеновалцуваните плоски продукти от неръждаеми стомани по принцип се счита за капиталоемък отрасъл. Въпреки това степента на заетост, осигурена от промишлеността на Съюза, е достатъчна. Също така разходите за труд са вторият по значение разходен фактор след суровините и средно съставляват около 10 - 15 % от общите разходи. Следователно заетостта е уместен показател за вредата за тази промишленост.
(132)
През 2011 г. производителността на промишлеността на Съюза леко се е понижила с 3 процентни пункта, след което през 2012 г. се е увеличила с 10 процентни пункта, а през разследвания период се е понижила отново с 1 процентен пункт. Като цяло през разглеждания период тя е нараснала с 6 процентни пункта от 242 тона/наето лице на 257 тона/наето лице независимо от намаляващия брой на наетите лица, което показва по-високата ефективност.
4.4.2.5. Равнище на дъмпинговия марж и възстановяване от предишен дъмпинг
(133)
Всички дъмпингови маржове са значително над нивото de minimis. Въздействието на равнището на действителните дъмпингови маржове върху промишлеността на Съюза е значително, като се имат предвид обемът и цените на вноса от засегнатите държави.
(134)
Това е второто антидъмпингово разследване относно разглеждания продукт. Вносът на същия продукт с произход от КНР, Южна Корея и Тайван вече е бил предмет на разследване през 2008 - 2009 г. (6). Макар че това разследване не е довело до налагане на антидъмпингови мерки, при разследването беше установено временно, че по това време вече е имало дъмпинг (7).
4.4.3. Микроикономически показатели
4.4.3.1. Цени и фактори, влияещи върху цените
(135)
През разглеждания период среднопретеглените единични продажни цени на включените в извадката производители от Съюза за несвързани клиенти в Съюза са се променяли, както следва:
Таблица 11
Продажни цени в Съюза
2010 г.
2011 г.
2012 г.
Разследван период
Средна единична продажна цена в Съюза (евро/тон)
2 428
2 572
2 358
2 159
Индекс
100
106
97
89
Производствени разходи за единица продукция (евро/тон)
2 247
2 345
2 149
1 939
Индекс
100
104
96
86
Източник: включените в извадката производители от Съюза.
(136)
През разглеждания период продажните цени на включените в извадката производители от Съюза за несвързани клиенти в Съюза са се понижили с 11 %. При все че цените са се увеличили с 6 % през 2011 г., впоследствие те са паднали със 17 процентни пункта до края на разглеждания период.
(137)
Производствените разходи за единица продукция за общото производство на студеновалцувани плоски продукти от неръждаеми стомани (включително евентуално изнасяните стоки) са се понижили с 14 % през разглеждания период. Продажните цени и производствените разходи за единица продукция обаче не са пряко сравними, понеже има определена разлика във времето между производството и продажбата. Предвид факта, че средното равнище на запасите на промишлеността на Съюза представлява около 15 % от оборота, времевият интервал между производството и продажбата е средно 2 месеца.
(138)
Най-общо производствените разходи, както и продажните цени зависят от развитието на цените на суровините, предимно хром и никел. Действително цените, начислявани от промишлеността на Съюза, следват т.нар. механизъм за „надбавка за легиращи елементи“. В рамките на този механизъм цените се състоят от фиксирана „базова цена“ и „надбавка за легиращи елементи“, които се променят в зависимост от химическия състав на марката на стоманата и котировките на сплавите на Лондонската метална борса (ЛМБ). Ето защо цените са свързани с марката на стоманата и със съответните разходи за суровини.
(139)
Заинтересованите страни посочиха, че тенденциите при продажните цени на промишлеността на Съюза следва да се анализират, като се изключи „надбавката за легиращи елементи“. Тъй като промишлеността на Съюза не влияе върху цената на никела, заинтересованите страни твърдят, че Комисията следва да разгледа само „базовата цена“.
(140)
Действително общата цена се състои от базовата цена и надбавката за легиращи елементи и клиентите обикновено са наясно с това разделение. Разследването обаче показа, че през разследвания период тези два ценови елемента обикновено не са били декларирани отделно във фактурата. В такива случаи те обикновено също не са посочени отделно в търговските документи, предхождащи фактурата, като например поръчката или потвърждението ѝ.
(141)
Поради това развитието на базовата цена беше анализирано въз основа на публично достъпна информация, представена от заинтересованите страни. Тази информация показва подробна разбивка на общата цена, начислена за продукти от стомана марка 304 (8) в Германия (9) в базовата цена и надбавката за легиращи елементи. Макар че надбавката за легиращи елементи е варирала в зависимост от развитието на разходите за суровините, през разглеждания период базовата цена непрекъснато е намалявала - с около 20 % от около 1 200 евро/тон през 2010 г. до около 1 000 евро/тон през разследвания период. Макар че размерът на намалението може да не е непременно представителен за всички продукти и за всички производители от Съюза, той е в подкрепа на заключението, че не само равнището на надбавката за легиращи елементи, но и равнището на базовата цена са следвали низходяща тенденция.
4.4.3.2. Разходи за труд
(142)
През разглеждания период средните разходи за труд на включените в извадката производители от Съюза са се променяли, както следва:
Таблица 12
Средни разходи за труд на наето лице
2010 г.
2011 г.
2012 г.
Разследван период
Средни разходи за труд на служител (в евро)
57 071
58 068
59 684
61 826
Индекс
100
102
105
108
Източник: включените в извадката производители от Съюза.
(143)
Средните разходи за труд на наето лице са се увеличавали през разглеждания период и като цяло са нараснали с 8 % между 2010 г. и разследвания период.
4.4.3.3. Запаси
(144)
През разглеждания период равнищата на складовите наличности на включените в извадката производители от Съюза са се променяли, както следва:
Таблица 13
Запаси
2010 г.
2011 г.
2012 г.
Разследван период
Складови наличности в края на периода (в тонове)
242 166
238 818
208 021
225 418
Индекс
100
99
86
93
Складови наличности в края на периода като процент от производството
15 %
16 %
14 %
15 %
Индекс
100
103
90
99
Източник: включените в извадката производители от Съюза.
(145)
Обемът на складовите наличности е останал доста стабилен между 2010 и 2011 г., след което се е понижил с 13 процентни пункта през 2012 г. и леко се е увеличил със 7 процентни пункта през разследвания период. Като цяло през разглеждания период той е намалял със 7 %. Тъй като по-голяма част от производството се извършва по поръчка, стоковите наличности не са значим показател за тази промишленост.
4.4.3.4. Рентабилност, паричен поток, инвестиции, възвръщаемост на инвестициите и способност за привличане на капитал
(146)
През разглеждания период рентабилността, паричният поток, инвестициите и възвръщаемостта на инвестициите на включените в извадката производители от Съюза са се променяли, както следва:
Таблица 14
Рентабилност, паричен поток, инвестиции и възвръщаемост на инвестициите
2010 г.
2011 г.
2012 г.
Разследван период
Рентабилност на продажбите в Съюза за несвързани клиенти (процент от оборота на продажбите)
- 0,6
- 1,3
- 2,1
- 1,6
Индекс
- 100
- 214
- 330
- 253
Паричен поток (в милиони евро)
- 199
107
- 10
- 39
Индекс
- 100
54
- 5
- 20
Инвестиции (в милиони евро)
1 504
1 375
1 279
1 244
Индекс
100
91
85
83
Възвръщаемост на инвестициите (%)
- 1,2
- 2,9
- 4,3
- 3,1
Индекс
- 100
- 246
- 370
- 269
Източник: включените в извадката производители от Съюза.
(147)
Комисията определи рентабилността на включените в извадката производители от Съюза чрез изразяване на печалбата преди облагане с данъци от продажбите на сходния продукт на несвързани клиенти в Съюза като процент от оборота от тези продажби. Рентабилността на включените в извадката производители е била отрицателна през разглеждания период - тя е намаляла с 1,5 процентни пункта между 2010 и 2012 г., леко се е възстановила през разследвания период с 0,5 процентни пункта, достигайки - 1,6 %. Както е обяснено в съображение 141 по-горе, отрицателната рентабилност се дължи най-вече на непрекъснато намаляващата базова цена, а не на колебанията на цените на суровините, като например никел.
(148)
Нетният паричен поток представлява способността на производителите от Съюза да самофинансират дейностите си. През три от четирите разглеждани години паричният поток е бил отрицателен - той се е подобрил през 2011 г., но след това отново е започнал да намалява. Временното подобрение през 2011 г. се дължи до голяма степен на значителното намаление на складовите наличности на полуготови продукти.
(149)
При инвестициите се наблюдава низходяща тенденция - през 2011 г. те са намалели с 9 %, през 2012 г. с още 6 % и с други 2 % през разследвания период. Като цяло паричните потоци са намалели със 17 % през разглеждания период.
(150)
Възвръщаемостта на инвестициите представлява печалбата в процент от нетната балансова стойност на инвестициите. Тя е била отрицателна през четирите разглеждани години. През 2011 г. тя се е понижила със 146 %, през 2012 г. - с още 124 %, достигайки - 3,1 % през разследвания период.
(151)
Способността за привличане на капитал на четиримата включени в извадката производители е повлияна отрицателно, тъй като заради отрицателните данни за рентабилността те не са били в състояние да получат финансиране от банки. Производителите е трябвало трябва да използват средствата, предоставяни от други дружества от групата.
4.4.4. Заключение относно вредата
(152)
През разглеждания период повечето от показателите за вредата на промишлеността на Съюза са отбелязали негативна тенденция. Обемът на производството е намалял с 5 %, което води до намаление на използването на капацитета от 8 %. Стабилните обеми на продажбите на разрастващия се пазар са довели до намаление на пазарния дял от 5 %. Заетостта е намаляла с 11 %, а разходите за труд са се увеличили с 8 %. Инвестициите са намалели със 17 %, а възвръщаемостта на инвестициите е останала отрицателна през разглеждания период и показва влошаваща се тенденция.
(153)
Единствените фактори за вредата, които ясно показват леко положителна тенденция, са производственият капацитет и производителността. Във всеки случай това нарастване на производствения капацитет е в синхрон с нарастването на потреблението през разглеждания период. Нарастването на производителността се дължи на намаляването на броя на наетите лица.
(154)
При някои фактори за вредата, като пазарен дял, продажни цени, производствени разходи, временно се наблюдава по-положително развитие през 2011 или 2012 г. в сравнение с предходната година, след което те отново са се понижили. Рентабилността е останала отрицателна през четирите години, а паричният поток - през три от тях.
(155)
Въз основа на гореизложеното Комисията стигна на този етап до заключението, че промишлеността на Съюза е понесла съществена вреда по смисъла на член 3, параграф 5 от основния регламент.
5. ПРИЧИННО-СЛЕДСТВЕНА ВРЪЗКА
(156)
В съответствие с член 3, параграф 6 от основния регламент Комисията проучи дали дъмпинговият внос от засегнатите държави е причинил съществена вреда на промишлеността на Съюза. В съответствие с член 3, параграф 7 от основния регламент Комисията също така проучи дали е възможно и други известни фактори да са нанесли вреда на промишлеността на Съюза. Комисията се увери, че вредата, евентуално причинена от тези други фактори, не е била приписана на дъмпинговия внос от засегнатите държави. Това са: вносът от трети държави, износът на промишлеността на Съюза, разходите за енергия, свръхкапацитетът и конкуренцията в рамките на Съюза.
5.1. Въздействие на дъмпинговия внос
(157)
През разглеждания период потреблението на Съюза се е увеличило с 4 %, като в същото време обемът на вноса от засегнатите държави се е увеличил със 70 %, а пазарният дял на промишлеността на Съюза показва низходяща тенденция. Установено е, че има връзка между това, че вносът е увеличил пазарния си дял, а промишлеността на Съюза е загубила пазарен дял. Нарастването на пазарния дял на вноса се забавя през 2012 г. и отново се засилва през разследвания период, докато спадът на пазара на промишлеността на Съюза също така се забавя през 2012 г. и намалява отново през разследвания период. Поради това е ясно, че загубеният пазарен дял на промишлеността на Съюза има връзка с нарастването на дъмпинговия внос.
(158)
През разглеждания период цените на вноса от засегнатите държави са намалели с 13 %. През същия период цените на промишлеността на Съюза са намалели с 11 %. През разследвания период дъмпинговият внос от засегнатите държави е подбивал цените на промишлеността на Съюза с 9,6 - 11,3 %, като по този начин е упражнявал ценови натиск върху промишлеността на Съюза. Цените на увеличаващия се дъмпингов внос от засегнатите държави не са позволили на промишлеността на Съюза да запази пазарния си дял и да стане печеливша.
(159)
Заинтересованите страни заявиха, че внасяните продукти от засегнатите държави не са се конкурирали с продуктите, продавани от промишлеността на Съюза. Твърди се, че вносът от засегнатите държави касае предимно тънки продукти с дебелина от под 2 mm и че продуктите с по-голяма дебелина са доставяни главно от промишлеността на Съюза. Това твърдение не е потвърдено от фактите, установени от разследването. В действителност производителите износители и промишлеността на Съюза продават продукти с дебелина, превишаваща 2 mm, както и тънки продукти с по-малка дебелина. Също така съотношението на дебелите спрямо тънките продукти от средно около 30 - 35 % е подобно за промишлеността на Съюза и за включените в извадката производители износители от засегнатите държави.
(160)
Заинтересованите страни заявиха, че няма връзка между обема и цените на вноса от КНР, от една страна, и рентабилността на промишлеността на Съюза, от друга. По-конкретно те се позоваха на спада на вноса и на стабилните цени от КНР през периода 2011 - 2012 г., за които се твърди, че не може да са били причина за намалението на средните цени на пазара на Съюза. В същото време загубите на промишлеността на Съюза са се увеличили, а обемът на продажбите е бил сравнително стабилен.
(161)
Този анализ обаче е съсредоточен избирателно само върху две отделни години, а не върху целия разглеждан период. При анализа на целия период става ясно, че голямото увеличение на дъмпинговия внос е довело не само до влошаване на рентабилността, но и до загуба на пазарен дял на промишлеността на Съюза, както и спад в производството, използването на капацитета, заетостта, инвестициите и възвръщаемостта на инвестициите. При все че през 2012 г. е имало отклонения от общата тенденция, резултатите са останали отрицателни. Целта на оценката на показателите за вредата в рамките на по-дълъг период от четири години е именно да се избегне извеждането на заключения въз основа на изолирани събития, ако има такива. Във всеки случай въздействието на дъмпинговия внос и от двете засегнати държави беше оценено кумулативно поради причините, обяснени в съображения 97 - 102 по-горе. Поради това не е обосновано да се оценява самостоятелното въздействие на дъмпинговия внос само от КНР.
(162)
Заинтересованите страни заявиха, че пазарният дял, който промишлеността на Съюза е загубила за сметка на вноса от Тайван, е бил незначителен. Според предоставената в жалбата информация през разследвания период тайванският внос е имал пазарен дял от 4,98 % и той се е увеличил с 1,09 % между 2010 г. и разследвания период. Заинтересованите страни заявиха, че поради това е било невъзможно тайванският износ да е причинил вредата, която жалбоподателите твърдят, че са претърпели.
(163)
Според констатациите на разследването пазарният дял на вноса от Тайван се е увеличил като цяло през разглеждания период и е достигнал 5,1 % през разследвания период. Освен това разследването ясно установи, че този дъмпингов внос значително е подбивал продажните цени на промишлеността на Съюза. Ето защо, обратно на твърдението на заинтересованата страна, дъмпинговият внос от Тайван е упражнявал ценови натиск и заедно с дъмпинговия внос от КНР е причинил вреда на промишлеността на Съюза, както бе посочено по-горе. Припомня се, че въздействието на дъмпинговия внос от двете засегнати държави беше оценено кумулативно поради причините, обяснени в съображения 97 - 102 по-горе. Поради това въздействието на дъмпинговия внос само от Тайван не беше оценено самостоятелно.
(164)
Заинтересованите страни заявиха, че количеството на тайванския внос е било завишено, тъй като за него се твърди, че включва значителни количества студеновалцувани плоски продукти от неръждаеми стомани с произход от КНР или Корея, които са били неправомерно декларирани с произход от Тайван. Това твърдение обаче не бе подкрепено с доказателства.
(165)
Оказалите съдействие тайвански дружества (производители и други оказващи съдействие страни) обаче са докладвали за износ, съставляващ по-голямата част от общия обем на тайванския внос. Поради това продуктите, за които се твърди, че са погрешно декларирани като не от Тайван, биха могли да имат много ограничено въздействие, ако има такива.
(166)
Заинтересованите страни заявиха, че цените на китайските и тайванските производители износители, подобно на тези на промишлеността на Съюза, са следвали цената на никела. Макар действително да може да се окаже, че във времето развитието на цените на производителите износители е следвало развитието на цените на суровините, това не отговаря на въпроса за цената на никела в абсолютно изражение. В това отношение разследването установи, че китайските и тайванските цени са подбивали цените на промишлеността на Съюза с 9,6 - 11,3 %. Ако е валидно твърдението, че китайските и тайванските цени, както и цените на промишлеността на Съюза, са следвали сходна тенденция през разглеждания период, това само би довело до заключението, че през целия разглеждан период износът от Китай и Тайван е подбивал цените на промишлеността на Съюза с подобен марж.
(167)
Заинтересованите страни заявиха, че твърдението за увеличение на инвестициите не показва, че промишлеността на Съюза е понесла съществена вреда. Това твърдение обаче не бе потвърдено от разследването. В действителност инвестициите непрекъснато са намалявали, а общо намалението е възлязло на 17 % през разглеждания период, както е посочено в съображение 149 по-горе.
(168)
Комисията стигна на този етап до заключението, че увеличеният дъмпингов внос на ниски цени от засегнатите държави е причината за съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза.
5.2. Въздействие на други фактори
5.2.1. Внос от трети държави
(169)
През разглеждания период обемът на вноса от други държави извън ЕС се е променял, както следва:
Таблица 15
Износ от трети държави
Държава
2010 г.
2011 г.
2012 г.
Разследван период
Индия
Обем (в тонове)
17 568
29 437
33 763
61 855
Индекс
100
168
192
352
Пазарен дял (%)
0,6
0,9
1,0
1,9
Средна цена (EUR/тон)
1 912
2 421
2 218
2 098
Индекс
100
127
116
110
Южна Корея
Обем (в тонове)
72 256
70 297
62 047
92 189
Индекс
100
97
86
128
Пазарен дял (%)
2,3
2,2
1,9
2,8
Средна цена(EUR/тон)
1 932
2 112
1 891
1 839
Индекс
100
109
98
95
Южна Африка
Обем (в тонове)
66 142
51 788
50 718
51 907
Индекс
100
78
77
78
Пазарен дял (%)
2,1
1,6
1,6
1,6
Средна цена (EUR/тон)
2 302
2 355
2 102
1 943
Индекс
100
102
91
84
САЩ
Обем (в тонове)
94 923
82 387
82 624
90 947
Индекс
100
87
87
96
Пазарен дял (%)
3,0
2,5
2,5
2,8
Средна цена (EUR/тон)
2 695
2 943
2 646
2 304
Индекс
100
109
98
85
Други трети държави
Обем (в тонове)
85 674
109 406
74 897
59 204
Индекс
100
128
87
69
Пазарен дял (%)
2,7
3,4
2,3
1,8
Средна цена (EUR/тон)
2 450
2 659
2 715
2 669
Индекс
100
109
111
109
Общо за всички трети държави, с изключение на засегнатите държави
Обем (в тонове)
336 564
343 313
304 049
356 102
Индекс
100
102
90
106
Пазарен дял (%)
10,6
10,6
9,3
10,8
Средна цена (EUR/тон)
2 351
2 549
2 371
2 156
Индекс
100
108
101
92
Източник: Евростат.
(170)
През разследвания период третите държави с най-голям обем на вноса са били Индия, Южна Корея, Южна Африка и САЩ с пазарен дял, вариращ между 1,6 и 2,8 %. Пазарният дял на всички други трети държави е бил 10,8 %.
(171)
През по-голямата част от разглеждания период вносът от Индия е бил незначителен - 1 % или по-малко. Той е превишил прага от 1 % само веднъж - през разследвания период, когато вносът от Индия е имал пазарен дял от 1,9 %.
(172)
През разглеждания период пазарният дял на Южна Корея е бил сравнително стабилен, като през периода 2010 - 2012 г. намалява от 2,3 % на 1,9 %, след което накрая през разследвания период се увеличава до едва 2,8 %.
(173)
През разглеждания период вносът от Южна Африка и САЩ показва тенденция на спад. Пазарният дял на вноса от Южна Африка е намалял от 2,1 на 1,6 %, а този на вноса от САЩ - съответно от 3,0 на 2,8 %.
(174)
Що се отнася до цените по данни на Евростат, може да се отбележи, че само цената на вноса от Южна Корея е била по-ниска от цената на вноса от КНР и Тайван, докато вносът от Южна Африка е бил на подобни цени, а вносът от Индия и САЩ - на по-високи цени. Все пак следва да се отбележи, че разглежданият/сходният продукт се състои от различни марки стомана, което води до значителни ценови разлики, които не са могли да бъдат взети предвид в средните цени от Евростат.
(175)
Заинтересованите страни се позоваха на вноса от други трети страни, включително САЩ, Южна Корея, Индия и Южна Африка. Те заявиха, че този внос трябва да е оказал въздействие върху състоянието на промишлеността на Съюза, и тъй като има значителен внос от други трети държави, които не са предмет на разследването на Комисията, вносът от КНР и Тайван следва да не се счита за отговорен за вредата, причинена от внос от други държави.
(176)
Както е описано по-горе, през разследвания период, наред с другите държави, от които произлиза вносът в Съюза на студеновалцувани плоски продукти от неръждаеми стомани, Тайван и КНР са с най-голям пазарен дял (съответно 5,1 % и 4,3 %). Вносът на никоя друга държава не е надхвърлил пазарен дял от 3 % през разглеждания период. Също така докато пазарният дял на засегнатите държави се е увеличил с 3,7 процентни пункта през разглеждания период, като цяло пазарният дял на вноса от трети държави, различни от засегнатите държави, се е запазил стабилен, като през разглеждания период е нараснал с едва 0,2 процентни пункта.
(177)
Предвид стабилната тенденция на обема на вноса Комисията стигна до временното заключение, че вносът от други трети държави не е допринесъл в значителна степен за вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
5.2.2. Износ на промишлеността на Съюза
(178)
През разглеждания период обемът на износа на включените в извадката производители от Съюза се е променял, както следва:
Таблица 16
Износ на включените в извадката производители от Съюза
2010 г.
2011 г.
2012 г.
Разследван период
Обем на износа (в тонове)
185 377
188 431
182 370
178 010
Индекс
100
102
98
96
Средна цена (евро/тон)
2 148
2 353
2 082
1 915
Индекс
100
110
97
89
Източник: включените в извадката производители от Съюза.
(179)
Обемът на износа на включените в извадката производители от Съюза намалява след еднократно увеличение през 2011 г. както по отношение на обема, така и на продажните цени. Като цяло обемът на износа на включените в извадката производители е представлявал около 12 % от общото им производство. Въпреки че свитият внос може да е допринесъл за спада в производството, като се има предвид ниският обем на износа спрямо продажбите в Съюза, приносът на износа за вредата, понесена от промишлеността на Съюза, би бил много ограничен.
5.2.3. Разходи за енергия, свръхкапацитет
(180)
Заинтересованите страни заявиха, че вредата, понесена от промишлеността на Съюза, се дължи на високите разходи за енергия, за които се твърди, че са с 20 % по-високи, отколкото в КНР. Енергията обаче е само незначителен разходен фактор за производството на студеновалцувани плоски продукти от неръждаеми стомани, като обикновено съставлява по-малко от 10 % от общия размер на разходите. Като се остави настрана въпросът, дали разходите за енергия отразяват или не пазарните стойности в КНР, разликата в цената за енергия не може да е нанесла вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
(181)
Заинтересованите страни заявиха, че противно на предоставената в жалбата информация промишлеността на Съюза е понесла значителен свръхкапацитет. Комисията отбеляза, че използването на капацитета на промишлеността на Съюза е намаляло от 77 % през 2010 г. до 70 % през разглеждания период. Производственият капацитет на промишлеността на Съюза и потреблението на пазара на Съюза обаче са се развили успоредно - увеличават се с по 4 % през разглеждания период. Следователно загубата на използване на капацитет се дължи на неспособността на промишлеността на Съюза да се възползва от разрастващия се пазар, тъй като този растеж е бил поет от дъмпинговия внос от засегнатите държави. Поради това твърдението за сръхкапацитет е по-скоро резултат от дъмпинговия внос, отколкото причина за вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
(182)
Комисията стигна до заключението, че разходите за енергия, както и твърдяният свръхкапацитет на промишлеността на Съюза не може да са били причина за вредата, понесена от нея.
5.3. Опасения във връзка с конкуренцията
(183)
Заинтересованите страни заявиха, че вносът на студеновалцувани плоски продукти от неръждаеми стомани от КНР е нараснал в отговор на концентрацията на капацитет в Съюза до малък брой доставчици, когато ползвателите в Съюза са имали ограничен брой доставчици от Съюза. През последните десет години обаче на пазара на Съюза винаги е имало четирима средни и няколко по-малки доставчици. Макар че при някои от тези дружества има промяна на собствеността през този период, броят на доставчиците е останал стабилен. Следователно увеличението на дъмпинговия китайски внос не може да е било причинено от намаление на броя на доставчиците в Съюза.
(184)
Заинтересованите страни заявиха, че пазарът на Съюза е бил силно концентриран и вносът от засегнатите държави не може да е нанесъл вреда, понесена от промишлеността на Съюза. Те заявиха, че обемът на вноса от Азия не е бил достатъчен, за да ограничи конкуренцията и не може да е попречил на промишлеността на Съюза да увеличи своите цени. В това отношение същите страни се позоваха на решението относно сливане на Комисията, прието за одобряване на сливането (при спазване на поетите задължения) между Outokumpu и Inoxum (10) през ноември 2012 г. („решението относно сливането на Outokumpu“).
(185)
Анализът при процедура по сливане и при антидъмпингово разследване обаче се отнася до различни правни рамки, които имат различни цели. При процедура по сливане се анализира дали предложеното сливане би породило опасения за конкуренцията, докато при антидъмпингово разследване се анализира дали промишлеността на Съюза е изложена на вредоносен дъмпинг.
(186)
Във всеки случай в решението относно сливането на Outokumpu беше проучено дали придобиването на Inoxum от страна на Outokumpu би довело до участник с господстващо положение на пазара на Съюза. Комбинираният субект между Outokumpu и Inoxum би имал общ пазарен дял от над 50 % и това би намалило броя на основните производители от четири на три. Това решение за сливане задължи Outokumpu да продаде част от Inoxum, включително производственото предприятие Acciai Speciali Terni (AST). Целта на тази продажба е била именно да защити конкуренцията на пазара на студеновалцувани плоски продукти от неръждаеми стомани в Съюза и планираният слят субект (Outokumpu и всички активи на Inoxum, включително AST) с пазарен дял от над 50 % от пазара на Съюза въобще не е бил реализиран. Вместо това все още има четирима средни и няколко по-малки участници, конкуриращи се помежду си, като никой от тях не разполага с пазарната мощ, която щеше да има предложеният слят субект, предмет на анализа в делото по сливане.
(187)
Заинтересованите страни също така се позоваха на посочения в решението относно сливането на Outokumpu факт, че производителите от Съюза не са били ограничени от вноса от Азия през периодите, когато поради колебания в цените на никела, обменните курсове и ниските цени на никела на ЛМБ вносът от Азия е бил по-малко конкурентоспособен. В решението относно сливането на Outokumpu беше отбелязано, че „дори ако натискът, упражняван от вноса, не е силен понастоящем, има вероятност той да се увеличи в бъдеще“ (11), което след това доведе до оценка на вероятното развитие на пазара. Настоящото разследване показа следното: през разследвания период дъмпинговият внос от засегнатите държави е достигнал пазарен дял от 9,5 % и се е увеличил със 70 % в сравнение с 2010 г. Също така беше установено, че този дъмпингов внос е подбивал цените на промишлеността на Съюза с 9,6 - 11,3 %.
(188)
Освен това фактът, че търсенето на пазара на Съюза е сравнително стабилно дори при значителни колебания на цените, не означава, че купувачите не са чувствителни към цените. Макар че по-ниските цени, предлагани от износителите, не водят до увеличено потребление на пазара на Съюза, разследването ясно показа, че купувачите са готови да купуват все по-големи количества от вноса на ниски цени. Тъй като въпросният внос на ниски цени не създава допълнително търсене, тези продажби са за сметка на продажбите на останалите участници на пазара, главно за сметка на промишлеността на Съюза.
(189)
Разследването потвърди, че промишлеността на Съюза продава по-широка продуктова гама от тази на оказалите съдействие производители износители. През разследвания период обаче около 75 % от продажбите на промишлеността на Съюза са свързани с четирите най-разпространени марки стомана (304, 304L, 316L и 430). Износителите от засегнатите държави продават всички посочени марки при голям избор по отношение на широчината, дебелината и покритието. Също така продуктите извън обхвата на въпросните марки са в пряка конкуренция, тъй като те също са били продавани от износителите от засегнатите държави.
(190)
Нито една от заинтересованите страни не повдигна въпроси относно качеството на продукта в настоящото разследване. В решението относно сливането на Outokumpu е установено, че при все че качеството на продукцията на производители извън ЕС може средно да се счита за сравнимо с това на европейските производители (12), в него се определя също така, че клиентите със специфични изисквания не могат да закупуват в Азия (13). Както е описано по-горе обаче, по-голямата част от продажбите на промишлеността на Съюза са стоки, при които качеството е сравнимо.
(191)
Други въпроси, които възпрепятстват някои клиенти да закупуват внасяните студеновалцувани плоски продукти от неръждаеми стомани, са свързани с по-дългите технологични срокове предвид по-дългия превоз от засегнатите държави и по-малко благоприятните условия на плащане, предлагани от производителите в засегнатите държави. Тези въпроси са от значение главно за клиенти, които купуват директно от предприятието, което касае едва около една трета от пазара на Съюза.
(192)
В същото време по-голямата част от продажбите са осъществени чрез стоманопреработващи центрове, което касае около две трети от пазара на Съюза. Действително почти всички продажби от засегнатите държави са осъществени чрез независими преработващи центрове, които също купуват от промишлеността на Съюза. В този случай от значение за ползвателя е срокът за плащане, предлаган от дистрибутора. Тъй като тези продажби обикновено се осъществяват от запаси от дистрибутора, съответният технологичен срок включва и времето, необходимо за изпращането на стоките от дистрибутора на ползвателя. Поради това тези въпроси не са от значение за по-голямата част от продажбите.
(193)
Следователно по-голямата част от продажбите на промишлеността на Съюза са пряко засегнати от дъмпинговия внос от засегнатите държави.
(194)
Поради това Комисията стигна до заключението, че условията за конкуренция в Съюза не са могли да предотвратят дъмпинговият внос от засегнатите държави да нанася вреда на промишлеността на Съюза.
5.4. Въздействие на цените на суровините
(195)
Заинтересованите страни заявиха, че решението дали да закупят разглеждания продукт с произход от засегнатите държави, или сходния продукт, произвеждан от промишлеността на Съюза, се определя от развитието на цените на суровините, по-специално на никела. Това е така, тъй като износителите начисляват единна цена, а промишлеността на Съюза начислява базова цена плюс надбавка за легиращи елементи.
(196)
Поради това за вносителите се твърди, че е по-изгодно да купуват от засегнатите държави, когато цените на суровините нарастват (тъй като цените на промишлеността на Съюза ще бъде коригирани в посока нагоре, докато цените на износителите ще останат непроменени). От друга страна, ако цените на суровините намаляват, за вносителите се твърди, че е изгодно в по-малка степен да купуват от засегнатите държави (тъй като цените на промишлеността на Съюза ще намалеят, докато цените на износителите ще останат непроменени).
(197)
В решението относно сливането на Outokumpu беше анализирано как ще се отрази очакваното развитие на цената на никела на решенията за закупуване на вносителите (14). В настоящото разследване беше анализирано дали развитието на вноса действително е следвало развитието на цените на никела и модела, описано по-горе. През разследвания период цените на никела (15) са спаднали с 31 %, а именно от 16 453 евро/тон през 2010 г. на 11 327 евро/тон. Според твърдението на заинтересованите страни, описано в съображение 196 по-горе, това намаление на цените на никела е трябвало да доведе до намаление на вноса от засегнатите държави. Разследването обаче показа, че въпреки значителното намаление на цените на никела износът от засегнатите държави се е увеличил със 70 % през същия период, както е описано в съображение 104 по-горе.
(198)
Развитието на цените на суровините може да е оказало известно въздействие върху развитието на обема на вноса, но други фактори като ниското ниво на цените на производителите износители явно са компенсирали това въздействие. Поради това се счита, че през разглеждания период развитието на цените на никела не е оказало трайно въздействие върху цялостната тенденция на нарастване на дъмпинговия внос от засегнатите държави.
5.5. Промени в моделите на потребление
(199)
В решението относно сливането на Outokumpu бе установено, че цената на никела в абсолютно изражение, както и нестабилността на цените на никела вероятно ще намалят привлекателността на неръждаемата стомана като материал и ще стимулират търсенето на неръждаема стомана без съдържание на никел (16).
(200)
По отношение на привлекателността на неръждаемата стомана като материал се твърдеше също, че редица тенденции могат да имат евентуално влияние по посока на заместване към/от неръждаема стомана, включително необходимостта от използване на по-леки материали, например в автомобилите (отрицателно въздействие върху неръждаемата стомана; преминаване от стомана към композитни материали), по-кратки жизнени цикли на продуктите в потребителските стоки (отрицателно въздействие върху неръждаемата стомана; използване на по-евтини материали), по-голяма необходимост от пречистване на водите и производство на „зелена“ енергия (положително въздействие върху неръждаемата стомана; трудна замяна в много приложения) и развитието на цените на евентуално конкуриращите се материали (желязна руда, алуминий, мед) (17).
(201)
В това отношение настоящото разследване потвърди констатациите в решението относно сливането на Outokumpu (18), че търсенето на неръждаема стомана като цяло и на студеновалцувани плоски продукти от неръждаеми стомани в частност не е особено гъвкаво. Растежът на потреблението е съсредоточен в периода 2010 - 2011 г., когато цените са се увеличили. През периода на понижение на цените от 2011 г. до разследвания период потреблението е останало стабилно и се е увеличило само с 1 %. Следователно заместването към/от неръждаема стомана, включително горепосочените фактори, не са имали измеримо въздействие върху общото потребление на студеновалцувани плоски продукти от неръждаеми стомани.
(202)
Що се отнася до пренасочването на търсенето към марки неръждаема стомана без съдържание на никел, какъвто е и сходният продукт, подробният анализ на сделките по продажбите, докладвани от включените в извадката производители от Съюза, потвърждават констатациите в решението относно сливането на Outokumpu.
(203)
Както е посочено в съображение 138 по-горе обаче, цените, начислявани от промишлеността на Съюза, са пряко свързани с марката стомана и съответните разходи за суровини. Поради това пренасочването на търсенето от една марка стомана към друга има неутрално въздействие върху резултатите на промишлеността на Съюза.
(204)
Поради това на този етап се стигна до заключението, че промяната в моделите на потребление не е оказала отрицателно влияние върху резултатите на промишлеността на Съюза.
5.6. Заключение относно причинно-следствената връзка
(205)
Дъмпинговият внос на ниски цени от засегнатите държави е нараснал както в абсолютно, така и в относително изражение спрямо потреблението в Съюза по времето, когато повечето от факторите на вредата на промишлеността на Съюза (производството, използването на капацитета, пазарният дял, заетостта, продажните цени, разходите за труд, рентабилността, инвестициите, възвръщаемостта на инвестициите) са се влошили. През разследвания период дъмпинговият внос от засегнатите държави е подбивал цените на промишлеността на Съюза с 9,6 - 11,3 %.
(206)
Други фактори, като разходите за енергия, капацитета и условията на конкуренция на пазара на Съюза, не са допринесли за вредата, понесена от промишлеността на Съюза. Фактори, като например вноса от други трети страни и износа на промишлеността на Съюза, може да са допринесли за вредата, но в много ограничена степен.
(207)
Въз основа на гореизложеното Комисията стигна до временното заключение, че съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза, е причинена от дъмпинговия внос от засегнатите държави и че другите фактори, разгледани поотделно, не нарушават причинно-следствената връзка. Вредата се състои главно от нестабилното финансово състояние на промишлеността на Съюза и намаляването на производството, използването на капацитета, заетостта и пазарния дял.
(208)
Комисията направи съответно разграничение и отдели въздействието на всички известни фактори върху състоянието на промишлеността на Съюза от вредоносното въздействие на дъмпинговия внос. Въздействието на другия внос, на износа на промишлеността на Съюза, на разходите за енергия, на капацитета, както и на конкурентните условия върху отрицателното развитие на промишлеността на Съюза по отношение на неговото финансово състояние, производство и пазарен дял, е било много малко или никакво.
6. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
(209)
В съответствие с член 21 от основния регламент Комисията провери дали, независимо от наличието на вредоносен дъмпинг, може да се направи недвусмислено заключение, че приемането на мерки в конкретния случай не е в интерес на Съюза. Интересът на Съюза беше определен въз основа на оценка на всички различни засегнати интереси, в това число тези на промишлеността на Съюза, на вносителите и на ползвателите.
6.1. Интерес на промишлеността на Съюза
(210)
По-голямата част от промишлеността на Съюза подкрепя налагането на мерки. Най-големият производител от Съюза не оказа съдействие при разследването, но не се противопостави на жалбата. Шестима производители от Съюза, съставляващи около 55 % от продажбите и производството в Съюза, оказаха съдействие на разследването и подкрепиха жалбата.
(211)
Промишлеността на Съюза е понесла съществена вреда. Всички финансови показатели (рентабилност, паричен поток, възвръщаемост на инвестициите) са били предимно отрицателни през разглеждания период. Други показатели, като производството, използването на капацитета, заетостта и пазарния дял, са се развили в отрицателна посока през разглеждания период. Промишлеността на Съюза е успяла само да поддържа ниски обеми на продажбите в периода след кризата и не е могла да се възползва от растежа на пазара.
(212)
При липса на мерки дъмпинговият внос от засегнатите държави ще продължи да принуждава промишлеността на Съюза да продава на загуба. Това натрупване на допълнителни загуби ще доведе до по-нататъшно влошаване на състоянието на промишлеността на Съюза. Поради това налагането на мерките е в интерес на промишлеността на Съюза.
6.2. Интерес на несвързаните вносители и дистрибутори
(213)
Вносителите и дистрибуторите (включително стоманопреработващите центрове) са били много активни в настоящото разследване. Тридесет и един вносители и дистрибутори заявиха своя интерес и изразиха възражение срещу налагането на мерки.
(214)
Вносителите и дистрибуторите твърдяха, че възможните им източници на доставка ще бъдат ограничени от налагането на мерките. Те заявиха, че ако мерките бъдат наложени, няма да могат да се снабдяват със студеновалцувани плоски продукти от неръждаеми стомани с произход от КНР и Тайван.
(215)
Разследването обаче показа, че всички вносители и дистрибутори купуват от различни източници, включително промишлеността на Съюза, засегнатите държави и други трети държави. Поради това те зависят само в известна степен от доставките от засегнатите държави.
(216)
Тези страни могат да продължават да купуват студеновалцувани плоски продукти от неръждаеми стомани от промишлеността на Съюза, както и от други държави, които не са предмет на настоящото разследване (напр. Индия, Южна Африка, Южна Корея и САЩ) и заедно имат пазарен дял от 11 %. Следователно промишлеността на Съюза и вносът от други трети държави са надеждни алтернативи на китайския и тайванския внос.
(217)
Поради това на този етап се стигна до заключението, че налагането на мерки може да има само незначително отрицателно въздействие върху състоянието на несвързаните вносители и дистрибутори.
6.3. Интерес на ползвателите
(218)
Редица заинтересовани страни, включително производители износители и дистрибутори, изразиха опасения относно евентуалното отрицателно въздействие на мерките върху ползвателите. Самите ползватели не споделят тези опасения. Всъщност степента на участие на ползвателите в този случай е много ниска. Шестима ползватели (включително група от четири дружества) изразиха становище, като само един от тях се противопостави на налагането на мерки. Другите ползватели и техните сдружения не участваха или изрично се въздържаха от заемане на позиция.
(219)
Поради това се стигна до временното заключение, че налагането на мерки не противоречи на интереса на ползвателите.
6.4. Опасения във връзка с конкуренцията
(220)
В решението относно сливането на Outokumpu Комисията установи, че предложеното сливане на Outokumpu и Inoxum би могло да доведе до значително възпрепятстване на ефективната конкуренция посредством некоординирани въздействия чрез създаването на господстващо положение на пазара на европейското икономическо пространство (ЕИП) по отношение на студеновалцуваните плоски продукти от неръждаеми стомани (19). За да се избегне подобна пречка, Комисията прие, че пакет за продажба, включващ AST, е достатъчен с цел да се разсеят опасенията във връзка с конкуренцията (20). В действителност приетата от Комисията мярка запази броя от четирима средни производители от Съюза.
(221)
Тази мярка е вече изпълнена и към момента е ефективна в пълна степен. Също така налагането на антидъмпингови мерки не намалява броя на средните производители от Съюза. Поради това на този етап се стигна до заключението, че налагането на мерки не намалява или премахва въздействието от поетия ангажимент, приет от Комисията с решението относно сливането на Outokumpu.
6.5. Заключение относно интереса на Съюза
(222)
Въз основа на гореизложеното Комисията стигна до заключението, че на този етап от разследването не са налице основателни причини да се заключи, че налагането на мерки върху вноса на разглеждания продукт с произход от КНР и Тайван не е в интерес на Съюза.
7. ВРЕМЕННИ АНТИДЪМПИНГОВИ МЕРКИ
(223)
Въз основа на направените от Комисията заключения по отношение на дъмпинга, вредата, причинно-следствената връзка и интереса на Съюза следва да бъдат наложени временни мерки, за да се предотврати по-нататъшното нанасяне на вреда за промишлеността на Съюза от дъмпинговия внос.
7.1. Равнище на отстраняване на вредата (марж на вредата)
(224)
С оглед на определянето на равнището на мерките Комисията първо определи размера на митото, необходим за отстраняване на вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
(225)
Вредата се счита за отстранена, ако промишлеността на Съюза е в състояние да покрие производствените си разходи и да реализира от продажбите на сходния продукт на пазара на Съюза, преди облагане с данъци, печалба, която би се очаквала при нормални условия на конкуренция от промишленост от този вид в отрасъла, а именно при липсата на дъмпингов внос.
(226)
Рентабилността на промишлеността на Съюза е била отрицателна през целия разглеждан период, т.е. в периода 2010 - 2013 г. През 2008 и 2009 г. има срив на търсенето по време на световната икономическа криза и реализираната печалба през тези години не може да се счита за постигната при нормални условия на конкуренция. Докато при предишното разследване, както е описано в съображение 134 по-горе, временно бе установено наличието на дъмпинг за 2007 г., съществена връзка между този внос и състоянието на промишлеността на Съюза не може да бъде установена. Във връзка с това целевата печалба беше определена на 8,1 %, което представлява равнището на печалбата, реализирана от промишлеността на Съюза през 2007 г. Това е последната представителна година, през която се наблюдават нормални условия на конкуренцията преди срива на търсенето през 2008 - 2009 г. Всъщност размерът на пазара през 2013 г. почти е достигнал нивото на потребление през 2007 г.
(227)
Въз основа на това Комисията изчисли невредоносната цена на сходния продукт за промишлеността на Съюза чрез приспадане от продажните цени на Съюза на действително понесената загуба през разследвания период и заместването ѝ с горепосочения марж на печалбата от 8,1 %.
(228)
След това Комисията определи равнището на отстраняване на вредата въз основа на сравнение на среднопретеглената цена на вноса на включените в извадката оказали съдействие производители износители в засегнатите държави, установена с цел изчисляване на подбиването на цената, и среднопретеглената невредоносна цена на сходния продукт, продаван от включените в извадката производители от Съюза на пазара на Съюза през разследвания период. Разликите, получени от това сравнение, бяха изразени като процент от среднопретеглената CIF стойност на вноса.
(229)
Равнището на отстраняване на вредата за „други оказали съдействие дружества в приложение I“ и за „всички други дружества“ се определя по същия начин като дъмпинговия марж за тези дружества (вж. съображения 57, 60, 85 и 88 по-горе).
7.2. Временни мерки
(230)
Върху вноса на студеновалцувани плоски продукти от неръждаеми стомани с произход от КНР и Тайван следва да бъдат наложени временни антидъмпингови мерки в съответствие с правилото за по-ниското мито, предвидено в член 7, параграф 2 от основния регламент. Комисията направи сравнение между маржовете на вредата и дъмпинговите маржове. Размерът на митническите ставки следва да бъде определен на равнището на по-ниския от двата маржа.
(231)
Както е посочено в съображение 4 по-горе, с Регламент за изпълнение (ЕС) № 1331/2014 Комисията въведе регистрационен режим за вноса на разглеждания продукт с произход от КНР и Тайван с оглед на евентуалното прилагане с обратна сила на антидъмпинговите и изравнителните мерки в съответствие с член 10, параграф 4 от основния регламент и член 16, параграф 4 от Регламент (ЕО) № 597/2009 на Съвета от 11 юни 2009 г. относно защитата срещу субсидиран внос от държави, които не са членки на Европейската общност (21) („основния антисубсидиен регламент“).
(232)
Що се отнася до настоящото антидъмпингово разследване и с оглед на горните констатации, регистрационният режим на вноса за целите на антидъмпинговото разследване в съответствие с член 14, параграф 5 от основния регламент следва да бъде прекратен.
(233)
Що се отнася до паралелното антисубсидийно разследване (вж. съображение 3 по-горе), регистрационният режим на вноса от КНР в съответствие с член 24, параграф 5 от основния антисубсидиен регламент следва да продължи.
(234)
На този етап от процедурата не може да се приеме решение за евентуално прилагане с обратна сила на антидъмпинговите мерки.
(235)
Въз основа на гореизложеното ставките на временните антидъмпингови мита, изразени като процент от цената CIF на границата на Съюза, без платено мито, са следните:
Държава
Дружество
Дъмпингов марж
(%)
Марж на вредата
(%)
Временно антидъмпингово мито
(%)
КНР
Baosteel Stainless Steel Co., Ltd.
34,9
25,2
25,2
Ningbo Baoxin Stainless Steel Co., Ltd.
34,9
25,2
25,2
Shanxi Taigang Stainless Steel Co., Ltd.
29,2
24,3
24,3
Tianjin TISCO & TPCO Stainless Steel Co Ltd.
29,2
24,3
24,3
Други оказали съдействие дружества
30,0
24,5
24,5
Всички други дружества
34,9
25,2
25,2
Тайван
Chia Far Industrial Factory Co., Ltd.
12,0
23,9
12,0
Tang Eng Iron Works Co., Ltd.
10,9
22,9
10,9
Yieh United Steel Corporation
10,9
22,9
10,9
Други оказали съдействие дружества
10,9
22,9
10,9
Всички други дружества
12,0
23,9
12,0
(236)
Индивидуалните ставки на антидъмпинговите мита за дружествата, посочени в настоящия регламент, са установени въз основа на констатациите от настоящото разследване. Поради това те са отразявали установеното по време на разследването положение по отношение на тези дружества. Тези ставки се прилагат изключително за вноса на разглеждания продукт с произход от засегнатите държави, произведен от изрично посочените правни субекти. Вносът на разглеждания продукт, произведен от всяко друго дружество, което не е изрично посочено в постановителната част на настоящия регламент, включително от субекти, свързани с изрично посочените, следва да се облага със ставката, приложима за „всички други дружества“. Индивидуалните ставки на антидъмпинговите мита не следва да се прилагат за тях.
(237)
Дадено дружество може да поиска прилагането на тези индивидуални ставки на антидъмпинговите мита, ако впоследствие промени наименованието на своето предприятие. Искането трябва да бъде адресирано до Комисията (22). Искането трябва да съдържа цялата съответна информация, която позволява да се докаже, че промяната не засяга правото на дружеството да се ползва от приложимата за него митническа ставка. Ако промяната на наименованието на дружеството не засяга правото му да се ползва от приложимата за него митническа ставка, в Официален вестник на Европейския съюз се публикува известие, с което се съобщава за промяната на наименованието.
(238)
За да се осигури правилното прилагане на антидъмпинговите мита, антидъмпинговата ставка за „всички други дружества“ следва да се прилага не само за производителите износители, неоказали съдействие в настоящото разследване, но и за производителите, които не са осъществявали износ за Съюза през разследвания период.
(239)
От 26 март 2015 г. се предвижда временно антидъмпингово мито за защита срещу дъмпинговия внос. Поради това повече не е необходимо вносът да се регистрира с цел осигуряване на защита срещу дъмпинговия внос. Следователно член 1, параграф 1 от Регламент (ЕС) № 1331/2014 следва да бъде съответно изменен.
8. ЗАКЛЮЧИТЕЛНИ РАЗПОРЕДБИ
(240)
В интерес на доброто администриране Комисията ще покани заинтересованите страни да представят коментари в писмена форма и/или да поискат изслушване от Комисията и/или от служителя по изслушванията при търговските процедури в рамките на определен срок.
(241)
Констатациите относно налагането на временно мито са временни и може да бъдат променени на окончателния етап от разследването,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. Налага се временно антидъмпингово мито върху вноса на плосковалцувани продукти от неръждаеми стомани, само студеновалцувани, понастоящем класирани в кодове по КН 7219 31 00, 7219 32 10, 7219 32 90, 7219 33 10, 7219 33 90, 7219 34 10, 7219 34 90, 7219 35 10, 7219 35 90, 7220 20 21, 7220 20 29, 7220 20 41, 7220 20 49, 7220 20 81 и 7220 20 89, и с произход от Китайската народна република и Тайван.
2. Ставките на временното антидъмпингово мито, приложими към нетната цена франко границата на Съюза преди обмитяване на продукта, описан в параграф 1 и произведен от изброените по-долу дружества, са следните:
Държава
Дружество
Временно антидъмпингово мито
(%)
Допълнителен код по ТАРИК
Китайска народна република
Baosteel Stainless Steel Co., Ltd., Shanghai
25,2
C022
Ningbo Baoxin Stainless Steel Co., Ltd., Ningbo
25,2
C023
Shanxi Taigang Stainless Steel Co., Ltd., Taiyuan
24,3
C024
Tianjin TISCO & TPCO Stainless Steel Co Ltd., Tianjin
24,3
C025
Други оказали съдействие дружества, изброени в приложение I
24,5
Всички други дружества
25,2
C999
Тайван
Chia Far Industrial Factory Co., Ltd., Taipei
12,0
C030
Tang Eng Iron Works Co., Ltd., Kaohsiung
10,9
C031
Yieh United Steel Corporation, Kaohsiung
10,9
C032
Други оказали съдействие дружества, изброени в приложение II
10,9
Всички други дружества
12,0
C999
3. Допускането на посочения в параграф 1 продукт за свободно обращение в Съюза става след представянето на парична гаранция, равностойна по размер на временното мито.
4. Освен ако е предвидено друго, се прилагат съответните действащи разпоредби в областта на митническото облагане.
Член 2
1. В срок от 25 календарни дни от датата на влизане в сила на настоящия регламент заинтересованите страни могат да:
а)
поискат оповестяване на основните факти и съображения, въз основа на които е приет настоящият регламент;
б)
представят писмено своите коментари на Комисията; както и
в)
поискат изслушване от Комисията и/или от служителя по изслушванията при търговските процедури.
2. Страните, посочени в член 21, параграф 4 от Регламент (ЕО) № 1225/2009, могат да представят коментари относно прилагането на временните мерки в срок от 25 календарни дни от датата на влизане в сила на настоящия регламент.
Член 3
Поради това член 1, параграф 1 от Регламент за изпълнение (ЕС) № 1331/2014 се заменя със следното:
„1. В съответствие с член 24, параграф 5 от Регламент (ЕО) № 597/2009 на митническите органи се указва да предприемат необходимите мерки за въвеждане на регистрационен режим за вноса в Съюза на плосковалцувани продукти от неръждаеми стомани, само студеновалцувани, понастоящем класирани в кодове по КН 7219 31 00, 7219 32 10, 7219 32 90, 7219 33 10, 7219 33 90, 7219 34 10, 7219 34 90, 7219 35 10, 7219 35 90, 7220 20 21, 7220 20 29, 7220 20 41, 7220 20 49, 7220 20 81 и 7220 20 89, и с произход от Китайската народна република.“
Член 4
Настоящият регламент влиза в сила в деня след деня на публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Член 1 се прилага за период от шест месеца.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Брюксел на 24 март 2015 година.
KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) 2015/501
2015 m. kovo 24 d.
kuriuo importuojamiems Kinijos Liaudies Respublikos ir Taivano kilmės plokštiems šaltai valcuotiems nerūdijančiojo plieno produktams nustatomas laikinasis antidempingo muitas
EUROPOS KOMISIJA,
atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
atsižvelgdama į 2009 m. lapkričio 30 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1225/2009 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių (1) (toliau - pagrindinis reglamentas), ypač į jo 7 straipsnį,
pasikonsultavusi su valstybėmis narėmis,
kadangi:
1. PROCEDŪRA
1.1. Inicijavimas
(1)
2014 m. birželio 26 d. Europos Komisija (toliau - Komisija), remdamasi pagrindinio reglamento 5 straipsniu, inicijavo antidempingo tyrimą dėl į Sąjungą importuojamų Kinijos Liaudies Respublikos (toliau - KLR) ir Taivano (toliau - nagrinėjamosios šalys) kilmės plokščių šaltai valcuotų nerūdijančiojo plieno produktų. Komisija Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje (2) paskelbė pranešimą apie inicijavimą (toliau - pranešimas apie inicijavimą).
(2)
Komisija tyrimą inicijavo 2014 m. gegužės 13 d. gavusi Eurofer (toliau - skundo pateikėjas) Sąjungos plokščių šaltai valcuotų nerūdijančiojo plieno produktų gamintojų vardu pateiktą skundą. Skundas susijęs su apytikriai 50 % visos Sąjungos plokščių šaltai valcuotų nerūdijančiojo plieno produktų produkcijos. Skunde buvo pateikti dempingo ir dėl to daromos materialinės žalos įrodymai, kurių pakako tyrimo inicijavimui pagrįsti.
(3)
2014 m. rugpjūčio 14 d. Komisija inicijavo antisubsidijų tyrimą dėl į Sąjungą importuojamų KLR kilmės plokščių šaltai valcuotų nerūdijančiojo plieno produktų ir pradėjo atskirą tyrimą. Komisija Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje (3) paskelbė pranešimą apie antisubsidijų tyrimų inicijavimą.
1.2. Registracija
(4)
2014 m. gruodžio 15 d. Komisija, gavusi būtinais įrodymais pagrįstą skundo pateikėjo prašymą, priėmė Įgyvendinimo reglamentą (ES) Nr. 1331/2014 (4), kuriuo nuo 2014 m. gruodžio 17 d. nustatyta privaloma importuojamų KLR ir Taivano kilmės plokščių šaltai valcuotų nerūdijančiojo plieno produktų registracija.
1.3. Suinteresuotosios šalys
(5)
Pranešime apie inicijavimą suinteresuotosios šalys paragintos susisiekti su Komisija, kad galėtų dalyvauti tyrime. Be to, skundo pateikėjui, kitiems žinomiems Sąjungos gamintojams, žinomiems eksportuojantiems gamintojams ir Kinijos ir Taivano valdžios institucijoms, žinomiems importuotojams, tiekėjams ir naudotojams, prekiautojams ir žinomoms susijusioms asociacijoms Komisija konkrečiai pranešė apie tyrimo inicijavimą ir paragino juos dalyvauti. Be to, Komisija apie tyrimo inicijavimą pranešė Jungtinių Amerikos Valstijų (toliau - JAV) ir Pietų Afrikos gamintojams ir paragino juos dalyvauti. Pranešime apie inicijavimą Komisija suinteresuotosioms šalims pranešė ketinanti JAV naudoti kaip trečiąją rinkos ekonomikos šalį (toliau - panaši šalis), kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies a punkte.
(6)
Suinteresuotosios šalys turėjo galimybę teikti pastabas dėl tyrimo inicijavimo ir prašyti, kad Komisija ir (arba) prekybos bylas nagrinėjantis pareigūnas jas išklausytų.
a) Atranka
(7)
Pranešime apie inicijavimą Komisija nurodė, kad gali vykdyti suinteresuotųjų šalių atranką pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnį.
Sąjungos gamintojų atranka
(8)
Pranešime apie inicijavimą Komisija nurodė preliminariai atrinkusi Sąjungos gamintojus. Komisija bendroves atrinko remdamasi gamybos apimtimi. Atrinkti keturi Sąjungos gamintojai. Atrinkti Sąjungos gamintojai pagamino daugiau nei 50 % visų produktų. Komisija paragino suinteresuotąsias šalis teikti pastabas dėl preliminariai atrinktų bendrovių. Dėl preliminariai trinktų bendrovių pastabų nepateikta, todėl tos bendrovės patvirtintos. Atrinktos bendrovės yra tipiškos Sąjungos pramonės bendrovės.
Importuotojų atranka
(9)
Kad galėtų nuspręsti, ar atranka yra būtina (o jei būtina, kad galėtų atrinkti bendroves), Komisija paprašė nesusijusių importuotojų pateikti pranešime apie inicijavimą nurodytą informaciją.
(10)
Trisdešimt vienas nesusijęs importuotojas pateikė prašomą informaciją ir sutiko būti atrinktas. Remdamasi pagrindinio reglamento 17 straipsnio 1 dalimi, Komisija pagal didžiausią importo į Sąjungą apimtį atrinko keturis nesusijusius importuotojus. Pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnio 2 dalį dėl atrinktų bendrovių konsultuotasi su visais žinomais susijusiais importuotojais.
(11)
Gauta pastabų dėl vieno atrinkto importuotojo nuosavybės struktūros. Suinteresuotosios šalys tvirtino, kad vieno importuotojo nereikėtų atrinkti, nes jis susijęs su Sąjungos gamintoju. Tačiau šis importuotojas per tiriamąjį laikotarpį nebuvo susijęs su jokiu Sąjungos gamintoju, toks ryšys atsirado vėliau. Be to, sąvoka „nesusijęs importuotojas“ reiškia, kad bendrovė neturi būti susijusi su eksportuojančiais gamintojais. Iš tiesų nesusijęs importuotojas gali būti susijęs su Sąjungos gamintoju.
Eksportuojančių Taivano gamintojų atranka
(12)
Kad galėtų nuspręsti, ar atranka yra būtina (o jei būtina, kad galėtų atrinkti bendroves), Komisija paprašė visų eksportuojančių Taivano gamintojų pateikti pranešime apie inicijavimą nurodytą informaciją. Be to, Komisija paprašė Taivano atstovų ES nurodyti kitus eksportuojančius gamintojus, jei tokių yra, kurie galbūt norėtų dalyvauti atliekant tyrimą, ir (arba) su jais susisiekti.
(13)
Prašomą informaciją pateikė ir sutiko būti atrinkti devyni nagrinėjamosios šalies eksportuojantys gamintojai. Pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnio 1 dalį Komisija atrinko keturias bendroves (kurių trys yra susijusios), remdamasi didžiausia tipiška nagrinėjamojo produkto eksporto į Sąjungą apimtimi, kurią būtų galima pagrįstai išnagrinėti per turimą laikotarpį. Pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnio 2 dalį dėl atrinktų bendrovių konsultuotasi su visais žinomais susijusiais eksportuojančiais gamintojais ir nagrinėjamosios šalies valdžios institucijomis. Jokių pastabų negauta.
(14)
Atlikus tyrimą nustatyta, kad dvi atrinktos bendrovės ir dvi neatrinktos bendradarbiaujančios bendrovės neatitinka eksportuojančio gamintojo apibrėžties, nes jos veikia tik kaip paslaugų centrai ir nagrinėjamąjį produktą naudoja kaip gamybos žaliavas. Nustatyta, kad šios bendrovės neturi jokių karštojo valcavimo ar šaltojo valcavimo įrenginių ir jų pridėtinė vertė, palyginti su žaliavų kaina, yra labai nedidelė. Iš tiesų, jos perka ir parduoda įvairių rūšių nagrinėjamąjį produktą (žr. 26-28 konstatuojamąsias dalis).
(15)
Tačiau viena šių bendrovių yra susijusi su atrinktu eksportuojančiu gamintoju. Todėl atliekant tyrimą laikyta, kad ji priklauso tai bendrovių grupei. Iš atrinktų bendrovių išbraukus bendrovę, kuri neatitiko eksportuojančio gamintojo apibrėžties, likusios atrinktos bendrovės eksportuoja apytikriai 48 % viso iš Taivano į Sąjungą eksportuojamo produkto ir Taivano vidaus rinkoje parduoda apie 80 % produkto. Todėl atrinktos bendrovės vis tiek yra tipiškos.
(16)
Komisija kitų trijų bendrovių duomenų nenaudojo skaičiuodama individualų dempingo skirtumą ir žalos pašalinimo lygį. Todėl šioms trims bendrovėms nebuvo nustatyta jokios muito normos.
Individualus nagrinėjimas
(17)
Vienas eksportuojantis Taivano gamintojas paprašė atlikti individualų nagrinėjimą pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnio 3 dalį ir jo prašymas buvo patenkintas.
Eksportuojančių KLR gamintojų atranka
(18)
Kad galėtų nuspręsti, ar atranka yra būtina (o jei būtina, kad galėtų atrinkti bendroves), Komisija paprašė visų eksportuojančių KLR gamintojų pateikti pranešime apie inicijavimą nurodytą informaciją. Be to, Komisija paprašė KLR valdžios institucijų nurodyti kitus eksportuojančius gamintojus, jei tokių yra, kurie galbūt norėtų dalyvauti atliekant tyrimą, ir (arba) su jais susisiekti.
(19)
Prašomą informaciją pateikė ir sutiko būti atrinkti aštuoni eksportuojantys KLR gamintojai. Pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnio 1 dalį Komisija atrinko keturias bendroves, kurios priklauso dviem grupėms, remdamasi didžiausia tipiška eksporto į Sąjungą apimtimi, kurią būtų galima pagrįstai išnagrinėti per turimą laikotarpį. Pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnio 2 dalį dėl atrinktų bendrovių konsultuotasi su visais žinomais susijusiais eksportuojančiais gamintojais ir nagrinėjamosios šalies valdžios institucijomis. Jokių pastabų negauta.
b) Prašymo taikyti rinkos ekonomikos režimą (RER) eksportuojantiems KLR gamintojams formos
(20)
Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies b punktą Komisija RER formas nusiuntė visiems atrinktiems bendradarbiaujantiems eksportuojantiems KLR gamintojams ir neatrinktiems bendradarbiaujantiems eksportuojantiems gamintojams, kurie pageidavo prašyti jiems taikyti individualų nagrinėjimą pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnio 3 dalį, žinomoms eksportuojančių gamintojų asociacijoms ir KLR valdžios institucijoms. Nė vienas eksportuojantis gamintojas neprašė taikyti RER.
c) Klausimynas
(21)
Komisija klausimynus nusiuntė atrinktiems eksportuojantiems Kinijos ir Taivano gamintojams, eksportuojantiems gamintojams, kurie pageidavo prašyti jiems taikyti individualų nagrinėjimą, dviejų galimų panašių šalių gamintojams ir atrinktiems Sąjungos gamintojams, atrinktiems nesusijusiems importuotojams ir apie save pranešusiems naudotojams.
(22)
Klausimyno atsakymus pateikė keturi atrinkti eksportuojantys Kinijos gamintojai, keturi atrinkti eksportuojantys Taivano gamintojai (įskaitant du, kurie, kaip paaiškėjo, nėra eksportuojantys gamintojai), vienas eksportuojantis Taivano gamintojas, kuris prašė taikyti individualų nagrinėjimą, du JAV (panašios šalies) gamintojai, keturi atrinkti Sąjungos gamintojai, keturi atrinkti nesusiję importuotojai ir šeši naudotojai.
d) Tikrinamieji vizitai
(23)
Komisija rinko ir tikrino visą informaciją, kurią manė esant reikalingą siekiant padaryti preliminarias išvadas dėl dempingo, jo daromos žalos ir Sąjungos interesų. Tikrinamieji vizitai pagal pagrindinio reglamento 16 straipsnį buvo surengti šių bendrovių patalpose:
Sąjungos gamintojai
-
Acciai Speciali Terni S.P.A., Ternis, Italija;
-
Acerinox Europa SAU, Palmones, Los Barriosas, ir Madridas, Ispanija;
-
Aperam Stainless Europe, La Plaine Saint Denis, Prancūzija;
Acciai Speciali Terni S.P.A. susijęs paslaugų centras
-
Terninox, Ceriano Laghetto, Italija.
Skundo pateikėjas
-
Eurofer, Briuselis, Belgija.
Eksportuojantys Taivano gamintojai
-
Chia Far Industrial Factory Co., Ltd., Taipėjus;
-
Tang Eng Iron Works Co., Ltd., Kaohsiung miestas;
-
YC Inox Co., Ltd., Chang-Hua Hsien miestas;
-
Yieh Mau Corporation, Kaohsiung miestas;
-
Yieh United Steel Corporation, Kaohsiung miestas.
Eksportuojantys KLR gamintojai
-
Baosteel Stainless Co., Ltd, Šanchajus;
-
Ningbo Baoxin Stainless Co., Ltd, Ningbo;
-
Shanxi Taigang Stainless Steel Co., Ltd, Taiyuan miestas.
Susijęs Sąjungos importuotojas
-
Baosteel Europe GmbH, Hamburgas, Vokietija.
(24)
Komisija surengė klausymus su eksportuojančiais gamintojais, asociacijomis ir importuotojais, įskaitant klausymus, kuriuose dalyvavo prekybos bylas nagrinėjantis pareigūnas.
1.4. Tiriamasis ir nagrinėjamasis laikotarpiai
(25)
Atliekant tyrimą dėl dempingo ir žalos nagrinėtas 2013 m. sausio 1 d. - 2013 m. gruodžio 31 d. laikotarpis (toliau - tiriamasis laikotarpis). Tiriant žalai įvertinti svarbias tendencijas buvo nagrinėjamas laikotarpis nuo 2010 m. sausio 1 d. iki tiriamojo laikotarpio pabaigos (toliau - nagrinėjamasis laikotarpis).
2. NAGRINĖJAMASIS PRODUKTAS IR PANAŠUS PRODUKTAS
2.1. Nagrinėjamasis produktas
(26)
Nagrinėjamasis produktas - KLR ir Taivano kilmės plokšti valcavimo produktai iš nerūdijančiojo plieno, po šaltojo valcavimo toliau neapdoroti, kurių KN kodai šiuo metu 7219 31 00, 7219 32 10, 7219 32 90, 7219 33 10, 7219 33 90, 7219 34 10, 7219 34 90, 7219 35 10, 7219 35 90, 7220 20 21, 7220 20 29, 7220 20 41, 7220 20 49, 7220 20 81 ir 7220 20 89 (toliau - nagrinėjamasis produktas).
(27)
Plokšti šaltai valcuoti nerūdijančiojo plieno produktai naudojami įvairioms paskirtims, pavyzdžiui, buitiniams prietaisams (pvz., skalbimo mašinų ir indaplovių vidaus detalėms), suvirintiems vamzdžiams ir medicinos prietaisams gaminti, taip pat maisto perdirbimo ir automobilių pramonės sektoriuose.
(28)
Atlikus tyrimą nustatyta, kad skirtingų rūšių nagrinėjamasis produktas pasižymi tomis pačiomis pagrindinėmis fizinėmis, cheminėmis ir techninėmis savybėmis ir iš esmės naudojamas toms pačioms paskirtims.
2.2. Panašus produktas
(29)
Nustatyta, kad Sąjungos gamintojų gaminamų ir Sąjungoje parduodamų plokščių šaltai valcuotų nerūdijančiojo plieno produktų ir nagrinėjamosiose šalyse bei panašioje šalyje gaminamų ir jose parduodamų plokščių šaltai valcuotų nerūdijančiojo plieno produktų fizinės, cheminės ir techninės savybės ir pagrindinės panaudojimo paskirtys yra tokios pačios, kaip nagrinėjamosiose šalyse gaminamų ir eksportui į Sąjungą parduodamų plokščių šaltai valcuotų nerūdijančiojo plieno produktų. Todėl šie produktai laikomi panašiais, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 1 straipsnio 4 dalyje.
2.3. Tvirtinimai dėl produkto apibrėžtosios srities
(30)
Suinteresuotosios šalys tvirtino, kad kai kurių rūšių produktai (įskaitant siauras ir precizines juosteles) neturėtų būti įtraukti į tyrimo aprėptį, nes Sąjungos gamintojai negali visapusiškai patenkinti šių rinkos segmentų. Tačiau Sąjungos pramonė pateikė įrodymų, kad iš tiesų ji gali visapusiškai patenkinti šiuos rinkos segmentus.
(31)
Tos pačios šalys dėl precizinių juostelių toliau tvirtino, kad Europos Komisijos Konkurencijos generalinis direktoratas, atlikęs analizę Outokumpu/INOXUM susijungimo byloje (5), šios rūšies produkto nusprendė nepriskirti susijusiai produkto rinkai. Tačiau apibrėžiant rinką susijungimo byloje dėmesys skiriamas paklausos ir pasiūlos pakeičiamumui. Antidempingo tyrimo atveju rinka apibrėžiama atsižvelgiant į tiriamojo produkto fizines savybes. Todėl antidempingo tyrime produkto rūšys gali skirtis pagal tam tikrus parametrus (plotį, nuokrypas, mechanines savybes). Be to, šios rūšies produktai nuo pat pradžių buvo įtraukti į tyrimą, nes su Sąjungos precizinių juostelių gamintojais buvo susisiekta atliekant padėties analizę.
(32)
Todėl Komisija atmetė tvirtinimą ir nepakeitė tiriamojo produkto apibrėžtosios srities.
3. DEMPINGAS
3.1. KLR
3.1.1. Normalioji vertė
3.1.1.1. Rinkos ekonomikos režimas (RER)
(33)
Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies b punktą Komisija normaliąją vertę eksportuojantiems KLR gamintojams, kurie tvirtino ir įrodė, kad atitinka to reglamento 2 straipsnio 7 dalies c punkto kriterijus ir kuriems galima taikyti RER, nustato pagal to reglamento 2 straipsnio 1-6 dalis.
(34)
Tam, kad nustatytų, ar įvykdyti pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies c punkto kriterijai, Komisija rinko būtiną informaciją ir prašė susijusių eksportuojančių gamintojų užpildyti RER formą. Nė vienas jų neprašė taikyti RER.
3.1.1.2. Panaši šalis
(35)
Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies a punktą normalioji vertė eksportuojantiems gamintojams, kuriems netaikomas RER, nustatyta remiantis kaina ar apskaičiuotąja verte rinkos ekonomikos trečiojoje šalyje. Tam reikėjo parinkti panašią šalį.
(36)
Pranešime apie inicijavimą Komisija suinteresuotosioms šalims pranešė, kad kaip tinkamą panašią šalį ketina naudoti JAV, ir paragino suinteresuotąsias šalis teikti pastabas.
(37)
Komisija susisiekė su keliomis galimomis panašiomis šalimis (Indija, Pietų Afrika, Pietų Korėja, Taivanu ir JAV) ir remdamasi gauta informacija 32 žinomų panašaus produkto gamintojų Pietų Afrikoje, Pietų Korėjoje ir JAV paprašė pateikti informacijos. Informacijos apie gamintojus Indijoje negauta, todėl Indijos nebuvo galima laikyti galima panašia šalimi. Taivanas susijęs su šiuo tyrimu, todėl šiam tikslui buvo panaudota tiriamų gamintojų pateikta informacija.
(38)
Tik du JAV gamintojai atsakė į panašios šalies gamintojams skirtą klausimyną. Todėl Komisija turėjo rinktis JAV arba Taivaną.
(39)
JAV yra bent keturi dideli panašaus produkto gamintojai (trys yra vertikaliai integruoti, vienas - ne), o bendras gamybos ir suvartojimo lygis panašus į tokį lygį KLR. Taivane yra viena didelė vertikaliai integruotų gamintojų grupė, kuri pirmauja rinkoje nepaisant to, kad veikia keli maži neintegruoti gamintojai. Gamybos procesas JAV panašus į gamybos procesą Taivane ir į bent kelių eksportuojančių KLR gamintojų gamybos procesą. JAV ir Taivane naudojamos iš esmės tokios pačios žaliavos. JAV taiko antidempingo muitus Japonijai, Pietų Korėjai ir Taivanui, o Taivanas - KLR ir Pietų Korėjai. Tačiau į JAV ir Taivaną importuojama daug produkto, atitinkamai 17 ir 37 % šiose šalyse per tiriamąjį laikotarpį suvartoto kiekio. Pagrindinės į JAV eksportuojančios šalys: Meksika, KLR, Taivanas, Prancūzija, Suomija, Japonija ir Vokietija, o į Taivaną - KLR, Pietų Korėja, Japonija, Suomija ir Vietnamas.
(40)
Šiomis aplinkybėmis JAV laikoma tinkamesne panašia šalimi dėl dviejų pagrindinių priežasčių:
i)
JAV rinka yra labai konkurencinga, o Taivane rinkos ir plokščių šaltai valcuotų nerūdijančiojo plieno produktų kainas daugiausia lemia viena bendrovių grupė;
ii)
Taivano vidaus rinka yra gerokai mažesnė nei KLR ir JAV.
(41)
Suinteresuotosios šalys nesutiko su tuo, kad JAV naudojama kaip panaši šalis, daugiausia dėl to, kad tariamai skiriasi gamybos procesas ir gamyboje naudojamos skirtingų rūšių žaliavos. Jos tvirtino, kad šiuo atžvilgiu Taivanas, kuris taip pat susijęs su šiuo tyrimu, būtų tinkamesnė panaši šalis nei JAV.
(42)
Komisija šiuo etapu padarė išvadą, kad JAV yra tinkama panaši šalis pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies a punktą.
3.1.1.3. Normalioji vertė (panaši šalis)
(43)
Eksportuojantiems gamintojams, kuriems netaikytas RER, normaliajai vertei nustatyti pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies a punktą buvo naudojama iš bendradarbiaujančių panašios šalies gamintojų gauta informacija.
(44)
Remdamasi pagrindinio reglamento 2 straipsnio 2 dalimi Komisija pirmiausia išnagrinėjo, ar bendra dviejų bendradarbiaujančių panašios šalies gamintojų pardavimo vidaus rinkoje apimtis buvo tipiška. Pardavimas vidaus rinkoje yra tipiškas, jei visa panašaus produkto pardavimo vidaus rinkoje nepriklausomiems pirkėjams apimtis sudaro ne mažiau kaip 5 % visos kiekvieno atrinkto eksportuojančio Kinijos gamintojo nagrinėjamojo produkto pardavimo eksportui į Sąjungą apimties per tiriamąjį laikotarpį. Tuo remiantis dviejų bendradarbiaujančių panašaus produkto gamintojų bendras pardavimas panašios šalies vidaus rinkoje buvo tipiškas.
(45)
Po to Komisija nustatė vidaus rinkoje parduodamo produkto rūšis, kurios buvo tokios pačios arba panašios į atrinktiems eksportuojantiems gamintojams eksportui į Sąjungą parduodamų produktų rūšis.
(46)
Vėliau Komisija nustatė kiekvienos rūšies produkto pelningo pardavimo vidaus rinkoje nepriklausomiems pirkėjams dalį tiriamuoju laikotarpiu, siekdama nuspręsti, ar apskaičiuojant normaliąją vertę remtis faktiniu pardavimu vidaus rinkoje pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 4 dalį.
(47)
Normalioji vertė grindžiama faktine kiekvienos rūšies produkto pardavimo vidaus rinkoje kaina, neatsižvelgiant į tai, ar toks pardavimas pelningas ar ne, jeigu:
i)
tam tikros rūšies produkto, parduoto grynąja pardavimo kaina, kuri yra lygi apskaičiuotoms gamybos sąnaudoms ar už jas didesnė, pardavimo apimtis sudarė daugiau nei 80 % visos tos rūšies produkto pardavimo apimties ir
ii)
vidutinė svertinė tos rūšies produkto pardavimo kaina yra lygi vieneto gamybos sąnaudoms arba už jas didesnė.
(48)
Šiuo atveju normalioji vertė yra tos rūšies produkto vidutinė svertinė viso pardavimo vidaus rinkoje tiriamuoju laikotarpiu kaina. Komisija atsižvelgė į visus sandorius, kurie nurodyti, kaip pardavimo vidaus rinkoje sandoriai, nes nebuvo pagrindo abejoti, kad tai vidaus vartojimui skirti sandoriai.
(49)
Normalioji vertė yra faktinė kiekvienos rūšies produkto, tik pelningai parduoto vidaus rinkoje tiriamuoju laikotarpiu, vidaus rinkos kaina, jei:
i)
tam tikros rūšies produkto pelningo pardavimo apimtis sudaro ne daugiau nei 80 % bendros šios rūšies produkto pardavimo apimties arba
ii)
vidutinė svertinė šios rūšies produkto kaina yra mažesnė už vieneto gamybos sąnaudas.
3.1.2. Eksporto kaina
(50)
Atrinkti eksportuojantys gamintojai eksportui į Sąjungą produktą pardavė tiesiogiai nepriklausomiems pirkėjams, o vienas eksportuojantis gamintojas - per susijusią bendrovę, veikiančią kaip importuotojas.
(51)
Jei eksportuojantys gamintojai nagrinėjamąjį produktą pardavė eksportui tiesiogiai nepriklausomiems pirkėjams Sąjungoje, pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 8 dalį eksporto kaina buvo nustatoma remiantis už eksportui į Sąjungą parduotą nagrinėjamąjį produktą faktiškai sumokėta arba mokėtina kaina.
(52)
Jei eksportuojantis gamintojas nagrinėjamąjį produktą pardavė eksportui į Sąjungą per susijusią bendrovę, veikiančią kaip importuotojas, pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 9 dalį eksporto kaina buvo nustatyta remiantis kaina, kuria importuotas produktas buvo pirmą kartą perparduotas nepriklausomiems pirkėjams Sąjungoje. Šiuo atveju kaina pakoreguota atsižvelgiant į visas sąnaudas, kurios patirtos nuo importo iki perpardavimo, įskaitant pardavimo, bendrąsias ir administracines (PBA) išlaidas, ir į gautą pelną.
3.1.3. Palyginimas
(53)
Komisija atrinktų eksportuojančių gamintojų normaliąją vertę ir eksporto kainą palygino remdamasi gamintojo kainomis EXW sąlygomis.
(54)
Tais atvejais, kai tai buvo pateisinama siekiant užtikrinti sąžiningą palyginimą, Komisija normaliąją vertę ir (arba) eksporto kainą pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalį koregavo atsižvelgdama į skirtumus, turinčius poveikio kainoms ir kainų palyginamumui. Koreguota atsižvelgiant į vežimo, draudimo, tvarkymo, krovos ir papildomas išlaidas, pakavimo, kredito ir bankų mokesčius ir komisinius.
3.1.4. Dempingo skirtumai
(55)
Atrinktų eksportuojančių gamintojų atveju kiekvienos rūšies panašaus produkto vidutinę svertinę normaliąją vertę panašioje šalyje (žr. 43-49 konstatuojamąsias dalis) Komisija palygino su atitinkamos rūšies nagrinėjamojo produkto vidutine svertine eksporto kaina, kaip nustatyta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 11 ir 12 dalyse.
(56)
Tuo remiantis procentais išreikšti CIF (kaina, draudimas ir frachtas) kainos Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą laikinieji vidutiniai svertiniai dempingo skirtumai yra tokie:
1 lentelė
Dempingo skirtumai (KLR)
Bendrovė
Laikinasis dempingo skirtumas
(%)
Baosteel grupė: Baosteel Stainless Steel Co., Ltd.; Ningbo Baoxin Stainless Steel Co., Ltd.
34,9
TISCO grupė: Shanxi Taigang Stainless Steel Co., Ltd.; Tianjin TISCO & TPCO Stainless Steel Co Ltd.
29,2
(57)
Neatrinktiems bendradarbiaujantiems eksportuojantiems gamintojams vidutinį svertinį dempingo skirtumą Komisija apskaičiavo pagal pagrindinio reglamento 9 straipsnio 6 dalį. Todėl šis skirtumas apskaičiuotas remiantis atrinktiems eksportuojantiems gamintojams apskaičiuotais vidutiniais svertiniais dempingo skirtumais.
(58)
Tuo remiantis laikinasis dempingo skirtumas neatrinktiems bendradarbiaujantiems eksportuojantiems gamintojams yra 30,0 %
(59)
Visiems kitiems eksportuojantiems nagrinėjamosios šalies gamintojams dempingo skirtumą Komisija nustatė pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnį remdamasi turimais faktais. Šiuo tikslu Komisija nustatė eksportuojančių gamintojų bendradarbiavimo lygį. Bendradarbiavimo lygis - bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų eksporto į Sąjungą apimtis, išreikšta visos nagrinėjamosios šalies eksporto į Sąjungą apimties (remiantis Eurostato importo statistiniais duomenimis) dalimi.
(60)
Laikyta, kad bendradarbiavimo lygis yra aukštas, tad tuo remdamasi Komisija nusprendė dempingo skirtumą kitiems eksportuojantiems gamintojams pagrįsti atrinktos bendrovės, kurios dempingo skirtumas yra didžiausias, dempingo skirtumo dydžiu.
(61)
Procentais išreikšti CIF kainos Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą laikinieji dempingo skirtumai yra tokie:
2 lentelė
Dempingo skirtumai (KLR)
Bendrovė
Laikinasis dempingo skirtumas
(%)
Baosteel grupė: Baosteel Stainless Steel Co., Ltd.; Ningbo Baoxin Stainless Steel Co., Ltd.
34,9
TISCO grupė: Shanxi Taigang Stainless Steel Co., Ltd.; Tianjin TISCO & TPCO Stainless Steel Co Ltd.
29,2
Kitos bendradarbiaujančios bendrovės
30,0
Visos kitos bendrovės
34,9
3.2. Taivanas
3.2.1. Normalioji vertė
(62)
Remdamasi pagrindinio reglamento 2 straipsnio 2 dalimi Komisija pirmiausia išnagrinėjo, ar bendra kiekvieno tiriamo eksportuojančio gamintojo pardavimo vidaus rinkoje apimtis buvo tipiška. Tiriamais eksportuojančiais gamintojais Komisija laikė atrinktus eksportuojančius gamintojus ir vieną eksportuojantį gamintoją, kuriam sutikta atlikti individualų nagrinėjimą. Pardavimas vidaus rinkoje yra tipiškas, jei bendra panašaus produkto pardavimo vidaus rinkoje nepriklausomiems pirkėjams apimtis sudaro ne mažiau kaip 5 % visos nagrinėjamojo produkto pardavimo per tiriamąjį laikotarpį eksportui į Sąjungą apimties.
(63)
Komisija nustatė, kad tiriamų eksportuojančių gamintojų nurodyta pardavimo vidaus rinkoje apimtis apima didelį panašaus produkto kiekį, parduotą platintojams, kurie toliau jį eksportavo. Remiantis bendradarbiaujančių bendrovių pateiktais gamybos duomenimis ir panašaus produkto importo ir eksporto statistiniais Taivano duomenimis, atlikus skaičiavimą pasitvirtino, kad bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų nurodyta pardavimo vidaus rinkoje apimtis apėmė apie 50 % netiesiogiai eksportui parduoto kiekio, kuris nebuvo skirtas vidaus vartojimui.
(64)
Be to, Komisija nustatė, kad Taivano vidaus rinkoje esama nuolaidų sistemos. Vienas atrinktas eksportuojantis gamintojas paaiškino, kad ši sistema sukurta siekiant paskatinti vietos paslaugų centrus (platintojus), kurie toliau eksportuoja savo plieno produktus. Dviejų pagrindinių gamintojų vidaus rinkoje nustatytos kainos, įskaitant nuolaidas, kas mėnesį viešai skelbiamos visiems platintojams, todėl net jei kiti gamintojai savo pirkėjams netaiko nuolaidų, prekių, kurios parduodamos vidaus rinkoje ir kurios toliau eksportuojamos, kainų nustatymui labai didelę įtaką darė Taivane veikusi kainodaros sistema.
(65)
Atsižvelgiant į faktus, nustatytus per patikrinimus vietoje, trijų eksportuojančių gamintojų paprašyta iš naujo išnagrinėti pardavimą Taivano vidaus rinkoje, apie kurį jie pranešė, ir atmesti visus pardavimo, kuris nebuvo skirtas vidaus vartojimui, atvejus. Tačiau jie tik patvirtino, kad nežinojo apie galutinę pirkėjams parduoto panašaus produkto paskirties vietą.
(66)
Kaip paaiškinta pirmiau 63 konstatuojamojoje dalyje ir siekdama užtikrinti, kad normalioji vertė būtų pagrįsta kainomis, nustatytomis tik vidaus vartojimui, Komisija ėmėsi konservatyvaus metodo dempingui laikinai apskaičiuoti ir naudojo nurodyto pardavimo galutiniams naudotojams Taivane duomenis. Galutiniais naudotojais Komisija laikė visus veiklos vykdytojus, kurie toliau perdirbo panašų produktą į kitą produktą, kuris jau nebebuvo panašus produktas. Pardavimui vidaus rinkoje nebuvo priskirtas pardavimas platintojams arba prekiautojams, nes Komisija per tyrimą nustatė, kad vienas pagrindinių Taivano platintojų, įsigijęs didelį panašaus produkto kiekį, kuris buvo nurodytas kaip jo tiekėjų pardavimas vidaus rinkoje, didžiąją šio įsigyto kiekio dalį eksportavo.
(67)
Tuo remiantis nustatyta, kad kiekvieno tiriamo eksportuojančio panašaus produkto gamintojo bendras pardavimas vidaus rinkoje buvo tipiškas.
(68)
Po to Komisija nustatė vidaus rinkoje parduodamo produkto rūšis, kurios buvo tokios pačios arba panašios į tiriamiems eksportuojantiems gamintojams, kurių pardavimas vidaus rinkoje yra tipiškas, eksportui į Sąjungą parduodamų produktų rūšis.
(69)
Vėliau Komisija nagrinėjo, ar, remiantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 2 dalimi, tiriamų eksportuojančių gamintojų vidaus rinkoje parduotas tam tikrų rūšių produktų kiekis, palyginti su eksportui į Sąjungą parduotu tam tikrų rūšių produktų kiekiu, buvo tipiškas. Tam tikros rūšies produkto pardavimas vidaus rinkoje yra tipiškas, jei bendra tos rūšies produkto pardavimo vidaus rinkoje nepriklausomiems pirkėjams per tiriamąjį laikotarpį apimtis sudaro ne mažiau kaip 5 % bendros tos pačios ar panašios rūšies produkto pardavimo eksportui į Sąjungą apimties.
(70)
Vėliau Komisija nustatė kiekvienos rūšies produkto pelningo pardavimo vidaus rinkoje nepriklausomiems pirkėjams dalį tiriamuoju laikotarpiu, siekdama nuspręsti, ar apskaičiuojant normaliąją vertę remtis faktiniu pardavimu vidaus rinkoje pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 4 dalį.
(71)
Normalioji vertė grindžiama faktine kiekvienos rūšies produkto pardavimo vidaus rinkoje kaina, neatsižvelgiant į tai, ar toks pardavimas pelningas ar ne, jeigu:
i)
tam tikros rūšies produkto, parduoto grynąja pardavimo kaina, kuri yra lygi apskaičiuotoms gamybos sąnaudoms ar už jas didesnė, pardavimo apimtis sudarė daugiau nei 80 % visos tos rūšies produkto pardavimo apimties ir
ii)
vidutinė svertinė tos rūšies produkto pardavimo kaina yra lygi vieneto gamybos sąnaudoms arba už jas didesnė.
(72)
Šiuo atveju normalioji vertė yra tos rūšies produkto vidutinė svertinė viso pardavimo vidaus rinkoje tiriamuoju laikotarpiu kaina.
(73)
Normalioji vertė yra faktinė kiekvienos rūšies produkto, tik pelningai parduoto vidaus rinkoje tiriamuoju laikotarpiu, vidaus rinkos kaina, jei:
i)
tam tikros rūšies produkto pelningo pardavimo apimtis sudaro ne daugiau nei 80 % bendros šios rūšies produkto pardavimo apimties arba
ii)
vidutinė svertinė šios rūšies produkto kaina yra mažesnė už vieneto gamybos sąnaudas.
(74)
Išanalizavus pardavimą vidaus rinkoje nustatyta, kad kai kurių rūšių produktų pardavimas vidaus rinkoje buvo pelningas ir kad vidutinė svertinė pardavimo kaina buvo didesnė už gamybos sąnaudas. Todėl normalioji vertė buvo apskaičiuota kaip viso pardavimo vidaus rinkoje per tiriamąjį laikotarpį vidutinė svertinė kaina, jei buvo laikomasi 71 konstatuojamojoje dalyje nustatytų sąlygų, arba kaip tik pelningo pardavimo vidutinė svertinė kaina, jei tų sąlygų nesilaikyta. Kadangi tam tikrų rūšių panašaus produkto nebuvo parduoda arba jo buvo parduota nepakankamai, arba buvo nustatyta, kad jis nebuvo parduotas įprastomis prekybos sąlygomis, Komisija normaliąją vertę apskaičiavo pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 3 ir 6 dalis.
(75)
Normalioji vertė apskaičiuota prie tiriamų eksportuojančių gamintojų vidutinių panašaus produkto gamybos sąnaudų per tiriamąjį laikotarpį pridėjus:
i)
vidutines svertines pardavimo, bendrąsias ir administracines (PBA) išlaidas, kurias tiriami eksportuojantys gamintojai patyrė per tiriamąjį laikotarpį įprastomis prekybos sąlygomis parduodami panašų produktą vidaus rinkoje, ir
ii)
vidutinį svertinį pelną, kurį tiriami eksportuojantys gamintojai gavo per tiriamąjį laikotarpį įprastomis prekybos sąlygomis parduodami panašų produktą vidaus rinkoje.
(76)
Pakoreguotos vieno tiriamo eksportuojančio gamintojo gamybos sąnaudos. Kadangi didelį kiekį žaliavų, kurios buvo naudojamos panašiam produktui gaminti, taip pat įsigijo susijęs tiekėjas, Komisija šių žaliavų įsigijimo sąnaudas pakeitė tiriamo eksportuojančio gamintojo žaliavų gamybos sąnaudomis.
(77)
To paties eksportuojančio gamintojo atžvilgiu Komisija taip pat nustatė, kad koregavimas atsižvelgiant į metalo laužo vertę atliktas du kartus, nes žaliavų, kurios buvo paverstos į gatavus produktus, apimtis įvertinta neįskaičiuojant metalo laužo. Todėl Komisija atmetė metalo laužo vertės atskaitą iš gatavo produkto gamybos sąnaudų.
(78)
Tų rūšių produktų, kurių tipiškas kiekis nebuvo parduotas vidaus rinkoje, atžvilgiu pridėtos vidutinės PBA išlaidos ir sandorių įprastomis prekybos sąlygomis vidaus rinkoje pelnas. Tų rūšių produktų, kurie visai nebuvo parduodami vidaus rinkoje, arba kurie nebuvo parduoti įprastomis prekybos sąlygomis, atžvilgiu pridėtos vidutinės svertinės PBA išlaidos ir visų sandorių įprastomis prekybos sąlygomis vidaus rinkoje pelnas.
3.2.2. Eksporto kaina
(79)
Tiriami eksportuojantys gamintojai nagrinėjamąjį produktą eksportui pardavė arba tiesiogiai nepriklausomiems pirkėjams Sąjungoje, arba per nepriklausomus platintojus Taivane. Todėl eksporto kaina pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 8 dalį nustatyta remiantis faktiškai sumokėtomis arba mokėtinomis kainomis.
3.2.3. Palyginimas
(80)
Komisija tiriamų eksportuojančių gamintojų normaliąją vertę ir eksporto kainą palygino remdamasi gamintojo kainomis EXW sąlygomis.
(81)
Tais atvejais, kai tai buvo pateisinama siekiant užtikrinti sąžiningą palyginimą, Komisija normaliąją vertę ir (arba) eksporto kainą pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalį koregavo atsižvelgdama į skirtumus, turinčius poveikio kainoms ir kainų palyginamumui. Koreguota atsižvelgiant į vežimo, draudimo, tvarkymo, krovos ir papildomas išlaidas, pakavimo, kredito ir bankų mokesčius ir komisinius.
(82)
Atrinkti eksportuojantys gamintojai nepanaudojo valiutos kurso, kurs jiems buvo pateiktas antidempingo klausimynuose, nusiųstuose jiems prieš tikrinamuosius vizitus. Todėl Komisija sandorių vertę perskaičiavo naudodama klausimynuose pateiktą valiutos kursą.
3.2.4. Dempingo skirtumai
(83)
Komisija palygino tiriamų eksportuojančių gamintojų, įskaitant dvi susijusias atrinktas bendroves ir vieną bendrovę, kuriai sutikta atlikti individualų nagrinėjimą, kiekvienos rūšies panašaus produkto vidutinę svertinę normaliąją vertę su atitinkamos rūšies nagrinėjamojo produkto vidutine svertine eksporto kaina, kaip nustatyta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 11 ir 12 dalyse.
(84)
Tuo remiantis procentais išreikšti CIF kainos Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą laikinieji vidutiniai svertiniai dempingo skirtumai yra tokie:
3 lentelė
Dempingo skirtumai (Taivanas)
Bendrovė
Laikinasis dempingo skirtumas
(%)
Chia Far Industrial Factory Co., Ltd. (individualus nagrinėjimas)
12,0
Tang Eng Iron Works Co., Ltd. ir Yieh United Steel Corporation
10,9
(85)
Neatrinktiems bendradarbiaujantiems eksportuojantiems gamintojams vidutinį svertinį dempingo skirtumą Komisija apskaičiavo pagal pagrindinio reglamento 9 straipsnio 6 dalį. Todėl šis skirtumas apskaičiuotas remiantis atrinktiems eksportuojantiems gamintojams apskaičiuotais skirtumais.
(86)
Tuo remiantis laikinasis dempingo skirtumas neatrinktiems bendradarbiaujantiems eksportuojantiems gamintojams yra 10,9 %
(87)
Visoms kitoms nagrinėjamosios šalies bendrovėms dempingo skirtumą Komisija nustatė pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnį remdamasi turimais faktais. Tam Komisija nustatė bendradarbiavimo lygį. Bendradarbiavimo lygis - bendradarbiaujančių bendrovių eksporto į Sąjungą apimtis, išreikšta visos nagrinėjamosios šalies eksporto į Sąjungą apimties (remiantis Eurostato importo statistiniais duomenimis) dalimi.
(88)
Šiuo atveju laikyta, kad bendradarbiavimo lygis yra aukštas, tad tuo remdamasi Komisija nusprendė dempingo skirtumą kitiems eksportuojantiems gamintojams pagrįsti bendrovės, kurios dempingo skirtumas yra didžiausias, dempingo skirtumo dydžiu.
(89)
Procentais išreikšti CIF kainos Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą laikinieji dempingo skirtumai yra tokie:
4 lentelė
Dempingo skirtumai (Taivanas)
Bendrovė
Laikinasis dempingo skirtumas
(%)
Chia Far Industrial Factory Co., Ltd.
12,0
Tang Eng Iron Works Co., Ltd. ir Yieh United Steel Corporation
10,9
Kitos bendradarbiaujančios bendrovės
10,9
Visos kitos bendrovės
12,0
4. ŽALA
4.1. Sąjungos pramonės apibrėžtis ir Sąjungos gamyba
(90)
Panašų produktą tiriamuoju laikotarpiu Sąjungoje gamino devyni žinomi gamintojai. Jie sudaro Sąjungos pramonę, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 4 straipsnio 1 dalyje.
(91)
Nustatyta, kad tiriamuoju laikotarpiu bendra Sąjungos gamybos apimtis buvo daugiau nei 3 mln. tonų. Komisija šį skaičių nustatė remdamasi visa turima informacija apie Sąjungos pramonę, pvz., iš atrinktų gamintojų surinkta informacija ir skunde pateiktais kitų Sąjungos gamintojų duomenimis. Didžiausias Sąjungos gamintojas nei bendradarbiavo, nei prieštaravo skundui. Atliekant tyrimą bendradarbiavo šeši Sąjungos gamintojai, kurių pardavimo ir gamybos apimtis sudarė apie 55 % Sąjungos apimties. Kaip nurodyta 8 konstatuojamojoje dalyje, atrinkti keturi Sąjungos gamintojai, kurie pagamino apie 50 % viso panašaus produkto Sąjungoje.
(92)
Suinteresuotosios šalys tvirtino, kad į Sąjungos pramonės apibrėžtį nereikėtų įtraukti vieno atrinkto Sąjungos gamintojo, nes jis importavo didelį nagrinėjamojo produkto kiekį. Tačiau Sąjungos gamintojo importas iš nagrinėjamųjų šalių sudarė mažiau nei 5 % viso nagrinėjamojo produkto importo ir mažiau nei 2 % jo pardavimo Sąjungoje apimties. Tuo remiantis šiuo etapu manoma, kad šis Sąjungos gamintojas priklauso Sąjungos pramonei.
(93)
Suinteresuotosios šalys tvirtino, kad neatrinkus didžiausio Sąjungos gamintojo atrinktų bendrovių grupė yra netipiška. Kaip jau nurodyta, atrinkti keturi Sąjungos gamintojai pagamina apie 50 % viso panašaus produkto Sąjungoje. Todėl Komisija padarė išvadą, kad atrinktų bendrovių grupė buvo tipiška. Bet kuriuo atveju didžiausias gamintojas apie save nepranešė.
4.2. Sąjungos suvartojimas
(94)
Komisija Sąjungos suvartojimą nustatė remdamasi Sąjungos pramonės nuosavos produkcijos padavimo apimtimi, kurią nurodė atrinkti gamintojai, skunde pateiktais kitų Sąjungos gamintojų duomenimis ir Eurostato statistiniais importo į Sąjungos rinką apimties duomenimis.
(95)
Sąjungos suvartojimo raida:
5 lentelė
Sąjungos suvartojimas
2010 m.
2011 m.
2012 m.
Tiriamasis laikotarpis
Sąjungos suvartojimas (t)
3 161 737
3 250 977
3 256 438
3 300 127
Indeksas
100
103
103
104
Šaltinis: atrinkti Sąjungos gamintojai, skundas, Eurostatas.
(96)
Sąjungos suvartojimas per nagrinėjamąjį laikotarpį nuolat augo - iš viso 4 %
4.3. Importas iš nagrinėjamųjų šalių
4.3.1. Bendras importo iš nagrinėjamųjų šalių poveikio vertinimas
(97)
Komisija nagrinėjo, ar nagrinėjamųjų šalių kilmės nagrinėjamojo produkto importą pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnio 4 dalį reikėtų vertinti bendrai.
(98)
Nustatytas su importu iš KLR ir Taivanu susijusio dempingo skirtumas buvo didesnis už de minimis ribą, nustatytą pagrindinio reglamento 9 straipsnio 3 dalyje. Importo iš kiekvienos nagrinėjamosios šalies apimtis nebuvo nežymi, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 5 straipsnio 7 dalyje. Per tiriamąjį laikotarpį Taivanui teko 5,1 %, o KLR - 4,3 % rinkos dalys.
(99)
Dempingo kaina iš KLR ir Taivano importuojamo produkto ir panašaus produkto konkurencijos sąlygos buvo panašios. Tiksliau importuoti produktai konkuravo tarpusavyje ir su Sąjungoje pagamintu panašiu produktu, nes visi produktai atitinka tuos pačius pasaulinius standartus ir dėl to juos galima pakeisti. Be to, jie parduodami tais pačiais pardavimo kanalais ir toms pačioms pirkėjų kategorijoms.
(100)
Taivano plieno ir geležies pramonės asociacija (TSIIA) tvirtino, kad Komisija neturėtų bendrai vertinti importo dempingo kaina iš KLR ir Taivano poveikio. Ji tvirtino, kad nors plokščius šaltai valcuotus nerūdijančiojo plieno produktus pagal pagrindinį reglamentą galima laikyti panašiu produktu, Taivano produktai Sąjungos rinkoje parduodami ne tokiomis pačiomis konkurencijos sąlygomis kaip iš Kinijos importuojami produktai. Jie skiriasi daugiausia pagal markę ir rūšį, nes Taivano produktai yra aukštesnės kokybės.
(101)
Tvirtinimas dėl skirtingų markių susijęs tik su specializuotais produktais, kurie sudaro mažiau nei 1 % importo apimties. Be to, visi produktai (ES, Kinijos ir Taivano) atitinka tuos pačius pasaulinius standartus, taip pat nepateikta tvirtinimų ir neišvardyta Sąjungoje gaminamo panašaus produkto ir importuojamo produkto fizinių savybių skirtumų, taigi argumentas yra nepagrįstas. Todėl tvirtinimas buvo atmestas.
(102)
Taigi, tenkinami visi pagrindinio reglamento 3 straipsnio 4 dalyje nustatyti kriterijai ir siekiant nustatyti žalą importas iš KLR ir Taivano nagrinėtas bendrai.
4.3.2. Importo iš nagrinėjamųjų šalių apimtis ir rinkos dalis
(103)
Komisija importo apimtį nustatė remdamasi statistiniais Eurostato importo apimties duomenimis. Importo rinkos dalis nustatyta tokiu pačiu pagrindu.
(104)
Importo į Sąjungą iš nagrinėjamųjų šalių raida:
6 lentelė
Importo apimtis ir rinkos dalis
2010 m.
2011 m.
2012 m.
Tiriamasis laikotarpis
Importo iš KLR apimtis (t)
56 477
95 876
87 759
143 420
Indeksas
100
170
155
254
Rinkos dalis (%)
1,8
2,9
2,7
4,3
Indeksas
100
165
151
243
Importo iš Taivano apimtis (t)
127 664
173 968
132 392
169 097
Indeksas
100
136
104
132
Rinkos dalis (%)
4,0
5,4
4,1
5,1
Indeksas
100
133
101
127
Importo iš nagrinėjamųjų šalių apimtis (t)
184 140
269 845
220 151
312 517
Indeksas
100
147
120
170
Rinkos dalis (%)
5,8
8,3
6,8
9,5
Indeksas
100
143
116
163
Šaltinis: Eurostatas.
(105)
Bendrai apskaičiuota importo iš nagrinėjamųjų šalių apimtis padidėjo 70 % nuo 184 140 t 2010 m. iki 312 517 t per tiriamąjį laikotarpį. Importas per nagrinėjamąjį laikotarpį nuolat didėjo, išskyrus 2012 m., kai importo apimtis buvo didesnė nei 2010 m., tačiau mažesnė nei 2011 m.
(106)
Bendrai apskaičiuota rinkos dalis padidėjo 63 % - nuo 5,8 % iki 9,5 % per nagrinėjamąjį laikotarpį. Rinkos dalis, panašiai kaip importo apimtis, per nagrinėjamąjį laikotarpį nuolat didėjo, išskyrus 2012 m.
4.3.3. Importo iš nagrinėjamųjų šalių kainos ir priverstinis kainų mažinimas
(107)
Komisija importo kainas nustatė remdamasi statistiniais Eurostato importo vertės ir apimties duomenimis. Priverstinis kainų mažinimas dėl importo nustatytas remiantis atrinktų Sąjungos gamintojų, atrinktų eksportuojančių gamintojų ir eksportuojančio gamintojo, kuriam sutikta taikyti individualų nagrinėjimą, kaip nurodyta 17 konstatuojamojoje dalyje, pateiktais klausimyno atsakymais.
(108)
Vidutinės svertinės importo į Sąjungą iš nagrinėjamųjų šalių kainos raida:
7 lentelė
Importo kainos
2010 m.
2011 m.
2012 m.
Tiriamasis laikotarpis
KLR (EUR/t)
2 175
2 280
2 253
2 008
Indeksas
100
105
104
92
Taivanas (EUR/t)
2 268
2 414
2 143
1 897
Indeksas
100
106
94
84
Nagrinėjamosios šalys (EUR/t)
2 239
2 366
2 187
1 948
Indeksas
100
106
98
87
Šaltinis: Eurostatas.
(109)
KLR ir Taivano importo kainos 2010-2011 m. pirmiausia padidėjo 6 procentiniais punktais. Vėliau jos sumažėjo 19 procentinių punktų ir iš viso sumažėjo 13 % Tiek KLR, tiek Taivano importo kainos keitėsi panašiai, išskyrus 2012 m., kai KLR importo kainos vis dar buvo palyginti didelės, tačiau Taivano importo kainos jau buvo palyginti mažos. Abiejų šalių importo kainos nuo 2012 m. iki tiriamojo laikotarpio toliau mažėjo.
(110)
Priverstinį kainų mažinimą per tiriamąjį laikotarpį Komisija nustatė lygindama:
i)
vidutines svertines atrinktų Sąjungos gamintojų kiekvienos rūšies produkto pardavimo kainas, taikytas nesusijusiems pirkėjams Sąjungos rinkoje, pakoreguotas atsižvelgiant į gamintojo kainas EXW sąlygomis, ir
ii)
iš tiriamų Kinijos ir Taivano gamintojų importuoto kiekvienos rūšies produkto atitinkamas vidutines svertines kainas pirmam nepriklausomam pirkėjui Sąjungos rinkoje, nustatytas remiantis CIF ir tinkamai pakoreguotas atsižvelgiant į išlaidas po importo.
(111)
Lygintos kiekvienos rūšies produkto sandorių kainos, kurios prireikus buvo tinkamai pakoreguotos ir apskaičiuotos atėmus lengvatas, komisinius ir pristatymo sąnaudas. Palyginus gauti rezultatai išreikšti atrinktų Sąjungos gamintojų apyvartos tiriamuoju laikotarpiu procentine dalimi. Nustatyta, kad dėl importo iš nagrinėjamųjų šalių į Sąjungos rinką vidutinis svertinis priverstinio kainų mažinimo skirtumas buvo 9,6-11,3 %
(112)
Atlikus tyrimą nustatyta, kad eksportuojantys gamintojai produktą beveik išimtinai parduoda nepriklausomiems platintojams arba paslaugų, susijusių su plieno gaminiais, centrams, o Sąjungos pramonė - platintojams, paslaugų, susijusių su plieno gaminiais, centrams ir galutiniams naudotojams. Tačiau atlikus tyrimą nustatyta, kad šis prekybos lygio skirtumas neturėjo poveikio kainoms. Priešingai, nepriklausomi platintojai ir paslaugų, susijusių su plieno gaminiais, centrai tvirtino, kad Sąjungos gamintojai jiems nesuteikia palankesnių pardavimo sąlygų nei naudotojams.
4.4. Sąjungos pramonės ekonominė padėtis
4.4.1. Bendrosios pastabos
(113)
Pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnio 5 dalį nagrinėjant importo dempingo kaina poveikį Sąjungos pramonei įvertinti visi ekonominiai veiksniai, nagrinėjamuoju laikotarpiu turėję poveikio Sąjungos pramonės būklei.
(114)
Kaip minėta 8 konstatuojamojoje dalyje, galimai Sąjungos pramonės patirtai žalai nustatyti buvo atlikta atranka. Atrinkti keturi gamintojai.
(115)
Siekdama nustatyti žalą Komisija atskyrė makroekonominius žalos rodiklius nuo mikroekonominių. Komisija makroekonominius rodiklius vertino remdamasi iš atrinktų gamintojų gautais duomenimis ir skunde pateiktais kitų Sąjungos gamintojų duomenimis. Duomenys buvo susiję su visais Sąjungos gamintojais. Mikroekonominius rodiklius Komisija vertino remdamasi atrinktų Sąjungos gamintojų klausimyno atsakymuose pateiktais duomenimis. Duomenys buvo susiję su atrinktais Sąjungos gamintojais. Nustatyta, kad abu duomenų rinkiniai buvo tipiški Sąjungos pramonės ekonominės padėties atžvilgiu.
(116)
Makroekonominiai rodikliai: gamyba, gamybos pajėgumai, pajėgumų naudojimas, pardavimo apimtis, rinkos dalis, augimas, užimtumas, našumas ir dempingo skirtumo dydis.
(117)
Mikroekonominiai rodikliai: vidutinės vieneto kainos, vieneto sąnaudos, darbo sąnaudos, atsargos, pelningumas, grynųjų pinigų srautas, investicijos, investicijų grąža ir pajėgumas padidinti kapitalą.
(118)
Suinteresuotosios šalys tvirtino, kad žalai įvertinti turėtų būti nuosekliai naudojami atrinktų Sąjungos gamintojų duomenys, o ne rodikliai skirstomi į makroekonominius ir mikroekonominius. Jos tvirtino, kad atskira makroekonominių ir mikroekonominių rodiklių analizė priklausė nuo skundo pateikėjo manipuliacijų, nes skundo pateikėjas galėjo paveikti duomenų rinkimą makroekonominiu lygmeniu, kadangi sprendimas dėl to, ar konkretus rodiklis buvo makroekonominis ar mikroekonominis, buvo pagrįstas tuo, ar yra apie tą rodiklį informacijos.
(119)
Komisija nustatė ir analizavo makroekonominius rodiklius, nes jie buvo pagrįsti Sąjungos lygmens duomenimis, o ne tik atrinktų Sąjungos gamintojų duomenimis. Kalbant apie makroekonominius rodiklius laikomasi nuomonės, kad, palyginti su tik dalies pramonės duomenimis, išsamūs visos Sąjungos pramonės duomenys, į kuriuos įtraukiami ir atrinktų bendrovių duomenys, geriau atspindi nagrinėjamuoju laikotarpiu buvusią padėtį.
(120)
Skundo pateikėjo pateikti duomenys makroekonominiams rodikliams įvertinti laikyti tiksliais ir patikimais. Duomenys patikrinti pagal atrinktų Sąjungos gamintojų pateiktą informaciją pagrįstumui nustatyti. Reikia pažymėti, kad jei atliekant žalos analizę būtų nuosekliai naudojami tik atrinktų Sąjungos gamintojų pateikti duomenys, makroekonominiai rodikliai rodytų blogesnę padėtį. Nebuvo priežasčių nustatyti, kad skundo pateikėjas būtų tyčia nepateikęs informacijos, kad galėtų paveikti žalos analizę. Todėl nėra pagrindo neatsižvelgti į skundo pateikėjo pateiktą informaciją, susijusią su makroekonominiais rodikliais. Taigi, argumento, kad atliekant žalos analizę turėtų būti remiamasi tik atrinktų Sąjungos gamintojų pateikta informacija, negalima priimti.
4.4.2. Makroekonominiai rodikliai
4.4.2.1. Gamyba, gamybos pajėgumai ir pajėgumų naudojimas
(121)
Visos Sąjungos gamybos, gamybos pajėgumų (šalto valcavimo lygmeniu) ir pajėgumų naudojimo raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:
8 lentelė
Gamyba, gamybos pajėgumai ir pajėgumų naudojimas
2010 m.
2011 m.
2012 m.
Tiriamasis laikotarpis
Gamybos apimtis (t)
3 195 908
3 159 359
3 222 857
3 036 688
Indeksas
100
99
101
95
Gamybos pajėgumai (t)
4 174 027
4 261 161
4 284 261
4 330 161
Indeksas
100
102
103
104
Pajėgumų naudojimas (%)
77
74
75
70
Indeksas
100
97
98
92
Šaltinis: atrinkti Sąjungos gamintojai, skundas.
(122)
2010-2012 m. gamybos apimtis nesikeitė. Nuo 2012 m. iki tiriamojo laikotarpio gamybos apimtis sumažėjo net 6 procentiniais punktais, t. y. iš viso 5 %, nors paklausa nesikeitė.
(123)
Tuo pačiu metu gamybos pajėgumai nagrinėjamuoju laikotarpiu šiek tiek padidėjo 4 % Tam tikrą gamybos pajėgumų padidėjimą būtų galima priskirti geresniam mašinų panaudojimui dėl Sąjungos pramonės vykdytų veiksmingumo programų.
(124)
Dėl to pajėgumų naudojimas nagrinėjamuoju laikotarpiu sumažėjo 8 % Žinoma, kad plokščių šaltai valcuotų nerūdijančiojo plieno produktų pramonės sektoriuje 100 % pajėgumų naudojimo ilguoju laikotarpiu neįmanoma pasiekti ir užtikrinti. Tačiau Sąjungos gamintojų nagrinėjamuoju laikotarpiu pasiektas pajėgumų naudojimas yra kur kas mažesnis nei 90 % viršijantis pajėgumų naudojimas, kurį, kaip manoma, galima pasiekti dėl ilgalaikės gamybos apimties. Be to, kadangi skirtumas tarp gamybos pajėgumų ir ilgalaikės gamybos apimties yra nedidelis, tai negalėjo turėti poveikio nustatytai mažėjančiai Sąjungos pramonės tendencijai.
4.4.2.2. Pardavimo apimtis ir rinkos dalis
(125)
Sąjungos pramonės pardavimo apimties ir rinkos dalies raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:
9 lentelė
Pardavimo apimtis ir rinkos dalis
2010 m.
2011 m.
2012 m.
Tiriamasis laikotarpis
Pardavimo apimtis Sąjungos rinkoje (t)
2 641 033
2 637 819
2 732 237
2 631 508
Indeksas
100
100
103
100
Rinkos dalis (%)
84
81
84
80
Indeksas
100
97
100
95
Šaltinis: atrinkti Sąjungos gamintojai, skundas.
(126)
Sąjungos pramonės pardavimo apimtis nagrinėjamuoju laikotarpiu nesikeitė, tik 2012 m. buvo šiek tiek didesnė.
(127)
Kadangi Sąjungos suvartojimas nagrinėjamuoju laikotarpiu didėjo, kaip nurodyta 96 konstatuojamojoje dalyje, dėl gana pastovios pardavimo apimties Sąjungos pramonei tenkanti rinkos dalis nagrinėjamuoju laikotarpiu sumažėjo 5 % Panašiai kaip pardavimo apimties atveju, 2012 m. padėtis buvo palankesnė.
4.4.2.3. Augimas
(128)
Kaip nurodyta pirmiau, nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungos pramonės pardavimo apimtis augančioje rinkoje iš esmės nesikeitė. Tuo pačiu metu importas iš nagrinėjamųjų šalių gerokai padidėjo. Dėl to rinka nagrinėjamuoju laikotarpiu išaugo 140 000 t praktiškai vien dėl importo iš nagrinėjamųjų šalių, kurio apimtis per tą patį laikotarpį padidėjo apytikriai 128 000 t. Todėl Sąjungos pramonė iš viso negalėjo pasinaudoti rinkos augimu.
4.4.2.4. Užimtumas ir našumas
(129)
Užimtumo ir našumo raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:
10 lentelė
Užimtumas ir našumas
2010 m.
2011 m.
2012 m.
Tiriamasis laikotarpis
Darbuotojų skaičius
13 223
12 978
12 471
11 820
Indeksas
100
98
94
89
Našumas (tonomis darbuotojui)
242
235
258
257
Indeksas
100
97
107
106
Šaltinis: atrinkti Sąjungos gamintojai, skundas.
(130)
Sąjungos pramonės darbuotojų skaičius 2011 m. sumažėjo 2 procentiniais punktais, 2012 m. - dar 4 procentiniais punktais ir per tiriamąjį laikotarpį - dar 5 procentiniais punktais, o tai rodo akivaizdžią mažėjimo tendenciją. Darbuotojų skaičiaus racionalizavimą būtų galima paaiškinti Sąjungos gamintojų vykdytais įvairiais veiksmingumo planais ir gamybos apimties sumažėjimu.
(131)
Plokščių šaltai valcuotų nerūdijančiojo plieno produktų pramonė apskritai laikoma kapitalo imlia pramone. Vis dėlto Sąjungos pramonės nurodyta užimtumo padėtis yra reikšminga. Be to, po žaliavų darbo sąnaudos yra antras svarbiausias sąnaudų rodiklis, jos vidutiniškai sudaro apie 10-15 % visų sąnaudų. Todėl užimtumas šiam pramonės sektoriui yra svarbus žalos rodiklis.
(132)
Sąjungos pramonės našumas 2011 m. šiek tiek sumažėjo 3 procentiniais punktais, 2012 m. padidėjo 10 procentinių punktų ir per tiriamąjį laikotarpį vėl sumažėjo 1 procentiniu punktu. Apskritai nagrinėjamuoju laikotarpiu jis padidėjo 6 procentiniais punktais - nuo 242 t darbuotojui iki 257 t darbuotojui, nors darbuotojų skaičius mažėjo, o tai rodo didesnį veiksmingumą.
4.4.2.5. Dempingo skirtumo dydis ir atsigavimas po buvusio dempingo
(133)
Visi dempingo skirtumai buvo gerokai didesni už de minimis lygį. Atsižvelgiant į importo iš nagrinėjamųjų šalių apimtį ir kainas faktinių dempingo skirtumų dydis Sąjungos pramonei buvo reikšmingas.
(134)
Tai antrasis antidempingo tyrimas dėl nagrinėjamojo produkto. To paties KLR, Pietų Korėjos ir Taivano kilmės produkto importas jau tirtas 2008-2009 m. (6) Nors po to tyrimo antidempingo priemonių nebuvo nustatyta, per tyrimą preliminariai patvirtinta, kad jau tuo metu dempingas vykdytas (7).
4.4.3. Mikroekonominiai rodikliai
4.4.3.1. Kainos ir kainoms poveikio turintys veiksniai
(135)
Atrinktų Sąjungos gamintojų vidutinių svertinių vieneto pardavimo nesusijusiems pirkėjams Sąjungoje kainų raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:
11 lentelė
Pardavimo kainos Sąjungoje
2010 m.
2011 m.
2012 m.
Tiriamasis laikotarpis
Vidutinė vieneto pardavimo kaina Sąjungoje (EUR/t)
2 428
2 572
2 358
2 159
Indeksas
100
106
97
89
Vieneto gamybos sąnaudos (EUR/t)
2 247
2 345
2 149
1 939
Indeksas
100
104
96
86
Šaltinis: atrinkti Sąjungos gamintojai.
(136)
Atrinktų Sąjungos gamintojų pardavimo nesusijusiems pirkėjams kainos nagrinėjamuoju laikotarpiu sumažėjo 11 % 2011 m. kainos padidėjo 6 %, tačiau vėliau iki nagrinėjamojo laikotarpio pabaigos jos sumažėjo 17 procentinių punktų.
(137)
Visų plokščių šaltai valcuotų nerūdijančiojo plieno produktų (įskaitant galiausiai eksportuotas prekes) vieneto gamybos sąnaudos iš esmės atitiko pardavimo kainų tendenciją ir nagrinėjamuoju laikotarpiu sumažėjo 14 % Tačiau pardavimo kainų ir vieneto gamybos sąnaudų negalima tiesiogiai palyginti, nes gamybą ir pardavimą skiria tam tikra laiko atkarpa. Vidutinis Sąjungos pramonės atsargų lygis sudarė apie 15 % apyvartos, todėl vidutiniškai gamybą nuo pardavimo skiria maždaug 2 mėnesių laikotarpis.
(138)
Apskritai tiek gamybos sąnaudas, tiek pardavimo kainas veikia žaliavų, daugiausia chromo ir nikelio, kainų pokyčiai. Iš tikrųjų Sąjungos pramonė kainas nustato taikydama vadinamąjį papildomo lydinio mokesčio metodą. Pagal šį metodą kainas sudaro fiksuota bazinė kaina ir papildomas lydinio mokestis, kuris svyruoja nelygu plieno markės cheminė sudėtis ir Londono metalų biržos kotiruojama lydinių kaina. Todėl kainos yra susietos su plieno marke ir atitinkamomis žaliavų kainomis.
(139)
Suinteresuotosios šalys siūlė Sąjungos pramonės pardavimo kainų tendenciją analizuoti neatsižvelgiant į papildomą lydinio mokestį. Kadangi Sąjungos pramonė neturi poveikio nikelio kainai, suinteresuotosios šalys tvirtino, kad Komisija turėtų atsižvelgti tik į bazinę kainą.
(140)
Bendrą kainą iš tiesų sudaro bazinė kaina ir papildomas lydinio mokestis, o pirkėjai paprastai žino apie šį suskirstymą. Tačiau atlikus tyrimą nustatyta, kad tiriamuoju laikotarpiu šie du kainos elementai paprastai sąskaitoje faktūroje nebuvo atskirai nurodomi. Tokiais atvejais iki sąskaitos faktūros išduotuose dokumentuose, pvz., užsakymuose ar užsakymų patvirtinimuose, paprastai taip pat šie elementai atskirai nenurodomi.
(141)
Todėl bazinės kainos raida analizuota remiantis suinteresuotųjų šalių pateikta viešai prieinama informacija. Iš šios informacijos matyti, kad bendra 304 prekių markei (8) priskiriamų produktų Vokietijoje (9) kaina smulkiai suskaidyta į bazinę kainą ir papildomą lydinio mokestį. Papildomas lydinio mokestis svyravo pagal žaliavų kainų pokyčius, tačiau bazinė kaina nagrinėjamuoju laikotarpiu nuolat mažėjo - nuo apytikriai 1 200 EUR/t 2010 m. ji sumažėjo 20 % iki apytikriai 1 000 EUR/t tiriamuoju laikotarpiu. Nors galbūt ne visų produktų ir ne visų Sąjungos gamintojų taikoma kaina tiek sumažėjo, tačiau tokio dydžio sumažėjimas patvirtina išvadą, kad mažėjo ne tik papildomas lydinio mokestis, bet ir bazinė kaina.
4.4.3.2. Darbo sąnaudos
(142)
Atrinktų Sąjungos gamintojų vidutinių darbo sąnaudų raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:
12 lentelė
Vidutinės vieno darbuotojo darbo sąnaudos
2010 m.
2011 m.
2012 m.
Tiriamasis laikotarpis
Vidutinės vieno darbuotojo darbo sąnaudos (EUR)
57 071
58 068
59 684
61 826
Indeksas
100
102
105
108
Šaltinis: atrinkti Sąjungos gamintojai.
(143)
Vidutinės vieno darbuotojo darbo sąnaudos nagrinėjamuoju laikotarpiu didėjo ir apskritai nuo 2010 m. iki tiriamojo laikotarpio padidėjo 8 %.
4.4.3.3. Atsargos
(144)
Atrinktų Sąjungos gamintojų atsargų raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:
13 lentelė
Atsargos
2010 m.
2011 m.
2012 m.
Tiriamasis laikotarpis
Laikotarpio pabaigos atsargos (t)
242 166
238 818
208 021
225 418
Indeksas
100
99
86
93
Laikotarpio pabaigos atsargos, išreikštos gamybos procentine dalimi
15
16
14
15
Indeksas
100
103
90
99
Šaltinis: atrinkti Sąjungos gamintojai.
(145)
Atsargų kiekis 2010-2011 m. beveik nesikeitė, 2012 m. sumažėjo 13 procentinių punktų ir per tiriamąjį laikotarpį šiek tiek padidėjo 7 procentiniais punktais. Apskritai per nagrinėjamąjį laikotarpį atsargų sumažėjo maždaug 7 % Kadangi daugiausia gaminama pagal užsakymą, atsargos šiam pramonės sektoriui nėra reikšmingas rodiklis.
4.4.3.4. Pelningumas, grynųjų pinigų srautas, investicijos, investicijų grąža ir pajėgumas padidinti kapitalą
(146)
Atrinktų Sąjungos gamintojų pelningumo, grynųjų pinigų srauto, investicijų ir investicijų grąžos raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:
14 lentelė
Pelningumas, grynųjų pinigų srautas, investicijos ir investicijų grąža
2010 m.
2011 m.
2012 m.
Tiriamasis laikotarpis
Pardavimo Sąjungoje nesusijusiems pirkėjams pelningumas (pardavimo apyvartos %)
- 0,6
- 1,3
- 2,1
- 1,6
Indeksas
- 100
- 214
- 330
- 253
Grynųjų pinigų srautas (mln. EUR)
- 199
107
- 10
- 39
Indeksas
- 100
54
- 5
- 20
Investicijos (mln. EUR)
1 504
1 375
1 279
1 244
Indeksas
100
91
85
83
Investicijų grąža (%)
- 1,2
- 2,9
- 4,3
- 3,1
Indeksas
- 100
- 246
- 370
- 269
Šaltinis: atrinkti Sąjungos gamintojai.
(147)
Komisija atrinktų Sąjungos gamintojų pelningumą nustatė ikimokestinį grynąjį pelną, gautą parduodant panašų produktą nesusijusiems pirkėjams Sąjungoje, išreiškusi tokio pardavimo apyvartos procentine dalimi. Atrinktų gamintojų pelningumas visą nagrinėjamąjį laikotarpį buvo neigiamas - 2010-2012 m. jis sumažėjo 1,5 procentinio punkto, o per tiriamąjį laikotarpį padidėjo 0,5 procentinio punkto ir buvo - 1,6 % Kaip paaiškinta 141 konstatuojamojoje dalyje, pelningumas buvo neigiamas iš esmės dėl nuolat mažėjančios bazinės kainos, o ne dėl žaliavų, pvz., nikelio kainų, svyravimo.
(148)
Grynųjų pinigų srautas yra Sąjungos gamintojų gebėjimas patiems finansuoti savo veiklą. Grynųjų pinigų srautas buvo neigiamas trejus iš ketverių nagrinėjamųjų metų - jis padidėjo 2011 m., tačiau po to vėl pradėjo mažėti. 2011 m. jis laikinai padidėjo dėl to, kad labai sumažėjo pusiau gatavų produktų atsargų.
(149)
Investicijos mažėjo - 2011 m. jos sumažėjo 9 %, 2012 m. - dar 6 % ir per tiriamąjį laikotarpį - dar 2 % Apskritai per nagrinėjamąjį laikotarpį jos sumažėjo 17 procentinių punktų.
(150)
Investicijų grąža išreiškiama investicijų grynosios buhalterinės vertės pelno procentiniu dydžiu. Per visus ketverius nagrinėjamuosius metus ji buvo neigiama. 2011 m. ji sumažėjo 146 %, 2012 m. - dar 124 % ir per tiriamąjį laikotarpį pasiekė - 3,1 %
(151)
Visų keturių atrinktų gamintojų pajėgumui padidinti kapitalą darytas neigiamas poveikis, nes dėl jų neigiamo pelningumo jie negalėjo gauti finansavimo iš bankų. Gamintojai turėjo naudoti lėšas, gautas iš kitos grupės bendrovių.
4.4.4. Išvada dėl žalos
(152)
Dauguma Sąjungos pramonės žalos rodiklių per nagrinėjamąjį laikotarpį blogėjo. Gamybos apimtis sumažėjo 5 %, dėl to pajėgumų naudojimas sumažėjo 8 % Dėl nekintančios pardavimo apimties augančioje rinkoje rinkos dalis sumažėjo 5 % Užimtumas sumažėjo 11 %, o darbo sąnaudos padidėjo 8 % Investicijos sumažėjo 17 %, o investicijų grąža per visą nagrinėjamąjį laikotarpį buvo neigiama ir toliau blogėjo.
(153)
Vieninteliai žalos rodikliai, kurie akivaizdžiai šiek tiek gerėjo - gamybos pajėgumai ir našumas. Bet kuriuo atveju šis gamybos pajėgumų padidėjimas atitinka suvartojimo didėjimą per nagrinėjamąjį laikotarpį. Našumas didėjo dėl to, kad sumažėjo darbuotojų skaičius.
(154)
Tam tikri žalos veiksniai 2011 ar 2012 m. laikinai šiek tiek pagerėjo, palyginti su ankstesniais metais, ir tada vėl pablogėjo - pvz., rinkos dalis, pardavimo kainos ir gamybos sąnaudos. Pelningumas buvo neigiamas per visus ketverius metus, o grynųjų pinigų srautas - per trejus iš ketverių metų.
(155)
Remdamasi tuo, kas išdėstyta, Komisija šiuo etapu padarė išvadą, kad Sąjungos pramonei buvo padaryta materialinė žala, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 5 dalyje.
5. PRIEŽASTINIS RYŠYS
(156)
Pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnio 6 dalį Komisija nagrinėjo, ar dėl importo dempingo kaina iš nagrinėjamųjų šalių Sąjungos pramonei padaryta materialinė žala. Pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnio 7 dalį Komisija taip pat nagrinėjo, ar kiti žinomi veiksniai galėjo tuo pat metu daryti žalą Sąjungos pramonei. Komisija užtikrino, kad žala, kuri galėjo būti padaryta dėl tų kitų veiksnių, nebūtų priskirta importui iš nagrinėjamųjų šalių dempingo kaina. Nagrinėti šie veiksniai: importas iš trečiųjų šalių, Sąjungos pramonės eksportas, energijos kainos, pertekliniai pajėgumai ir konkurencija Sąjungoje.
5.1. Importo dempingo kaina poveikis
(157)
Sąjungos suvartojimas per nagrinėjamąjį laikotarpį padidėjo 4 %, tačiau importo iš nagrinėjamųjų šalių apimtis per tą patį laikotarpį padidėjo 70 %, o Sąjungos pramonei tenkanti rinkos dalis mažėjo. Nustatyta, kad sutapo importui tenkančios rinkos dalies didėjimas ir Sąjungos pramonei tenkančios rinkos dalies mažėjimas. Importui tenkanti rinkos dalis kiek mažiau didėjo 2012 m., o vėliau per tiriamąjį laikotarpį vėl gerokai padidėjo; Sąjungos pramonei tenkanti rinkos dalis taip pat 2012 m. nemažėjo, o per tiriamąjį laikotarpį vėl gerokai sumažėjo. Todėl akivaizdu, kad sutapo metas, kai Sąjungos pramonė prarado rinkos dalį ir padidėjo importas dempingo kaina.
(158)
Importo iš nagrinėjamųjų šalių kainos nagrinėjamuoju laikotarpiu sumažėjo 13 % Sąjungos pramonės kainos per tą patį laikotarpį sumažėjo 11 % Tiriamuoju laikotarpiu dėl importo iš nagrinėjamųjų šalių dempingo kaina Sąjungos pramonės kainos priverstinai mažintos 9,6 %-11,3 % ir taip darytas spaudimas Sąjungos pramonės kainoms. Dėl didėjančio importo iš nagrinėjamųjų šalių dempingo kaina kainodaros politikos Sąjungos pramonė negalėjo išlaikyti savo rinkos dalies arba veikti pelningai.
(159)
Suinteresuotosios šalys tvirtino, kad iš nagrinėjamųjų šalių importuoti produktai nekonkuruoja su Sąjungos pramonės parduodamais produktais. Tariamai iš nagrinėjamųjų šalių daugiausia importuojami ploni produktai, kurių storis mažesnis kaip 2 mm, o storesnius produktus daugiausia tiekia Sąjungos pramonė. Šis tvirtinimas nebuvo patvirtintas per tyrimą nustatytais faktais. Iš tikrųjų, eksportuojantys gamintojai ir Sąjungos pramonė parduoda storus produktus, kurių storis didesnis nei 2 mm, ir plonus produktus, kurių storis yra mažesnis. Be to, tiek Sąjungos pramonės, tiek atrinktų eksportuojančių nagrinėjamųjų šalių gamintojų storų ir plonų produktų santykis yra panašus - apie 30-35 %
(160)
Suinteresuotosios šalys tvirtino, kad nebuvo sąsajų tarp importo iš KLR apimties ir kainų ir Sąjungos pramonės pelningumo. Tiksliau jos teigė, kad 2011-2012 m. importo iš KLR apimtis sumažėjo, o kainos nesikeitė, ir dėl to tariamai negalėjo sumažėti vidutinės kainos Sąjungos rinkoje. Tuo pačiu metu Sąjungos pramonės nuostoliai padidėjo, o pardavimo apimtis iš esmės nesikeitė.
(161)
Tačiau šiuo atveju dėmesys pasirinktinai sutelkiamas vien tik į dvejus metus, o ne į visą nagrinėjamąjį laikotarpį. Analizuojant visą laikotarpį buvo akivaizdu, kad itin padidėjus importui dempingo kaina ne tik sumažėjo Sąjungos pramonės pelningumas - ji taip pat prarado rinkos dalį, sumažėjo jos gamybos apimtis, pajėgumų naudojimas, užimtumas, investicijos ir investicijų grąža. Nors 2012 m. nelabai atspindėjo bendrų tendencijų, apskritai jos buvo neigiamos. Žalos rodikliai vertinami per ilgesnį ketverių metų laikotarpį tam, kad išvados nebūtų padarytos remiantis pavieniais pokyčiais, jeigu tokių būta. Bet kuriuo atveju importo iš nagrinėjamųjų šalių dempingo kaina poveikis buvo vertintas bendrai dėl 97-102 konstatuojamosiose dalyse paaiškintų priežasčių. Taigi, nebuvo pagrindo atskirai vertinti vien tik importo iš KLR dempingo kaina poveikio.
(162)
Suinteresuotosios šalys tvirtino, kad rinkos dalis, kurią Sąjungos pramonė prarado dėl importo iš Taivano, buvo nežymi. Remiantis skunde pateikta informacija importas iš Taivano per tiriamąjį laikotarpį sudarė 4,98 % rinkos ir nuo 2010 m. iki tiriamojo laikotarpio padidėjo 1,09 % Suinteresuotosios šalys tvirtino, kad dėl to neįmanoma, kad Taivano eksportas būtų padaręs žalą, kurią nurodė skundo pateikėjai.
(163)
Remiantis tyrimo nustatytaisiais faktais, importo iš Taivano rinkos dalis per nagrinėjamąjį laikotarpį apskritai sumažėjo ir per tiriamąjį laikotarpį sudarė 5,1 % Per tyrimą taip pat aiškiai nustatyta, kad dėl šio importo dempingo kaina priverstinai labai sumažintos Sąjungos pramonės pardavimo kainos. Taigi, priešingai suinteresuotosios šalies tvirtinimui, dėl importo iš Taivano dempingo kaina buvo daromas spaudimas kainoms ir kartu su importu iš Kinijos dempingo kaina daryta žala Sąjungos pramonei, kaip aptarta pirmiau. Primenama, kad importo iš abiejų nagrinėjamųjų šalių dempingo kaina poveikis buvo vertintas bendrai dėl 97-102 konstatuojamosiose dalyse paaiškintų priežasčių. Taigi, tik importo iš Taivano dempingo kaina poveikis nebuvo atskirai vertintas.
(164)
Suinteresuotosios šalys tvirtino, kad importo iš Taivano apimtis buvo pervertinta, nes į ją tariamai įskaičiuotas didelis kiekis Kinijos ar Korėjos kilmės plokščių šaltai valcuotų nerūdijančiojo plieno produktų, kurie neteisingai deklaruoti kaip Taivano kilmės. Tačiau šis tvirtinimas nebuvo pagrįstas įrodymais.
(165)
Tačiau bendradarbiaujančios Taivano bendrovės (gamintojai ir kitos bendradarbiaujančios šalys) nurodė eksportavusios tokį produkto kiekį, kuris sudarė didžiąją Taivano importo dalį. Taigi, tariamai neteisingai deklaruoti ne Taivano kilmės produktai galėjo turėti tik labai nedidelio poveikio, jei tokio apskritai būta.
(166)
Suinteresuotosios šalys tvirtino, kad eksportuojančių Kinijos ir Taivano gamintojų, kaip ir Sąjungos pramonės, kainos buvo susijusios su nikelio kaina. Gali būti, kad ilgainiui eksportuojančių gamintojų kainos tapo priklausomomis nuo žaliavų kainų, tačiau tai nesusiję su kainos absoliutaus lygio aspektu. Dėl to per tyrimą nustatyta, kad tiek dėl Kinijos, tiek dėl Taivano kainų Sąjungos pramonės kainos priverstinai mažintos 9,6-11,3 % Tvirtinimas (jei pagrįstas), kad Kinijos, Taivano ir Sąjungos pramonės kainų raidos tendencija per nagrinėjamąjį laikotarpį buvo tokia pati, tik leistų padaryti išvadą, kad dėl Kinijos ir Taivano eksporto Sąjungos pramonės kainos per visą nagrinėjamąjį laikotarpį buvo vienodai priverstinai mažinamos.
(167)
Suinteresuotosios šalys tvirtino, kad tariamai didėjančios investicijos rodo, kad Sąjungos pramonei nebuvo daroma materialinė žala. Tačiau šis tvirtinimas per tyrimą nepasitvirtino. Iš tiesų, kaip nurodyta 149 konstatuojamojoje dalyje, investicijos per nagrinėjamąjį laikotarpį nuolat mažėjo - iš viso 17 %
(168)
Komisija šiuo etapu padarė išvadą, kad dėl padidėjusio importo iš nagrinėjamųjų šalių mažomis dempingo kainomis Sąjungos pramonei daryta materialinė žala.
5.2. Kitų veiksnių poveikis
5.2.1. Importas iš trečiųjų šalių
(169)
Importo iš kitų trečiųjų šalių apimties raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:
15 lentelė
Importas iš trečiųjų šalių
Šalis
2010 m.
2011 m.
2012 m.
Tiriamasis laikotarpis
Indija
Apimtis (t)
17 568
29 437
33 763
61 855
Indeksas
100
168
192
352
Rinkos dalis (%)
0,6
0,9
1,0
1,9
Vidutinė kaina (EUR/t)
1 912
2 421
2 218
2 098
Indeksas
100
127
116
110
Pietų Korėja
Apimtis (t)
72 256
70 297
62 047
92 189
Indeksas
100
97
86
128
Rinkos dalis (%)
2,3 %
2,2 %
1,9 %
2,8 %
Vidutinė kaina (EUR/t)
1 932
2 112
1 891
1 839
Indeksas
100
109
98
95
Pietų Afrika
Apimtis (t)
66 142
51 788
50 718
51 907
Indeksas
100
78
77
78
Rinkos dalis (%)
2,1 %
1,6 %
1,6 %
1,6 %
Vidutinė kaina (EUR/t)
2 302
2 355
2 102
1 943
Indeksas
100
102
91
84
JAV
Apimtis (t)
94 923
82 387
82 624
90 947
Indeksas
100
87
87
96
Rinkos dalis (%)
3,0 %
2,5 %
2,5 %
2,8 %
Vidutinė kaina (EUR/t)
2 695
2 943
2 646
2 304
Indeksas
100
109
98
85
Kitos trečiosios šalys
Apimtis (t)
85 674
109 406
74 897
59 204
Indeksas
100
128
87
69
Rinkos dalis (%)
2,7 %
3,4 %
2,3 %
1,8 %
Vidutinė kaina (EUR/t)
2 450
2 659
2 715
2 669
Indeksas
100
109
111
109
Iš viso iš visų trečiųjų šalių, išskyrus nagrinėjamąsias šalis
Apimtis (t)
336 564
343 313
304 049
356 102
Indeksas
100
102
90
106
Rinkos dalis (%)
10,6 %
10,6 %
9,3 %
10,8 %
Vidutinė kaina (EUR/t)
2 351
2 549
2 371
2 156
Indeksas
100
108
101
92
Šaltinis: Eurostatas.
(170)
Daugiausia iš trečiųjų šalių importuota iš Indijos, Pietų Korėjos, Pietų Afrikos ir JAV - kiekvienai jų per tiriamąjį laikotarpį teko 1,6-2,8 % rinkos dalys. Visoms trečiosioms šalims teko 10,8 % rinkos dalis.
(171)
Iš Indijos praktiškai per visą nagrinėjamąjį laikotarpį importuota tik 1 % ar mažiau produkto. Importui iš Indijos per tiriamąjį laikotarpį tik vieną kartą teko didesnė nei 1 % rinkos dalis (1,9 %).
(172)
Pietų Korėjai tenkanti rinkos dalis per nagrinėjamąjį laikotarpį buvo palyginti stabili, ji 2010-2012 m. sumažėjo nuo 2,3 % iki 1,9 %, o per tiriamąjį laikotarpį galiausiai padidėjo tik iki 2,8 %
(173)
Importo iš Pietų Afrikos ir JAV apimtis per nagrinėjamąjį laikotarpį mažėjo. Importui iš Pietų Afrikos tenkanti rinkos dalis sumažėjo nuo 2,1 % iki 1,6 %, o importui iš JAV - nuo 3,0 % iki 2,8 %
(174)
Dėl Eurostato duomenimis pagrįstų kainų galima pastebėti, kad importo iš Pietų Korėjos kaina buvo mažesnė už importo iš KLR ir Taivano kainą, importo iš Pietų Afrikos kaina buvo tokia pati, o importo iš Indijos ir JAV kainos buvo didesnės. Vis dėlto pažymėtina, kad nagrinėjamasis ir (arba) panašus produktas - tai įvairių plieno markių produktai, kurių kainos gerokai skiriasi ir į kurias nebuvo galima atsižvelgti pagal Eurostato duomenis nustatant vidutinę kainą.
(175)
Suinteresuotosios šalys nurodė importą iš kitų trečiųjų šalių, be kita ko, iš JAV, Pietų Korėjos, Indijos ir Pietų Afrikos. Jos tvirtino, kad šis importas turėjo padaryti poveikį Sąjungos pramonės padėčiai, ir kadangi importo iš kitų trečiųjų šalių, kurios nesusijusios su Komisijos tyrimu, apimtis yra labai didelė, dėl žalos, kurią padarė importas iš kitų šalių, nederėtų kaltinti importo iš KLR ir Taivano.
(176)
Kaip paaiškinta pirmiau, per tiriamąjį laikotarpį tarp kitų šalių, iš kurių į Sąjungą importuoti plokšti šaltai valcuoti nerūdijančiojo plieno produktai, Taivanui ir KLR teko didžiausia rinkos dalis (atitinkamai 5,1 ir 4,3 %) Nė vienos kitos šalies importui per nagrinėjamąjį laikotarpį neteko didesnė nei 3 % rinkos dalis. Be to, nors importui iš nagrinėjamųjų šalių tenkanti rinkos dalis per nagrinėjamąjį laikotarpį padidėjo 3,7 procentinio punkto, visam kitam importui iš trečiųjų šalių, išskyrus nagrinėjamąsias šalis, tenkanti rinkos dalis buvo palyginti stabili ir per nagrinėjamąjį laikotarpį padidėjo tik 0,2 procentinio punkto.
(177)
Todėl atsižvelgdama į stabilią importo apimties tendenciją Komisija preliminariai padarė išvadą, kad dėl importo iš kitų trečiųjų šalių Sąjungos pramonei didelė žala nedaryta.
5.2.2. Sąjungos pramonės eksportas
(178)
Atrinktų Sąjungos gamintojų eksporto apimties raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:
16 lentelė
Atrinktų Sąjungos gamintojų eksportas
2010 m.
2011 m.
2012 m.
Tiriamasis laikotarpis
Eksporto apimtis (t)
185 377
188 431
182 370
178 010
Indeksas
100
102
98
96
Vidutinė kaina (EUR/t)
2 148
2 353
2 082
1 915
Indeksas
100
110
97
89
Šaltinis: atrinkti Sąjungos gamintojai.
(179)
Atrinktų Sąjungos gamintojų eksporto apimtis mažėja; eksporto apimtis ir pardavimo kainos buvo padidėjusios tik vieną kartą 2011 m. Apskritai atrinktų gamintojų eksporto apimtis sudaro apie 12 % jų visos produkcijos. Dėl sumažėjusio eksporto galėjo sumažėti gamyba, tačiau atsižvelgiant į tai, kokią nedidelę dalį sudaro eksportas, palyginti su pardavimu Sąjungoje, dėl eksporto Sąjungos pramonei galėjo būti daroma tik labai nedidelė žala.
5.2.3. Energijos sąnaudos, pertekliniai pajėgumai
(180)
Suinteresuotosios šalys tvirtino, kad Sąjungos pramonei žala daryta dėl didelių energijos sąnaudų, kurios, kaip nurodyta, buvo 20 % didesnės nei KLR. Tačiau energijos sąnaudos yra nežymus plokščių šaltai valcuotų nerūdijančiojo plieno produktų sąnaudų veiksnys, paprastai jos sudaro mažiau nei 10 % visų sąnaudų. Nesvarstant, ar energijos sąnaudos KLR atitinka rinkos vertę, energijos kainų skirtumas negalėjo padaryti žalos Sąjungos pramonei.
(181)
Suinteresuotosios šalys tvirtino, kad priešingai, nei teigiama skunde, Sąjungos pramonei kenkė dideli pertekliniai pajėgumai. Komisija nustatė, kad Sąjungos pramonės pajėgumų naudojimas sumažėjo nuo 77 % 2010 m. iki 70 % per nagrinėjamąjį laikotarpį. Tačiau Sąjungos pramonės gamybos pajėgumai ir suvartojimas Sąjungos rinkoje keitėsi panašiai - per nagrinėjamąjį laikotarpį padidėjo 4 % Taigi, pajėgumų naudojimas sumažėjo dėl to, kad Sąjungos pramonė negalėjo pasinaudoti augančia rinka, nes šį augimą patenkino importas iš nagrinėjamųjų šalių dempingo kaina. Todėl tariamai susidarę pertekliniai pajėgumai yra veikiau importo dempingo kaina pasekmė, o ne Sąjungos pramonei darytos žalos priežastis.
(182)
Komisija padarė išvadą, kad Sąjungos pramonės energijos sąnaudos ir tariami pertekliniai pajėgumai negalėjo padaryti žalos.
5.3. Konkurencija
(183)
Suinteresuotosios šalys tvirtino, kad plokščių šaltai valcuotų nerūdijančiojo plieno produktų importas iš KLR padidėjo dėl to, kad Sąjungoje pajėgumai buvo sutelkti nedideliam tiekėjų skaičiui, todėl naudotojai Sąjungoje neturėjo didelio Sąjungos gamintojų pasirinkimo. Tačiau per pastaruosius 10 metų Sąjungos rinkoje visą laiką veikė keturi vidutinio dydžio ir keletas mažųjų tiekėjų. Nors per tą laikotarpį kai kurių šių bendrovių savininkai pasikeitė, tiekėjų skaičius išliko toks pat. Todėl importas iš Kinijos dempingo kaina padidėjo ne dėl tiekėjų skaičiaus sumažėjimo Sąjungoje.
(184)
Suinteresuotosios šalys tvirtino, kad Sąjungos rinka buvo labai koncentruota ir importas iš nagrinėjamųjų šalių negalėjo padaryti jokios žalos Sąjungos pramonei. Jos tvirtino, kad importo iš Azijos apimtis buvo nepakankama, kad varžytų konkurenciją, ir negalėjo trukdyti Sąjungos pramonei didinti kainų. Dėl to tos pačios šalys nurodė Komisijos sprendimą dėl susijungimo, kuriuo 2012 m. lapkričio mėn. patvirtintas Outokumpu ir Inoxum susijungimas (10) (atsižvelgiant į įsipareigojimus) (toliau - Sprendimas dėl Outokumpu susijungimo).
(185)
Tačiau susijungimo procedūros analizė ir antidempingo tyrimas yra skirtingi teisiniai dalykai, kurių tikslai skiriasi. Per susijungimo procedūrą analizuojama, ar dėl siūlomo susijungimo kiltų konkurencijos problemų, o per antidempingo tyrimą analizuojama, ar Sąjungos pramonei gresia žalingas dempingas.
(186)
Bet kuriuo atveju, priimant Sprendimą dėl Outokumpu susijungimo, nagrinėta, ar grupei Outokumpu įsigijus bendrovę Inoxum Sąjungos rinkoje atsirastų dominuojantis subjektas. Bendrai Outokumpu ir Inoxum subjektui tektų didesnė nei 50 % rinkos dalis ir pagrindinių gamintojų skaičius sumažėtų nuo keturių iki trijų. Pagal susijungimo sprendimą grupė Outokumpu buvo įpareigota parduoti dalį bendrovės Inoxum, įskaitant gamybos bendrovę Acciai Speciali Terni (AST). Šio pardavimo tikslas buvo būtent išlaikyti konkurenciją plokščių šaltai valcuotų nerūdijančiojo plieno produktų Sąjungos rinkoje ir, nors planuota, kad susijungimo subjektui (Outokumpu ir visas Inoxum turtas, įskaitant AST) tektų daugiau nei 50 % Sąjungos rinkos, taip neįvyko. Vietoje to ir toliau veikia keturi vidutinio dydžio subjektai ir keletas mažųjų įmonių, kurie konkuruoja tarpusavyje, tačiau nė viena šių šalių neturi tokios galios rinkoje, kurią būtų turėjęs siūlomas susijungimo subjektas, nagrinėtas per susijungimo bylą.
(187)
Suinteresuotosios šalys taip pat nurodė, kad priimant Sprendimą dėl Outokumpu susijungimo diskutuota, kad Sąjungos gamintojų neribojo importas iš Azijos tais laikotarpiais, kai dėl nikelio kainų svyravimų, valiutos kurso ir Londono metalų biržos nikelio kainų importas iš Azijos nebuvo toks konkurencingas. Priimant Sprendimą dėl Outokumpu susijungimo pastebėta, kad „net jei apribojimai dėl importo dabar gali būti nedideli, įmanoma, kad ateityje jie bus didesni“ (11), o tada vertinti galimi pokyčiai rinkoje. Atlikus dabartinį tyrimą nustatyta: importui iš nagrinėjamųjų šalių per tiriamąjį laikotarpį teko 9,5 % rinkos dalis, kuri, palyginti su 2010 m., padidėjo 70 % Taip pat nustatyta, kad dėl šio importo dempingo kaina Sąjungos pramonės kainos priverstinai mažintos 9,6-11,3 %
(188)
Be to, tai, kad paklausa Sąjungos rinkoje yra pakankamai stabili, kai kainos labai svyruoja, nereiškia, kad pirkėjai nekreipia dėmesio į kainas. Nors dėl mažesnių kainų, kurias siūlo eksportuotojai, Sąjungos rinkoje suvartojimas nedidėja, tačiau atlikus tyrimą akivaizdžiai pastebėta, kad pirkėjai pasirengę įsigyti didesnį kiekį mažomis kainomis importuoto produkto. Kadangi dėl šio mažomis kainomis importuoto produkto paklausa nedidėja, reiškia produktas mažomis kainomis parduodamas kitų rinkos veikėjų sąskaita, daugiausia - Sąjungos pramonės sąskaita.
(189)
Atlikus tyrimą patvirtinta, kad Sąjungos pramonės parduodamo produkto asortimentas yra didesnis, nei bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų. Tačiau per tiriamąjį laikotarpį apie 75 % Sąjungos pramonės parduotų produktų buvo susiję su keturiomis standartinėmis plieno markėmis (304, 304L, 316L ir 430). Nagrinėjamųjų šalių eksportuotojai parduoda įvairaus pločio, storio ir apdirbimo visų šių markių produktus. O šioms vartojimo prekių plieno markėms nepriskiriami produktai tiesiogiai konkuruoja, nes juos taip pat parduoda nagrinėjamųjų šalių eksportuotojai.
(190)
Nė viena suinteresuotoji šalis per šį tyrimą nekėlė klausimo dėl produkto kokybės. Sprendime dėl Outokumpu susijungimo nustatyta, kad nors ne Europos gamintojų produktų kokybę galima laikyti panašia į Europos gamintojų produktų kokybę (12), taip pat nustatyta, kad konkrečių reikalavimų turintys pirkėjai negali pirkti produkto Azijoje (13). Tačiau, kaip paaiškinta pirmiau, didžioji dalis Sąjungos pramonės parduodamų produktų yra vartojimo prekės, kurių kokybė yra panaši.
(191)
Kitos priežastys, dėl kurių kai kurie pirkėjai neperka importuotų plokščių šaltai valcuotų nerūdijančiojo plieno produktų, yra ilgesni terminai dėl ilgo gabenimo iš nagrinėjamųjų šalių ir mažiau palankios nagrinėjamųjų šalių gamintojų siūlomos mokėjimo sąlygos. Tačiau šios priežastys daugiausia aktualios tiesiogiai iš gamyklos perkantiems pirkėjams, kurie sudaro tik apie trečdalį Sąjungos rinkos.
(192)
Tuo tarpu didžioji dalis produktų buvo parduodama per paslaugų, susijusių su plieno gaminiais, centrus, o tai sudaro apie du trečdalius Sąjungos rinkos. Iš tiesų beveik visus produktus nagrinėjamosios šalys parduoda per nepriklausomus paslaugų centrus, kurie produktus taip pat perka iš Sąjungos pramonės. Šiuo atveju pirkėjui svarbu, kokias mokėjimo sąlygas siūlo platintojas. Kadangi tokiu atveju produktai dažniausiai parduodami iš atsargų platintojui, taip pat svarbu terminai, per kuriuos platintojas gabena prekes naudotojui. Taigi, didžioji dalis pardavimo apimties su šiomis priežastimis nesusijusi.
(193)
Todėl didžiajai daliai Sąjungos pramonės pardavimo apimties tiesioginio poveikio turi importas iš nagrinėjamųjų šalių dempingo kaina.
(194)
Komisija padarė išvadą, kad konkurencijos sąlygos Sąjungoje negalėjo būti susijusios su importo iš nagrinėjamųjų šalių dempingo kaina Sąjungos pramonei daroma žala.
5.4. Žaliavų kainų poveikis
(195)
Suinteresuotosios šalys tvirtino, kad sprendimą kokį produktą pirkti - nagrinėjamųjų šalių kilmės nagrinėjamąjį produktą ar Sąjungos pramonės gaminamą panašų produktą, lemia žaliavų, visų pirma nikelio, kainų pokyčiai. Taip yra dėl to, kad eksportuotojai nustato vieną kainą, o Sąjungos pramonė nustato bazinę kainą, prie kurios prideda papildomą lydinio mokestį.
(196)
Taigi, importuotojams tariamai būtų naudingiau produktą pirkti iš nagrinėjamųjų šalių, kai žaliavų kainos padidėja (nes Sąjungos pramonės kainos bus padidintos, o eksportuotojų kainos nesikeis). Kita vertus, jei žaliavų kainos sumažėja, importuotojams tariamai būtų ne taip naudinga produktą pirkti iš nagrinėjamųjų šalių (nes Sąjungos pramonės kainos bus sumažintos, o eksportuotojų kainos nesikeis).
(197)
Sprendime dėl Outokumpu susijungimo analizuotas numatomų nikelio kainos pokyčių poveikis importuotojų sprendimams dėl produkto pirkimo (14). Dabartiniame tyrime analizuota, ar importo raida iš tiesų atitiko faktinių nikelio kainų pokyčius ir ar importas keitėsi pagal pirmiau aprašytą pavyzdį. Nikelio kainos (15) sumažėjo 31 % nuo 16 453 EUR/t 2010 m. iki 11 327 EUR/t per tiriamąjį laikotarpį. Remiantis suinteresuotųjų šalių tvirtinimu, kuris aprašytas 196 konstatuojamojoje dalyje, sumažėjus nikelio kainoms turėjo sumažėti importas iš nagrinėjamųjų šalių. Tačiau atlikus tyrimą nustatyta, kad, nepaisant gerokai sumažėjusių nikelio kainų, nagrinėjamųjų šalių eksportas per tą patį laikotarpį padidėjo 70 %, kaip aprašyta 104 konstatuojamojoje dalyje.
(198)
Nors žaliavų kainų pokyčiai galėjo turėti tam tikro poveikio importo apimties raidai, kiti veiksniai, pvz., eksportuojančių gamintojų taikomos mažos kainos, akivaizdžiai buvo svarbesni. Todėl laikoma, kad nikelio kainų pokyčiai neturėjo ilgalaikio poveikio bendrai importo iš nagrinėjamųjų šalių dempingo kaina didėjimo tendencijai per nagrinėjamąjį laikotarpį.
5.5. Suvartojimo pokyčiai
(199)
Sprendime dėl Outokumpu susijungimo nustatyta, kad tiek dėl absoliutaus nikelio kainos dydžio, tiek dėl nikelio kainų svyravimo veikiausiai sumažės nerūdijančiojo plieno kaip medžiagos patrauklumas ir padidės nerūdijančiojo plieno be nikelio paklausa (16).
(200)
Dėl nerūdijančiojo plieno kaip medžiagos patrauklumo taip pat tvirtinta, kad įvairios tendencijos galėjo turėti poveikio medžiagų keitimui į nerūdijantįjį plieną arba nerūdijančiojo plieno keitimui į kitas medžiagas, be kita ko, atsižvelgiant į poreikį naudoti lengvesnes medžiagas, pvz., automobiliuose (neigiamas poveikis nerūdijančiojo plieno naudojimui; kompozitų pasirinkimas vietoje plieno), trumpesnį vartojimo prekių gyvavimo ciklą (neigiamas poveikis nerūdijančiojo plieno naudojimui; naudojamos pigesnės medžiagos), didėjantį vandens valymo ir ekologiškos energijos gamybos poreikį (teigiamas poveikis nerūdijančiojo plieno naudojimui; sunku pakeisti įvairioms paskirtims) ir galimai konkuruojančių medžiagų (geležies rūda, aliuminis, varis) kainų pokyčius (17).
(201)
Dėl to per dabartinį tyrimą patvirtintos Sprendimo dėl Outokumpu susijungimo išvados (18), kad apskritai nerūdijančiojo plieno ir visų pirma plokščių šaltai valcuotų nerūdijančiojo plieno produktų paklausa yra palyginti nelanksti. Suvartojimas daugiausia didėjo 2010-2011 m., kai didėjo kainos. Kai kainos nuo 2011 m. iki tiriamojo laikotarpio mažėjo, suvartojimas beveik nesikeitė ir padidėjo tik 1 % Todėl medžiagų keitimas į nerūdijantįjį plieną arba nerūdijančiojo plieno keitimas į kitas medžiagas neturėjo didelio poveikio bendram plokščių šaltai valcuotų nerūdijančiojo plieno produktų suvartojimui.
(202)
Dėl nerūdijančiojo plieno be nikelio, kuris taip pat yra panašus produktas, markių paklausos padidėjimo, išsamiai išanalizavus atrinktų Sąjungos gamintojų pateiktus pardavimo sandorius pasitvirtino Sprendimo dėl Outokumpu susijungimo išvados.
(203)
Tačiau, kaip aprašyta 138 konstatuojamojoje dalyje, Sąjungos pramonės taikomos kainos yra tiesiogiai susietos su plieno marke ir atitinkamomis žaliavų sąnaudomis. Todėl vietoje vienos plieno markės padidėjus kitos plieno markės paklausai poveikis Sąjungos pramonės veiklos rezultatams buvo neutralus.
(204)
Taigi šiuo etapu padaryta išvada, kad suvartojimo pokyčiai neturėjo neigiamo poveikio Sąjungos pramonės veiklos rezultatams.
5.6. Išvada dėl priežastinio ryšio
(205)
Importas iš nagrinėjamųjų šalių maža dempingo kaina didėjo tiek absoliučiais skaičiais, tiek palyginti su Sąjungos suvartojimu, tuo metu, kai dauguma Sąjungos pramonės žalos rodiklių (gamyba, pajėgumų naudojimas, rinkos dalis, užimtumas, pardavimo kainos, darbo sąnaudos, pelningumas, investicijos, investicijų grąža) blogėjo. Dėl importo iš nagrinėjamųjų šalių dempingo kaina Sąjungos pramonės kainos per tiriamąjį laikotarpį priverstinai mažintos 9,6-11,3 %
(206)
Kiti veiksniai, kaip antai energijos sąnaudos, pajėgumai ir konkurencijos sąlygos Sąjungos rinkoje nebuvo susiję su Sąjungos pramonei padaryta žala. Tokie veiksniai, kaip importas iš kitų trečiųjų šalių ir Sąjungos pramonės eksportas, galėjo būti tik nežymiai susiję su padaryta žala.
(207)
Remdamasi tuo, kas išdėstyta, Komisija preliminariai padarė išvadą, kad materialinė žala Sąjungos pramonei buvo padaryta dėl importo iš nagrinėjamųjų šalių dempingo kaina, ir dėl kitų atskirai išnagrinėtų veiksnių priežastinis ryšys nebuvo nutrauktas. Žala - tai daugiausia Sąjungos pramonės pažeidžiama finansinė padėtis ir gamybos, pajėgumų naudojimo, užimtumo ir rinkos dalies mažėjimas.
(208)
Komisija atskyrė ir atskirai įvertino visų žinomų žalingo importo dempingo kaina veiksnių poveikį Sąjungos pramonės padėčiai. Kito importo, Sąjungos pramonės eksporto, energijos sąnaudų, pajėgumų ir konkurencijos sąlygų poveikis Sąjungos pramonės neigiamiems finansinės padėties, gamybos ir rinkos dalies pokyčiams buvo labai nedidelis arba jo iš viso nebuvo.
6. SĄJUNGOS INTERESAI
(209)
Remdamasi pagrindinio reglamento 21 straipsniu Komisija nagrinėjo, ar, nepaisant išvados dėl žalingo dempingo, galima padaryti aiškią išvadą, kad šiuo atveju priemonių nustatymas neatitiktų Sąjungos interesų. Vertinant Sąjungos interesus įvertinti visi susiję, t. y. Sąjungos pramonės, importuotojų ir naudotojų, interesai.
6.1. Sąjungos pramonės interesai
(210)
Didžioji dalis Sąjungos pramonės pritaria priemonių nustatymui. Atliekant tyrimą didžiausias Sąjungos gamintojas nebendradarbiavo, tačiau skundui neprieštaravo. Atliekant tyrimą bendradarbiavo ir skundui pritarė šeši Sąjungos gamintojai, kurie parduoda ir pagamina apytikriai 55 % produkto Sąjungoje.
(211)
Sąjungos pramonei padaryta materialinė žala. Visi finansiniai rodikliai (pelningumas, grynųjų pinigų srautas, investicijų grąža) per visą nagrinėjamąjį laikotarpį daugiausia buvo neigiami. Kiti rodikliai, kaip antai gamyba, pajėgumų naudojimas, užimtumas ir rinkos dalis, per nagrinėjamąjį laikotarpį blogėjo. Sąjungos pramonei tik pavyko užtikrinti nedidelės apimties pardavimo po krizės apimtį, tačiau ji negalėjo pasinaudoti rinkos augimu.
(212)
Netaikant priemonių, dėl importo iš nagrinėjamųjų šalių dempingo kaina Sąjungos pramonė bus toliau verčiama produktą parduoti nuostolingomis kainomis. Padidėjus nuostoliams toliau blogės Sąjungos pramonės padėtis. Todėl Sąjungos pramonė suinteresuota, kad būtų nustatytos priemonės.
6.2. Nesusijusių importuotojų ir platintojų interesai
(213)
Importuotojai ir platintojai (įskaitant paslaugų, susijusių su plieno gaminiais, centrus) labai aktyviai dalyvavo tyrime. Apie save pranešė ir priemonių nustatymui prieštaravo trisdešimt vienas importuotojas ir platintojas.
(214)
Importuotojai ir platintojai tvirtino, kad nustačius priemones sumažės jų galimų tiekimo šaltinių skaičius. Jie tvirtino, kad nustačius priemones jie nebegalėtų tiekti plokščių šaltai valcuotų nerūdijančiojo plieno produktų iš KLR ir Taivano.
(215)
Tačiau atlikus tyrimą paaiškėjo, kad visi importuotojai ir platintojai produktą perka iš įvairių šaltinių, įskaitant Sąjungos pramonę, nagrinėjamąsias šalis ir kitas trečiąsias šalis. Todėl jie tik iš dalies priklauso nuo tiekimo iš nagrinėjamųjų šalių.
(216)
Šios šalys gali ir toliau pirkti plokščius šaltai valcuotus nerūdijančiojo plieno produktus iš Sąjungos pramonės ir kitų su šiuo tyrimu nesusijusių šalių (pvz., Indijos, Pietų Afrikos, Pietų Korėjos arba JAV), kurioms kartu tenka 11 % rinkos. Tiek Sąjungos pramonė, tiek importas iš kitų trečiųjų šalių yra patikimos alternatyvos importui iš Kinijos ir Taivano.
(217)
Todėl šiuo etapu daroma išvada, kad nustačius priemones nesusijusių importuotojų ir platintojų padėčiai gali būti padarytas tik labai nedidelis neigiamas poveikis.
6.3. Naudotojų interesai
(218)
Nemažai suinteresuotųjų šalių, įskaitant eksportuojančius gamintojus ir platintojus, išreiškė susirūpinimą dėl galimo neigiamo priemonių poveikio naudotojams. Patys naudotojai tokio klausimo neiškėlė. Iš tikrųjų šiuo atveju tyrime dalyvavo labai nedaug naudotojų. Šeši naudotojai (įskaitant keturių bendrovių grupę) išreiškė nuomonę ir tik vienas jų nesutiko su priemonių nustatymu. Kiti naudotojai ir jų asociacijos nedalyvavo arba aiškiai nepriėmė pozicijos.
(219)
Todėl preliminariai daroma išvada, kad priemonių nustatymas neprieštarauja naudotojų interesams.
6.4. Konkurencija
(220)
Sprendime dėl Outokumpu susijungimo Komisija nustatė, kad dėl siūlomo Outokumpu ir Inoxum susijungimo veikiausiai būtų sudarytos didelės kliūtys veiksmingai konkurencijai dėl nekoordinuojamo poveikio, nes plokščių šaltai valcuotų nerūdijančiojo plieno produktų Europos ekonominės erdvės (EEE) rinkoje susidarytų dominuojanti padėtis (19). Kad tokių kliūčių nesusidarytų, Komisija sutiko, kad pardavimo paketas, įskaitant AST, yra pakankama priemonė konkurencijos problemoms išspręsti (20). Iš tiesų, pagal taisomąją priemonę, kurią Komisija priėmė, rinkoje liko keturi vidutinio dydžio Sąjungos gamintojai.
(221)
Ši taisomoji priemonė jau įgyvendinta ir yra visapusiškai veiksminga. Be to, nustačius antidempingo priemones nesumažėja vidutinio dydžio Sąjungos gamintojų skaičius. Todėl šiuo etapu daroma išvada, kad nustačius priemones nesumažėja arba nepašalinamas Komisijos priimto įsipareigojimo pagal Sprendimą dėl Outokumpu susijungimo poveikis.
6.5. Išvada dėl Sąjungos interesų
(222)
Remdamasi tuo, kas išdėstyta, Komisija padarė išvadą, kad nėra jokių įtikinamų priežasčių, kad priemonių nustatymas importuojamam KLR ir Taivano kilmės nagrinėjamajam produktui šiuo tyrimo etapu neatitiktų Sąjungos interesų.
7. LAIKINOSIOS ANTIDEMPINGO PRIEMONĖS
(223)
Atsižvelgiant į Komisijos padarytas išvadas dėl dempingo, žalos, priežastinio ryšio ir Sąjungos interesų, turėtų būti nustatytos laikinosios priemonės, kad būtų apsisaugota nuo tolesnės importo dempingo kaina Sąjungos pramonei daromos žalos.
7.1. Žalos pašalinimo lygis (žalos skirtumas)
(224)
Siekdama nustatyti priemonių lygį Komisija visų pirma nustatė muito dydį, kuris būtinas siekiant pašalinti Sąjungos pramonės patirtą žalą.
(225)
Žala būtų pašalinta, jei Sąjungos pramonė galėtų padengti gamybos sąnaudas ir gauti tokį ikimokestinį pelną, kurį tokios rūšies pramonė šiame sektoriuje pagrįstai galėtų gauti įprastomis konkurencijos sąlygomis, t. y. kai nėra importo dempingo kaina, parduodama panašų produktą Sąjungos rinkoje.
(226)
Sąjungos pramonės pelningumas visą nagrinėjamąjį laikotarpį, t. y. 2010-2013 m. buvo neigiamas. 2008 ir 2009 m. didelis poveikis padarytas dėl drastiškai sumažėjusios paklausos per pasaulinę ekonomikos krizę, todėl tais metais gauto pelno negalima laikyti pelnu, kurį būtų galima gauti normaliomis konkurencijos sąlygomis. Per ankstesnį tyrimą, kaip aprašyta 134 konstatuojamojoje dalyje, preliminariai nustatyta, kad 2007 m. vykdytas dempingas, tačiau šio importo ir Sąjungos pramonės padėties materialaus ryšio nebuvo nustatyta. Tam nustatytas 8,1 % tikslinis pelnas - pelnas, kurį Sąjungos pramonė gavo 2007 m. Tai buvo paskutiniai tipiški metai, kai rinkoje vyravo įprastos konkurencijos sąlygos iki drastiško paklausos sumažėjimo 2008 ir 2009 m. Iš tiesų, rinkos dydis 2013 m. beveik pasiekė 2007 m. suvartojimo lygį.
(227)
Tuo remdamasi Komisija apskaičiavo Sąjungos pramonės panašaus produkto nežalingą kainą, iš Sąjungos pardavimo kainų atėmusi per tiriamąjį laikotarpį patirtus faktinius nuostolius ir pridėjusi pirmiau minėtą 8,1 % pelno dydį.
(228)
Tuomet, remdamasi atrinktų bendradarbiaujančių eksportuojančių nagrinėjamųjų šalių gamintojų vidutinės svertinės importo kainos, nustatytos skaičiuojant priverstinį kainų mažinimą, palyginimu su atrinktų Sąjungos gamintojų tiriamuoju laikotarpiu Sąjungos rinkoje parduoto panašaus produkto nežalinga vidutine svertine kaina, Komisija nustatė žalos pašalinimo lygį. Palyginus gautas skirtumas išreikštas vidutinės svertinės importo CIF vertės procentine dalimi.
(229)
Žalos pašalinimo lygis kitoms bendradarbiaujančioms bendrovėms ir visoms kitoms bendrovėms nustatytas taip pat kaip ir dempingo skirtumas šioms bendrovėms (žr. 57, 60, 85 ir 88 konstatuojamąsias dalis).
7.2. Laikinosios priemonės
(230)
Importuojamiems KLR ir Taivano kilmės plokštiems šaltai valcuotiems nerūdijančiojo plieno produktams pagal pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2 dalį turėtų būti nustatytos laikinosios antidempingo priemonės laikantis mažesniojo muito taisyklės. Komisija palygino žalos skirtumus ir dempingo skirtumus. Muito normos turėtų būti nustatytos pagal mažesnįjį iš dempingo ir žalos skirtumų.
(231)
Kaip minėta 4 konstatuojamojoje dalyje, Komisija Reglamentu (ES) Nr. 1331/2014 nustatė KLR ir Taivano kilmės nagrinėjamojo produkto importo registraciją atsižvelgdama į galimą antidempingo ir kompensacinių priemonių taikymą atgaline data pagal pagrindinio reglamento 10 straipsnio 4 dalį ir 2009 m. birželio 11 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 597/2009 dėl apsaugos nuo subsidijuoto importo iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių (21) (toliau - pagrindinis antisubsidijų reglamentas) 16 straipsnio 4 dalį.
(232)
Kalbant apie šį antidempingo tyrimą ir atsižvelgiant į aprašytus nustatytuosius faktus, reikėtų nutraukti importuojamų produktų registraciją, kuri pagal pagrindinio reglamento 14 straipsnio 5 dalį vykdyta dėl antidempingo tyrimo.
(233)
Dėl lygiagretaus antisubsidijų tyrimo (žr. 3 konstatuojamąją dalį), importo iš KLR registracija pagal pagrindinio antisubsidijų reglamento 24 straipsnio 5 dalį turėtų būti tęsiama.
(234)
Šiuo tyrimo etapu negalima priimti jokio sprendimo dėl galimo antidempingo priemonių taikymo atgaline data.
(235)
Remiantis tuo, kad išdėstyta, laikinosios antidempingo muito normos, išreikštos CIF kaina Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą, turėtų būti:
Šalis
Bendrovė
Dempingo skirtumas
(%)
Žalos skirtumas
(%)
Laikinasis antidempingo muitas
(%)
KLR
Baosteel Stainless Steel Co., Ltd.
34,9
25,2
25,2
Ningbo Baoxin Stainless Steel Co., Ltd.
34,9
25,2
25,2
Shanxi Taigang Stainless Steel Co., Ltd.
29,2
24,3
24,3
Tianjin TISCO & TPCO Stainless Steel Co Ltd.
29,2
24,3
24,3
Kitos bendradarbiaujančios bendrovės
30,0
24,5
24,5
Visos kitos bendrovės
34,9
25,2
25,2
Taivanas
Chia Far Industrial Factory Co., Ltd.
12,0
23,9
12,0
Tang Eng Iron Works Co., Ltd.
10,9
22,9
10,9
Yieh United Steel Corporation
10,9
22,9
10,9
Kitos bendradarbiaujančios bendrovės
10,9
22,9
10,9
Visos kitos bendrovės
12,0
23,9
12,0
(236)
Šiame reglamente nurodytos konkrečioms bendrovėms taikomos antidempingo muito normos buvo nustatytos remiantis šio tyrimo išvadomis. Todėl šios normos atitinka atliekant šį tyrimą nustatytą tų bendrovių padėtį. Šios muitų normos taikomos tik importuojamam nagrinėjamųjų šalių kilmės nagrinėjamajam produktui, kurį pagamino konkretūs nurodyti juridiniai asmenys. Importuojamam nagrinėjamajam produktui, pagamintam bet kurios kitos bendrovės, kurios konkrečiai nepaminėtos šio reglamento rezoliucinėje dalyje, įskaitant subjektus, susijusius su konkrečiai paminėtomis bendrovėmis, turėtų būti taikoma visoms kitoms bendrovėms nustatyta muito norma. Tokioms bendrovėms neturėtų būti taikomos jokios konkrečioms bendrovėms taikomos antidempingo muito normos.
(237)
Pasikeitus pavadinimui bendrovė gali prašyti taikyti šias individualias antidempingo muito normas. Prašymas turi būti teikiamas Komisijai (22). Prašyme turi būti nurodoma visa svarbi informacija, įrodanti, kad šis pakeitimas neturi įtakos bendrovės teisei naudotis jai taikoma nustatyta muito norma. Jei bendrovės pavadinimo pakeitimas neturi įtakos jos teisei naudotis taikoma nustatyta muito norma, pranešimas apie tai bus paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
(238)
Siekiant užtikrinti, kad nustatyti antidempingo muitai būtų tinkamai taikomi, visoms kitoms bendrovėms nustatyta antidempingo muito norma turėtų būti taikoma ne tik per šį tyrimą nebendradarbiavusiems eksportuojantiems gamintojams, bet ir tiems gamintojams, kurie tiriamuoju laikotarpiu į Sąjungą neeksportavo.
(239)
Nuo 2015 m. kovo 26 d. laikinuoju antidempingo muitu apsaugoma nuo importo dempingo kaina. Todėl daugiau nereikia registruoti importuojamų produktų, siekiant apsaugoti nuo importo dempingo kaina. Todėl Reglamento (ES) Nr. 1331/2014 1 straipsnio 1 dalis turi būti atitinkamai iš dalies pakeista.
8. BAIGIAMOSIOS NUOSTATOS
(240)
Siekdama gero administravimo Komisija paragins suinteresuotąsias šalis pateikti pastabų raštu ir (arba) prašyti, kad Komisija ir (arba) prekybos bylas nagrinėjantis pareigūnas jas išklausytų per nustatytą laikotarpį.
(241)
Išvados dėl laikinojo muito nustatymo yra preliminarios ir gali būti pakeistos galutiniu tyrimo etapu,
PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:
1 straipsnis
1. Importuojamiems Kinijos Liaudies Respublikos ir Taivano kilmės plokštiems valcavimo produktams iš nerūdijančiojo plieno, po šaltojo valcavimo toliau neapdorotiems, kurių KN kodai šiuo metu yra 7219 31 00, 7219 32 10, 7219 32 90, 7219 33 10, 7219 33 90, 7219 34 10, 7219 34 90, 7219 35 10, 7219 35 90, 7220 20 21, 7220 20 29, 7220 20 41, 7220 20 49, 7220 20 81 ir 7220 20 89, nustatomas laikinasis antidempingo muitas.
2. Laikinojo antidempingo muito normos, taikomos 1 dalyje aprašyto produkto, kurį pagamino toliau išvardytos bendrovės, neto kainai Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą, yra tokios:
Šalis
Bendrovė
Laikinasis antidempingo muitas
(%)
Papildomas TARIC kodas
Kinijos Liaudies Respublika
Baosteel Stainless Steel Co., Ltd., Shanghai
25,2
C022
Ningbo Baoxin Stainless Steel Co., Ltd., Ningbo
25,2
C023
Shanxi Taigang Stainless Steel Co., Ltd., Taiyuan City
24,3
C024
Tianjin TISCO & TPCO Stainless Steel Co Ltd., Tianjin City
24,3
C025
Kitos I priede išvardytos bendradarbiaujančios bendrovės
24,5
Visos kitos bendrovės
25,2
C999
Taivanas
Chia Far Industrial Factory Co., Ltd., Taipei City
12,0
C030
Tang Eng Iron Works Co., Ltd., Kaohsiung City
10,9
C031
Yieh United Steel Corporation, Kaohsiung City
10,9
C032
Kitos II priede išvardytos bendradarbiaujančios bendrovės
10,9
Visos kitos bendrovės
12,0
C999
3. 1 dalyje nurodytas produktas į laisvą apyvartą Sąjungoje išleidžiamas tik tuo atveju, jeigu pateikiama laikinojo muito dydžio garantija.
4. Jeigu nenurodyta kitaip, taikomos atitinkamos galiojančios muitus reglamentuojančios nuostatos.
2 straipsnis
1. Per 25 kalendorines dienas nuo šio reglamento įsigaliojimo suinteresuotosios šalys gali:
a)
prašyti, kad būtų atskleisti pagrindiniai faktai ir aplinkybės, kuriais remiantis buvo priimtas šis reglamentas;
b)
teikti pastabas raštu Komisijai ir
c)
prašyti, kad Komisija ir (arba) prekybos bylas nagrinėjantis pareigūnas jas išklausytų.
2. Per 25 kalendorines dienas nuo šio reglamento įsigaliojimo Reglamento (EB) Nr. 1225/2009 21 straipsnio 4 dalyje nurodytos šalys gali pateikti pastabų dėl laikinųjų priemonių taikymo.
3 straipsnis
Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 1331/2014 1 straipsnio 1 dalis pakeičiama taip:
„1. Remiantis Reglamento (EB) Nr. 597/2009 24 straipsnio 5 dalimi muitinėms nurodoma imtis reikiamų veiksmų, kad būtų registruojami į Sąjungą importuojami Kinijos Liaudies Respublikos kilmės plokšti valcavimo produktai iš nerūdijančiojo plieno, po šaltojo valcavimo toliau neapdoroti, kurių KN kodai šiuo metu yra 7219 31 00, 7219 32 10, 7219 32 90, 7219 33 10, 7219 33 90, 7219 34 10, 7219 34 90, 7219 35 10, 7219 35 90, 7220 20 21, 7220 20 29, 7220 20 41, 7220 20 49, 7220 20 81 ir 7220 20 89.“
4 straipsnis
Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
1 straipsnis taikomas šešis mėnesius.
Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
Priimta Briuselyje 2015 m. kovo 24 d.