РЕШЕНИЕ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ НА КОМИСИЯТА
от 16 май 2014 година
за предоставяне на поисканата от Нидерландия дерогация в съответствие с Директива 91/676/ЕИО на Съвета за опазване на водите от замърсяване с нитрати от селскостопански източници
(нотифицирано под номер С(2014) 3103)
(само текстът на нидерландски език е автентичен)
(2014/291/ЕС)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Директива 91/676/ЕИО на Съвета от 12 декември 1991 г. за опазване на водите от замърсяване с нитрати от селскостопански източници (1), и по-специално точка 2, трета алинея от приложение III към нея,
като има предвид, че:
(1)
Ако количеството оборски тор, което дадена държава членка възнамерява да използва на хектар годишно, е различно от определеното в точка 2, втора алинея, първо изречение от приложение III към Директива 91/676/ЕИО и в буква а) от същата алинея, това количество трябва да бъде определено така, че да не възпрепятства осъществяването на целите, посочени в член 1 от същата директива, и да бъде обосновано посредством обективни критерии, като например в настоящия случай, дълги вегетационни периоди и култури с висока степен на усвояване на азот.
(2)
На 8 декември 2005 г. Комисията прие Решение 2005/880/ЕО (2), с което разреши прилагането при определени условия на оборски тор от тревопасен добитък до 250 kg азот на хектар годишно в стопанства, в които най-малко 70 % от територията е заета от пасища.
(3)
На 5 февруари 2010 г. Комисията прие Решение 2010/65/ЕС (3), с което се изменя Решение 2005/880/ЕО и се удължава срокът на действие на дерогацията до 31 декември 2013 г.
(4)
Предоставената с него дерогация засяга 21 752 стопанства през 2012 г., които обхващат 46 % от общата нетна земеделска площ.
(5)
На 22 януари 2014 г. Нидерландия подаде до Комисията искане за подновяване на дерогацията съгласно точка 2, трета алинея от приложение III към Директива 91/676/ЕИО.
(6)
В съответствие с член 3, параграф 5 от Директива 91/676/ЕИО Нидерландия прилага програма за действие на цялата си територия.
(7)
Нормативните актове на Нидерландия, с които се прилага Директива 91/676/ЕИО, включват стандарти за торенето както по отношение на азота, така и на фосфатите.
(8)
Предоставените от Нидерландия данни за периода 2008-2011 г. сочат увеличение на броя на свинете със 7 %, а на домашните птици - с 8 % спрямо периода 2004-2007 г. Броят на едрия рогат добитък, овцете и козите се е запазил непроменен. Компетентните органи в Нидерландия са определили ограничения за броя на свинете и домашните птици, обвързани с поетия ангажимент, че производството на оборски тор, изразено както чрез азотното съдържание, така и чрез фосфорното, няма да нарасне над нивото от 2002 г. Освен това от януари 2015 г. компетентните органи в Нидерландия следва да предприемат необходимите мерки, така че да се преработва целесъобразен дял от излишъка от оборски тор от млечния сектор. Посочените мерки са необходими, за да се гарантира, че прилагането на действащата в момента дерогация няма да доведе до допълнителна интензификация.
(9)
През периода 2008-2011 г. са използвани 344 хиляди тона азот от оборски тор, като се отбелязва лек спад в сравнение с периода 2004-2007 г. Използването на химически азотни торове през периода 2008-2011 г. е намаляло с около 18 % в сравнение с периода 2004-2007 г. През периода 2008-2011 г. излишъкът от фосфор възлиза на 16 хиляди тона, като се отбелязва спад от 51 % в сравнение с периода 2004-2007 г.
(10)
Климатът в Нидерландия се характеризира с равномерно разпределение на валежите през цялата година и с относително тесни годишни температурни разлики, което позволява дълъг вегетационен период на тревата - 250 дни годишно.
(11)
Информацията, която органите на Нидерландия са предоставили в контекста на предоставената с Решение 2010/65/ЕС дерогация, сочи, че дерогацията не е довела до влошаване на качеството на водите. Докладът на Комисията до Съвета и Европейския парламент относно прилагането на Директива 91/676/ЕИО за опазване на водите от замърсяване с нитрати от селскостопански източници, основан на докладите на държавите членки за периода 2008-2011 г., показва, че в Нидерландия по отношение на подземните води около 88 % от мониторинговите станции имат средна концентрация на нитрати под 50 mg/l, а в 79 % от мониторинговите станции средната концентрация на нитрати е под 25 mg/l. Данните от мониторинга сочат тенденция на спад в концентрацията на нитратите в подземните води в сравнение с предишния период на докладване (2004-2007 г.). По отношение на повърхностните води 98 % от мониторинговите станции имат средна концентрация на нитрати под 50 mg/l, а в над 92 % от мониторинговите станции средната концентрация на нитрати е под 25 mg/l. Повечето пунктове за мониторинг на повърхностните води показват непроменена или намаляваща тенденция при концентрацията на нитрати. Годишният излишък от азот и фосфор в почвите бе намален основно чрез намаляване на влагането на оборски и минерални торове поради непрекъснатото намаляване на стандартите за прилагане на азот и фосфор, заложени в програмите за действие на Нидерландия. През отчетния период 2008-2011 г. всички пресни и преходни води са класифицирани като еутрофицирани или хипертрофицирани.
(12)
След като разгледа искането, подадено от Нидерландия на 22 януари 2014 г., и взе предвид програмата за действие, информацията относно качеството на водите и опита, натрупан от предоставената с Решение 2010/65/ЕС дерогация, както и от дерогациите, действащи в други държави членки, Комисията смята, че условията за предоставяне на дерогация трябва да бъдат променени. Съответно Комисията смята, че в стопанства с най-малко 80 % пасища, разположени върху южни и централни песъчливи почви и върху льосови почви, както е посочено в програмата за действие, може да се разреши използването на оборски тор от тревопасен добитък, съответстващо на 230 kg азот на хектар годишно. Количеството 250 kg азот на хектар годишно може да бъде разрешено само в стопанства с най-малко 80 % пасища, разположени върху други видове почви. Комисията смята, че това няма да възпрепятства постигането на целите на Директива 91/676/ЕИО, при положение че се спазват някои строги условия.
(13)
Тези условия включват въвеждане на схеми за наторяване за всяка отделна ферма, документирането на практиките на торене в отчети за наторяването, периодични анализи на почвата, зелена покривка през зимата след отглеждането на царевица, специални разпоредби за разораването на тревните площи, ненаторяване преди разораването на тревните площи, коригиране на торенето с цел отчитане на приноса на бобовите култури, неприлагане на фосфати от изкуствени торове и засилен контрол. С тези условия се цели осигуряването на наторяване в зависимост от нуждите на насажденията и намаляване и предотвратяване на загубите на азот и фосфор във водите.
(14)
Предоставената от Нидерландия информация сочи, че количеството оборски тор от тревопасен добитък, съответстващо на 230 kg азот на хектар годишно в стопанства с най-малко 80 % пасища, разположени върху южни и централни песъчливи почви и върху льосови почви, както е посочено в програмата за действие, и на 250 kg азот на хектар годишно в стопанства с най-малко 80 % пасища, разположени върху други видове почви, е обосновано посредством обективни критерии като нетно количество валежи, дълъг вегетационен период и високи добиви на трева с висока степен на усвояване на азот.
(15)
Мерките, предвидени в настоящото решение, са в съответствие със становището на Комитета по нитратите, създаден по силата на член 9 от Директива 91/676/ЕИО.
(16)
С Директива 2000/60/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 23 октомври 2000 г. за установяване на рамка за действията на Общността в областта на политиката за водите (4) се предвижда всеобхватен трансграничен подход по отношение на опазването на водите, организиран около районите на речните басейни, чиято цел е до 2015 г. да се постигне добро състояние на европейските водни обекти. Намаляването на количеството на хранителните вещества е неразделна част от тази цел. Предоставянето на дерогация съгласно настоящото решение не засяга разпоредбите на Директива 2000/60/ЕО и не изключва възможността да са необходими допълнителни мерки, за да се спазят произтичащите от нея задължения.
(17)
С Директива 2007/2/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 14 март 2007 г. за създаване на инфраструктура за пространствена информация в Европейската общност (INSPIRE) (5) се определят общите правила за създаването на Инфраструктура за пространствена информация в Европейската общност за целите на общностните политики в областта на околната среда и политиките или дейностите, които могат да окажат влияние върху околната среда. Когато е приложимо, пространствената информация, събрана в контекста на посочената дерогация, следва да отговаря на разпоредбите, предвидени в директивата. С цел да се намали административната тежест и да се подобри съгласуваността на данните, когато събира данните, необходими съгласно настоящата дерогация, Нидерландия следва да използва по целесъобразност информацията, генерирана в рамките на интегрираната система за администриране и контрол, създадена в съответствие с дял V, глава II от Регламент (ЕС) № 1306/2013 на Европейския парламент и на Съвета от 17 декември 2013 г. относно финансирането, управлението и мониторинга на общата селскостопанска политика и за отмяна на регламенти (ЕИО) № 352/78, (ЕО) № 165/94, (ЕО) № 2799/98, (ЕО) № 814/2000, (ЕО) № 1290/2005 и (ЕО) № 485/2008 на Съвета (6),
ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
Член 1
Дерогацията, поискана от Нидерландия с писмо от 22 януари 2014 г. с цел да се разреши ежегодното прилагане върху почвата на по-голямо количество оборски тор от тревопасен добитък от предвиденото в приложение III, точка 2, буква а) от Директива 91/676/ЕИО, се предоставя при условията, определени в настоящото решение.
Член 2
Определения
За целите на настоящото решение:
1.
„пасищно стопанство“ означава всяко стопанство, в което поне 80 % от площта за наторяване е затревена;
2.
„тревопасен добитък“ означава едър рогат добитък (с изключение на малки телета), овце, кози и коне, магарета, елени и водни биволи;
3.
„селскостопанска земя“ означава теренът, който стопанинът притежава, наел е под аренда или управлява съгласно писмен индивидуален договор и за чието управление носи пряка отговорност.
4.
„трева“ означава постоянно пасище или временно пасище на по-малко от пет години.
Член 3
Обхват
Настоящото решение се прилага на индивидуална основа към пасищните стопанства при условията, определени в членове 4, 5 и 6.
Член 4
Годишно заявление и поемане на ангажимент
1. Всяка година стопаните, които искат да се ползват от дерогация по силата на настоящото решение, подават заявление до компетентните органи.
2. Заедно с годишното заявление, посочено в параграф 1, те писмено се ангажират да спазват условията по членове 5 и 6.
Член 5
Торене с оборски тор и други торове
1. Количеството оборски тор от тревопасни животни, с което почвата в пасищните стопанства се наторява ежегодно, включително от самите животни, не надвишава количеството оборски тор, съдържащо 230 kg азот на хектар годишно в стопанства с най-малко 80 % пасища, разположени върху песъчливи почви в южни и централни части и върху льосови почви, както е посочено в програмата за действие, и 250 kg азот на хектар годишно в стопанства с най-малко 80 % пасища, разположени върху други видове почви, при положение че се спазват условията, предвидени в параграфи 2-9.
2. Общите вложени количества азот и фосфати съответстват на потребностите от хранителни вещества на културите и на доставеното количество от почвата. Общите вложени количества азот и фосфати не надвишават стандартите за максимално прилагане, определени в програмата за действие.
3. Използването на фосфати от химични торове не е разрешено в стопанства, които се ползват от дерогацията съгласно настоящото решение.
4. За всяка селскостопанска земя се води план за наторяване, в който се описва сеитбооборотът на селскостопанската земя и планираното прилагане на оборски тор и други азотни и фосфатни торове. Този план се изготвя в стопанството за всяка календарна година, като през първата година срокът е най-късно до месец юни, а през следващите - месец февруари.
5. Планът за наторяване съдържа следното:
а)
броя на животните, описание на помещенията за животните и системата за съхранение на тора, включително обема на наличните съоръжения за съхранение на оборски тор;
б)
изчисление на произвежданите в стопанството азот (без загубите в помещенията за животните и при складирането на тора) и фосфор от оборски тор;
в)
плана за сеитбооборота, в който трябва да се посочи площта на парцелите с трева и на парцелите с други насаждения, включително скица, показваща местоположението на отделните парцели;
г)
очакваните потребности на културите от азот и фосфор;
д)
количеството и вида на оборския тор, доставен на изпълнители по договори, който не е използван върху селскостопанската земя;
е)
количеството на внесения оборски тор, използван върху селскостопанската земя;
ж)
изчисление на приноса от минерализация на органични вещества, бобови растения и атмосферни утайки и количество азот, налично в почвата към момента, в който дадената култура започва да го използва в значителна степен;
з)
прилагане на азот и фосфор от оборски тор за всяко поле (парцели от стопанството с еднотипни култури и еднотипна почва);
и)
прилагане на азот чрез химически и други видове торове върху всеки парцел;
й)
изчисления с цел оценяване на съответствието със стандартите за прилагане на азот и фосфор.
Плановете се преработват най-късно до седем дни след настъпването на някаква промяна в селскостопанските практики, за да се осигури съответствие между тях и действителните селскостопански практики.
6. За всяка селскостопанска земя се води отчет за наторяването. Отчетите се предават на компетентните органи за всяка календарна година.
7. В отчета за наторяването се посочва следното:
а)
площта на насажденията;
б)
броя и вида на добитъка;
в)
производството на оборски тор на животно;
г)
внесеното от стопанството количество торове;
д)
изнесеното от стопанството количество оборски тор, както и съответният получател;
8. За всяко пасищно стопанство, което се ползва от индивидуална дерогация, стопанинът приема, че заявлението и отчетът за наторяването могат да бъдат обект на проверка.
9. Във всяко стопанство, което се ползва от индивидуална дерогация, се извършват периодични анализи на съдържанието на азот и фосфор в почвата поне веднъж на всеки четири години за всяка хомогенна площ от стопанството, като се отчитат сеитбооборотът и почвените характеристики.
Анализът на съдържанието на азот по отношение на минералния азот и на параметрите за оценяване на приноса на азот от минерализация на органични вещества се извършва за всяка хомогенна площ от стопанството след разораване на пасищата.
По отношение на анализа, посочен в първа и втора алинея, се изисква минимум един анализ на пет хектара земя.
10. Оборски тор не се разпръсква през есента преди култивирането на тревата.
Член 6
Растителна покривка на почвата
1. Стопаните, които се ползват от дерогация съгласно настоящото решение, затревяват 80 % или повече от площта за наторяване в своите стопанства.
2. Освен това стопаните, които се ползват от дерогация съгласно настоящото решение, изпълняват следните мерки:
а)
върху песъчливи и льосови почви тревата или другите култури, които осигуряват покривка на почвата през зимата, се засаждат след царевицата, за да се намали потенциала за проникване в почвата;
б)
междинните култури не се орат преди 1 февруари, за да се осигури постоянна растителна покривка на обработваемата площ с цел възстановяване на есенните подпочвени загуби на нитрати и ограничаване на зимните загуби;
в)
тревата върху песъчливи и льосови почви се оре само през пролетта;
г)
след разораването на тревата върху всички видове почва незабавно се засажда култура с високо потребление на азот, а наторяването се извършва въз основа на анализ на почвеното съдържание по отношение на минералния азот и други параметри, които дават ориентир за оценка на освобождаването на азот от минерализация на органични вещества в почвата; както и
д)
ако сеитбооборотът включва бобови или други растения, които усвояват атмосферния азот, наторяването се намалява съобразно това обстоятелство.
3. Чрез дерогация от буква в) разораването на тревата се разрешава през есента с цел засаждане на цветни луковици.
Член 7
Мерки във връзка с производството на оборски тор
Националните органи в Нидерландия предприемат необходимите мерки, така че производството на оборски тор в национален мащаб, изразено както чрез азотното съдържание, така и чрез фосфорното, да не нарасне над нивата от 2002 г. За целта действието на правата за производство на тор от свине и домашни птици остава в сила за срока на дерогацията съгласно настоящото решение.
Освен това компетентните органи в Нидерландия предприемат необходимите мерки, така че от януари 2015 г. да се преработва целесъобразен дял от излишъка от оборски тор от млечния сектор.
Член 8
Мониторинг
1. Във всяка община компетентният орган изготвя и актуализира ежегодно карти с процента на пасищните стопанства, на добитъка и на земеделската земя, обхванати от индивидуална дерогация.
2. На местата за мониторинг, за които е дадена дерогация, се изгражда и поддържа мрежа за мониторинг за вземане на проби от почвените води, потоците и плитките подземни води.
3. Мрежата за мониторинг, която съответства на поне 300 стопанства, на които са дадени индивидуални дерогации, е представителна за всеки вид почва (глинеста, торфена, песъчлива и песъчливо-льосова), практиките за наторяване и сеитбооборота. Съставът на мрежата за мониторинг не може да се променя през целия период на прилагане на настоящото решение.
4. От проучванията и постоянните анализи за съдържанието на хранителни вещества се събира информация за местното земеползване, за сеитбооборота и за селскостопанските практики в стопанствата, които се ползват от индивидуална дерогация. Тази информация може да се използва за изчисляване по зададен модел на степента на проникване на нитрати в почвата и загубите на фосфор от площите, върху които се прилагат до 230 kg или 250 kg азот на хектар годишно от оборски тор от тревопасен добитък.
5. Чрез мрежата за мониторинг, която включва плитките подземни води, почвените води, дренажните води и потоците в стопанствата, които спадат към мрежата за мониторинг, се осигурява информация за концентрацията на нитрати и фосфор във водите, които напускат зоната на кореновите системи и навлизат в системата на подземните и повърхностните води.
6. Засиленият мониторинг на водите е насочен към селскостопанските водосборове в песъчливи почви.
Член 9
Проверки
1. Компетентният национален орган извършва административни проверки по отношение на всички стопанства, които се ползват от индивидуална дерогация, с цел оценка на съответствието с максималното количество от 230 kg или 250 kg азот на хектар годишно от оборски тор от тревопасни животни в стопанства с най-малко 80 % пасища, както и със стандартите за общото количество прилаган азот и фосфати и с условията за земеползване. Когато при извършената от националните органи проверка бъде установено, че условията, предвидени в членове 5 и 6, не са изпълнени, заявителят се уведомява за това. В такъв случай заявлението се счита за отхвърлено.
2. В зависимост от риска се изготвя програма на инспекциите, които следва да бъдат извършвани с подходяща честота, като се вземат предвид резултатите от проверките от предходните години и резултатите от общите проверки на случаен принцип на законодателството за прилагане на Директива 91/676/ЕИО, както и всякаква информация, която може да сочи несъответствие.
Административните проверки са насочени към най-малко 5 % от стопанствата, които се ползват от индивидуална дерогация по отношение на земеползването, броя на добитъка и производството на оборски тор.
В най-малко 7 % от стопанствата, които се ползват от индивидуална дерогация съгласно настоящото решение, се извършват инспекции на място по отношение на условията, определени в членове 5 и 6 от настоящото решение.
3. На компетентните органи се предоставят необходимите правомощия и средства за проверка на спазването на дерогацията, предоставена съгласно настоящото решение.
Член 10
Докладване
1. Всяка година най-късно до месец март компетентните органи представят на Комисията доклад, съдържащ следната информация:
а)
данни за наторяването във всички стопанства, които се ползват от индивидуална дерогация, в т.ч. информация за добивите и за видовете почва;
б)
тенденции в броя на животните за всяка категория добитък в Нидерландия и в стопанствата, които се ползват от дерогация;
в)
тенденции в производството на оборски тор в национален мащаб от гледна точка на азота и фосфатите в оборския тор;
г)
обобщение на резултатите от проверките, свързани с коефициентите на отделяне за оборски тор от свине и домашни птици на национално равнище;
д)
карти с процента на стопанствата, на добитъка и на земеделската земя, обхванати от индивидуални дерогации за всяка община съгласно посоченото в член 8, параграф 1;
е)
резултатите от мониторинга на водите, в т.ч. информация за тенденциите в качеството на водите за подземните и повърхностните води, както и въздействието на дерогацията върху тяхното качество;
ж)
информация за концентрацията на нитрати и фосфор във водите, които напускат зоната на кореновите системи и навлизат в системата на подземните и повърхностните води съгласно посоченото в член 8, параграф 5, и резултатите от засиления мониторинг на водите в селскостопанските водосборове в песъчливи почви съгласно посоченото в член 8, параграф 6;
з)
резултатите от проучванията на местното земеползване, сеитбооборота и селскостопанските практики и резултатите от изчисленията по зададен модел на степента на загуби на нитрати и фосфор от стопанства, които се ползват от индивидуална дерогация, съгласно посоченото в член 8, параграф 4;
и)
оценка на изпълнението на условията на дерогацията въз основа на проверките на равнището на стопанството, както и информация за неспазващите условията стопанства въз основа на резултатите от административните проверки и инспекциите на място, посочени в член 9.
2. Когато е приложимо, пространствените данни, включени в доклада, отговарят на разпоредбите на Директива 2007/2/ЕО. Когато е целесъобразно, при събирането на необходимите данни Нидерландия използва информацията, генерирана в рамките на интегрираната система за администриране и контрол, създадена в съответствие с дял V, глава II от Регламент (ЕС) № 1306/2013.
Член 11
Прилагане
Срокът на действие на настоящото решение изтича на 31 декември 2017 г.
Член 12
Адресат на настоящото решение е Кралство Нидерландия.
Съставено в Брюксел на 16 май 2014 година.
KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO SPRENDIMAS
2014 m. gegužės 16 d.
kuriuo pagal Tarybos direktyvą 91/676/EEB dėl vandenų apsaugos nuo taršos nitratais iš žemės ūkio šaltinių Nyderlandų prašymu jiems suteikiamas leidimas taikyti nukrypti leidžiančią nuostatą
(pranešta dokumentu Nr. C(2014) 3103)
(Tekstas autentiškas tik olandų kalba)
(2014/291/ES)
EUROPOS KOMISIJA,
atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
atsižvelgdama į 1991 m. gruodžio 12 d. Tarybos direktyvą 91/676/EEB dėl vandenų apsaugos nuo taršos nitratais iš žemės ūkio šaltinių (1), ypač į jos III priedo 2 dalies trečią pastraipą,
kadangi:
(1)
jei valstybė narė numato vienam hektarui per metus panaudoti kitokį mėšlo kiekį nei nurodyta Direktyvos 91/676/EEB III priedo 2 dalies antros pastraipos pirmajame sakinyje ir a punkte, šis kiekis turi būti nustatytas toks, kad netrukdytų siekti minėtos direktyvos 1 straipsnyje nustatytų tikslų, ir pagrįstas objektyviais kriterijais, pavyzdžiui, šiuo atveju, ilgu vegetacijos laikotarpiu ir daug azoto įsisavinančiais pasėliais;
(2)
2005 m. gruodžio 8 d. Komisija priėmė Sprendimą 2005/880/EB (2), kuriuo leido ūkiuose, kurių bent 70 % sudaro ganyklos, tam tikromis sąlygomis naudoti tokį ganomų gyvulių mėšlo kiekį, iš kurio į vieną hektarą per metus patektų ne daugiau kaip 250 kg azoto;
(3)
2010 m. vasario 5 d. Komisija priėmė Sprendimą 2010/65/ES (3), kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas 2005/880/EB ir iki 2013 m. gruodžio 31 d. pratęsiamas nukrypti leidžiančios nuostatos taikymas;
(4)
leidimas taikyti nukrypti leidžiančią nuostatą 2012 m. buvo suteiktas 21 752 ūkiams, o tai atitinka 46 % visos žemės ūkio paskirties žemės;
(5)
2014 m. sausio 22 d. Nyderlandai pateikė Komisijai prašymą atnaujinti nukrypti leidžiančios nuostatos taikymą remiantis Direktyvos 91/676/EEB III priedo 2 skyriaus trečia pastraipa;
(6)
pagal Direktyvos 91/676/EEB 3 straipsnio 5 dalį Nyderlandai veiksmų programą taiko visoje šalies teritorijoje;
(7)
Į Nyderlanduose priimtus teisės aktus, kuriais įgyvendinama Direktyva 91/676/EEB, įtraukti tiek azoto, tiek fosfatų naudojimo standartai;
(8)
Nyderlandų pateiktų 2008-2011 m. laikotarpio ataskaitų duomenys rodė, kad kiaulių skaičius padidėjo 7 %, o naminių paukščių - 8 % palyginti su 2004-2007 m. laikotarpiu. Galvijų, avių ir ožkų skaičius liko toks pat. Kompetentingos Nyderlandų institucijos nustatė kiaulių ir naminių paukščių skaičiaus apribojimus kartu su įsipareigojimu, kad gaminant mėšlą azoto ir fosforo kiekis neviršys 2002 m. lygio. Be to, kompetentingos Nyderlandų institucijos užtikrina, kad nuo 2015 m. sausio mėn. bus perdirbama atitinkama iš pieno sektoriaus gauto mėšlo pertekliaus dalis. Šios priemonės būtinos siekiant užtikrinti, kad dėl dabar taikomos nukrypti leidžiančios nuostatos nebūtų imta tręšti intensyviau;
(9)
2008-2011 m. laikotarpiu panaudota 344 tūkstančiai tonų gyvulių mėšle esančio azoto - šiek tiek mažiau palyginti su 2004-2007 m. Azoto cheminių trąšų naudojimas 2008-2011 m. laikotarpiu sumažėjo maždaug 18 % palyginti su 2004-2007 m. Fosforo perteklius 2008-2011 m. laikotarpiu sudarė 16 tūkstančių tonų ir, palyginti su 2004-2007 m., sumažėjo 51 %;
(10)
Nyderlandų klimatas, kuriam būdingas tolygus metinių kritulių pasiskirstymas per visus metus ir palyginti maži metinės temperatūros svyravimai, yra palankus ilgam žolės vegetacijos sezonui (250 dienų per metus);
(11)
Nyderlandų valdžios institucijų pateikta informacija, atsižvelgiant į Sprendimu 2010/65/ES suteiktą leidimą taikyti nukrypti leidžiančią nuostatą, rodo, kad dėl šios nukrypti leidžiančios nuostatos vandens kokybė nepablogėjo. Valstybių narių 2008-2011 m. laikotarpio ataskaitomis paremta Komisijos ataskaita Tarybai ir Europos Parlamentui dėl Direktyvos 91/676/EEB dėl vandenų apsaugos nuo taršos nitratais iš žemės ūkio šaltinių įgyvendinimo, rodo, kad maždaug 88 % Nyderlandų požeminio vandens stebėsenos stočių vidutinė nitratų koncentracija yra mažesnė kaip 50 mg/l, o 79 % stebėsenos stočių - mažesnė kaip 25 mg/l. Stebėsenos duomenys rodo, kad nitratų koncentracija požeminiame vandenyje mažėja palyginti su ankstesniu ataskaitiniu laikotarpiu (2004-2007). 98 % paviršinio vandens stebėsenos stočių vidutinė nitratų koncentracija yra mažesnė kaip 50 mg/l, o 92 % stebėsenos stočių - mažesnė kaip 25 mg/l. Daugumoje paviršinio vandens stebėsenos vietų matyti, kad nitratų koncentracija yra pastovi arba mažėja. Metinis azoto ir fosforo perteklius dirvožemyje sumažėjo daugiausia dėl to, kad nuolat mažinant azoto ir fosforo naudojimo normas Nyderlandų veiksmų programose, sunaudojami mažesni mėšlo ir mineralinių trąšų kiekiai. 2008-2011 ataskaitiniu laikotarpiu visi gėlieji ir tarpiniai vandenys buvo klasifikuojami kaip eutrofiniai arba hipertrofiniai;
(12)
Komisijos nuomone, leidimo taikyti nukrypti leidžiančią nuostatą suteikimo sąlygos turi būti pakeistos remiantis 2014 m. sausio 22 d. pateikto Nyderlandų prašymo nagrinėjimu ir veiksmų programos svarstymu, informacija apie vandens kokybę ir patirtimi, įgyta po to, kai Sprendimu 2010/65/ES buvo suteiktas leidimas taikyti nukrypti leidžiančią nuostatą, bei kitų valstybių narių patirtimi taikant nukrypti leidžiančias nuostatas. Todėl, Komisijos nuomone, ganomų gyvulių mėšlo kiekis, atitinkantis 230 kg azoto vienam hektarui per metus, gali būti leidžiamas ūkiuose, kurių bent 80 % sudaro ganyklos smėlingose ir lioso dirvose pietų ir centrinėje dalyje, kaip apibrėžta veiksmų programoje, o 250 kg azoto vienam hektarui per metus gali būti leidžiama tik ūkiuose, kurių bent 80 % sudaro ganyklos kitose dirvose. Komisijos nuomone, tai netrukdys siekti Direktyvoje 91/676/EEB nurodytų tikslų, jeigu bus laikomasi tam tikrų griežtų sąlygų;
(13)
šios sąlygos - tai tręšimo planų sudarymas kiekvienam ūkiui, trąšų naudojimo registravimas tręšimo registracijos knygose, reguliari dirvožemio analizė, žaliosios dangos išlaikymas per žiemą nuėmus kukurūzų derlių, specialios nuostatos dėl ganyklų suarimo, mėšlo nenaudojimas prieš suariant ganyklą, tręšimo reguliavimas atsižvelgiant į ankštinių augalų pasėlių dalį, fosfato iš cheminių trąšų nenaudojimas ir kontrolės sugriežtinimas. Šiomis sąlygomis siekiama užtikrinti, kad būtų tręšiama atsižvelgiant į augalų reikmes, ir mažinamas į vandenį patenkančio azoto ir fosforo kiekis bei neleidžiama jam ten patekti;
(14)
iš Nyderlandų pateiktos informacijos matyti, kad ganomų gyvulių mėšlo kiekis, atitinkantis 230 kg azoto vienam hektarui per metus ūkiuose, kurių bent 80 % sudaro ganyklos smėlingose ir lioso dirvose pietų ir centrinėje dalyje, kaip apibrėžta veiksmų programoje, ir 250 kg azoto vienam hektarui per metus ūkiuose, kurių bent 80 % sudaro ganyklos kitose dirvose, yra pagrįstas objektyviais kriterijais - dideliu bendru kritulių kiekiu, ilgu vegetacijos laikotarpiu ir dideliu kiekiu žolės, įsisavinančios daug azoto;
(15)
šiame sprendime numatytos priemonės atitinka Direktyvos 91/676/EEB 9 straipsniu įkurto Nitratų komiteto nuomonę;
(16)
2000 m. spalio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2000/60/EB, kuria nustatomi Bendrijos veiksmų vandens politikos srityje pagrindai (4), numatytas visapusiškas tarpvalstybinis vandens apsaugos metodas, sudarytas pagal upių baseinų rajonus (UBR), kurio tikslas - iki 2015 m. pasiekti gerą Europos vandens telkinių būklę. Maisto medžiagų mažinimas yra neatskiriama to tikslo dalis. Šiuo sprendimu leidžiant taikyti nukrypti leidžiančią nuostatą nepažeidžiamos Direktyvos 2000/60/EB nuostatos ir neatmetama galimybė, kad gali prireikti papildomų priemonių siekiant įvykdyti su ja susijusius įpareigojimus;
(17)
2007 m. kovo 14 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2007/2/EB, sukuriančia Europos bendrijos erdvinės informacijos infrastruktūrą (INSPIRE) (5), nustatomos bendrosios taisyklės, kuriomis siekiama sukurti Europos bendrijos erdvinės informacijos infrastruktūrą, skirtą Bendrijos aplinkos politikai ir kitoms politikos kryptims ar veiklai, galinčiai turėti įtakos aplinkai. Jei taikytina, erdvinė informacija, surinkta taikant šią nukrypti leidžiančią nuostatą, turėtų atitikti toje direktyvoje nustatytas nuostatas. Siekiant sumažinti administracinę naštą ir pagerinti duomenų nuoseklumą, Nyderlandai, rinkdami reikiamus duomenis pagal šią nukrypti leidžiančią nuostatą, turėtų prireikus naudotis informacija, gauta iš integruotos administravimo ir kontrolės sistemos, sukurtos pagal 2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1306/2013 dėl bendros žemės ūkio politikos finansavimo, valdymo ir stebėsenos, kuriuo panaikinami Tarybos reglamentai (EEB) Nr. 352/78, (EB) Nr. 165/94, (EB) Nr. 2799/98, (EB) Nr. 814/2000, (EB) Nr. 1290/2005 ir (EB) Nr. 485/2008 (6), V antraštinės dalies II skyrių,
PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
1 straipsnis
Remiantis 2014 m. sausio 22 d. raštu Komisijai pateiktu Nyderlandų prašymu leisti nustatyti didesnį ganomų gyvulių mėšlo, kasmet naudojamo žemei tręšti, kiekį nei nurodyta Direktyvos 91/676/EEB III priedo 2 dalies a punkte, jiems suteikiamas leidimas taikyti nukrypti leidžiančią nuostatą, laikantis šiame sprendime nustatytų sąlygų.
2 straipsnis
Apibrėžtys
Šiame sprendime vartojamų terminų apibrėžtys:
1. ganyklinis ūkis - bet koks ūkis, kurio ne mažiau kaip 80 % ploto, tinkamo tręšti mėšlu, sudaro ganyklos;
2. ganomi gyvuliai - galvijai (išskyrus veršelius), avys, ožkos ir arkliai, asilai, elniai ir buivolai;
3. žemės ūkio naudmenos - plotas, kurį ūkininkas valdo, nuomoja ar tvarko pagal kita individualią rašytinę sutartį, suteikiančią ūkininkui tiesioginę atsakomybę už tvarkymą;
4. ganykla - nuolatinė ganykla arba laikina ganykla, kurioje žolė auga mažiau kaip penkerius metus.
3 straipsnis
Taikymo sritis
Šis sprendimas taikomas pavieniams ganykliniams ūkiams, kuriems taikomos 4, 5 ir 6 straipsniuose nustatytos sąlygos.
4 straipsnis
Kasmetinė paraiška ir įsipareigojimas
1. Ūkininkai, norintys pasinaudoti šiame sprendime numatyta nukrypti leidžiančia nuostata, kompetentingoms institucijoms kasmet teikia paraišką.
2. Teikdami 1 dalyje nurodytą kasmetinę paraišką, jie raštu įsipareigoja vykdyti 5 ir 6 straipsniuose nustatytas sąlygas.
5 straipsnis
Mėšlo ir kitų trąšų naudojimas
1. Laikantis šio straipsnio 2-9 dalyse nustatytų sąlygų, ganomų gyvulių mėšlo kiekis, kuris kiekvienais metais naudojamas žemei tręšti ganykliniuose ūkiuose, įskaitant pačių gyvulių paliekamą mėšlą, neviršija mėšlo kiekio, iš kurio į vieną hektarą per metus patenka 230 kg azoto ūkiuose, kurių bent 80 % sudaro ganyklos smėlingose ir lioso dirvose pietų ir centrinėje dalyje, kaip apibrėžta veiksmų programoje, ir - 250 kg azoto į vieną hektarą per metus ūkiuose, kurių bent 80 % sudaro ganyklos kitose dirvose.
2. Bendras į dirvožemį patenkančio azoto ir fosfatų kiekis atitinka konkretaus pasėlio maisto medžiagų poreikį, įskaitant gaunamas iš dirvožemio. Bendras į dirvožemį patenkančio azoto ir fosfatų kiekis neviršija veiksmų programoje nustatytų didžiausių taikomų normų.
3. Ūkiuose, kuriems taikoma nukrypti leidžianti nuostata pagal šį sprendimą, neleidžiama naudoti fosfatų iš cheminių trąšų.
4. Kiekviename ūkyje sudaromas tręšimo planas, kuriame apibūdinama žemės ūkio naudmenų sėjomaina ir planuojamas mėšlo bei kitų azoto ir fosfatinių trąšų naudojimas. Šis planas ūkyje sudaromas kiekvienais kalendoriniais metais ne vėliau kaip iki birželio mėn. pirmaisiais metais ir vasario mėn. vėlesniais metais.
5. Tręšimo plane nurodoma:
a)
gyvulių skaičius, laikymo ir saugojimo sistemos apibūdinimas, taip pat mėšlo saugyklos talpa;
b)
apskaičiuotas azoto ir fosforo kiekis ūkyje pagamintame mėšle (atmetus laikymo ir saugojimo metu patirtus nuostolius);
c)
sėjomainos planas, kuriame turi būti nurodyti atskirų laukų su žole ir laukų su kitais pasėliais plotai, įskaitant scheminį žemėlapį, kuriame nurodomas atskirų laukų išdėstymas;
d)
numatomas pasėliams reikalingas azoto ir fosforo kiekis;
e)
rangovams tiekiamo, žemės ūkio naudmenoms nenaudojamo mėšlo kiekis ir tipas;
f)
žemės ūkio naudmenoms naudojamo importuoto mėšlo kiekis;
g)
apskaičiuota azoto dalis, susidaranti mineralizacijos metu iš organinės medžiagos, ankštinių augalų ir atmosferinių iškritų, ir azoto kiekis dirvožemyje tuo metu, kai augalai ima jį pastebimai naudoti;
h)
azoto ir fosforo kiekis, patenkantis į kiekvieną lauką patręšus jį mėšlu (kai ūkio sklypai pagal pasėlius ir dirvožemio tipą yra vienarūšiai);
i)
azoto naudojimas kiekviename lauke su cheminėmis ir kitokiomis trąšomis;
j)
apskaičiavimai siekiant įvertinti atitiktį azoto ir fosforo naudojimo standartams.
Pasikeitus ūkininkavimo metodams, planai persvarstomi ne vėliau kaip per septynias dienas, siekiant užtikrinti, kad jie atitiktų iš tikrųjų taikomus ūkininkavimo metodus.
6. Tręšimo registracijos knyga vedama kiekviename ūkyje. Kiekvienais kalendoriniais metais ji pateikiama kompetentingai institucijai.
7. Tręšimo registracijos knygoje nurodoma:
a)
pasėlių plotai;
b)
gyvulių skaičius ir rūšis;
c)
vieno gyvulio pagaminamas mėšlas;
d)
ūkio importuojamų trąšų kiekis;
e)
iš ūkio išvežamo mėšlo kiekis ir jo gavėjas.
8. Kiekvieno ganyklinio ūkio, kuriam taikoma individuali nukrypti leidžianti nuostata, ūkininkas sutinka, kad jo trąšų naudojimas ir tręšimo registracijos knyga gali būti patikrinti.
9. Dirvožemio azoto ir fosforo analizė atliekama reguliariai mažiausiai kas ketverius metus kiekviename vienarūšiame ūkio, kuriam taikoma individuali nukrypti leidžianti nuostata, plote, atsižvelgiant į sėjomainą ir dirvožemio ypatybes.
Kiekviename vienarūšiame ūkio plote suarus pievas atliekama mineralinio azoto ir jo parametrų analizė siekiant įvertinti azoto, susidariusio mineralizacijos metu iš organinės medžiagos, dalį.
Penkių hektarų žemės plote reikalaujama atlikti ne mažiau kaip vieną analizę, nurodytą pirmoje ir antroje pastraipose.
10. Mėšlu netręšiama rudenį prieš žolės sėją.
6 straipsnis.
Dirvos danga
1. Ūkininkai, kuriems taikoma individuali nukrypti leidžianti nuostata pagal šį sprendimą, 80 % ar didesniame mėšlu tręšiamame savo ūkių plote augina žolę.
2. Ūkininkai, kuriems taikoma individuali nukrypti leidžianti nuostata pagal šį sprendimą, imasi šių priemonių:
a)
smėlingoje dirvoje ir lioso dirvoje po kukurūzų auginimo sėjama žolė arba kiti augalai, kad būtų išsaugota dirvožemio danga žiemą siekiant sumažinti dirvožemio išplovimo potencialą;
b)
tarpiniai pasėliai nesuariami iki vasario 1 d. siekiant užtikrinti ilgalaikę ariamo ploto augalinę dangą, kad būtų atstatyti rudeniniai podirvio nitratų nuostoliai ir apriboti žiemos nuostoliai;
c)
ganyklos smėlingoje dirvoje ir lioso dirvoje suariamos pavasarį;
d)
suarus ganyklas bet kokios rūšies dirvoje, iškart sodinami daug azoto įsisavinantys pasėliai, o dirva tręšiama remiantis dirvožemio mineralinio azoto ir kitų parametrų analize, kuri sudaro atskaitos tašką nustatant azoto, išsiskiriančio mineralizacijos metu iš dirvožemio organinės medžiagos, kiekį;
e)
jei pasėlių sėjomaina apima ankštinius ar kitus atmosferos azotą kaupiančius augalus, trąšų naudojimas atitinkamai mažinamas.
3. Nukrypstant nuo c punkto ganyklas galima suarti rudenį, jei sodinami gėlių svogūnėliai.
7 straipsnis
Mėšlo gamybai taikomos priemonės
Nacionalinės Nyderlandų institucijos užtikrina, kad gaminant mėšlą azoto ir fosforo kiekis šalies mastu neviršys 2002 m. lygio. Tai reiškia, kad gamybos teisės kiaulių ir naminių paukščių atveju išlieka šiuo sprendimu suteikto leidimo taikyti nukrypti leidžiančią nuostatą taikymo laikotarpiu.
Be to, kompetentingos Nyderlandų institucijos užtikrina, kad nuo 2015 m. sausio mėn. bus perdirbama atitinkama iš pieno sektoriaus gauto mėšlo pertekliaus dalis.
8 straipsnis
Stebėsena
1. Kompetentinga institucija sudaro ir kasmet atnaujina žemėlapius, kuriuose nurodomos kiekvienos savivaldybės ganyklinių ūkių, gyvulių skaičiaus ir žemės ūkio paskirties žemės, kuriai taikoma individuali nukrypti leidžianti nuostata, procentinės dalys.
2. Nukrypti leidžiančios nuostatos taikymo vietų priežiūrai sukuriamas ir išlaikomas stebėsenos tinklas, skirtas dirvožemio vandens, upelių ir paviršinio sluoksnio požeminio vandens mėginių surinkimui.
3. Stebėsenos tinkle, apimančiame mažiausiai 300 ūkių, kuriems taikoma individuali nukrypti leidžianti nuostata, reprezentuojami visų tipų dirvožemiai (molinga, durpinga, smėlinga, smėlinga lioso dirva), tręšimo praktika ir sėjomaina. Šio sprendimo taikymo laikotarpiu stebėsenos tinklo sudėtis nekeičiama.
4. Tyrime ir tęstinėje maisto medžiagų analizėje pateikiami duomenys apie vietinį žemės naudojimą, pasėlių sėjomainą ir ūkininkavimo metodus ūkiuose, kuriems taikoma individuali nukrypti leidžianti nuostata. Šie duomenys gali būti naudojami atliekant modeliu grindžiamą skaičiavimą, kiek nitratų išplaunama ir kiek fosforo nuteka iš laukų, kuriuose iš ganomų gyvulių mėšlo per metus patenka ne daugiau kaip 230 kg arba 250 kg azoto vienam hektarui.
5. Nitratų ir fosforo, esančių vandenyje, ištekančiame iš šaknų zonos ir patenkančiame į požeminio vandens bei paviršinio vandens sistemą, koncentracija nustatoma remiantis stebėsenos tinklui priklausančių ūkių negilaus požeminio vandens, dirvožemio vandens, drenažinio vandens ir upelių stebėjimo duomenimis.
6. Smėlingoje dirvoje esančiose žemės ūkio nuotekų surinkimo vietose vykdoma sugriežtinta vandens stebėsena.
9 straipsnis
Kontrolė
1. Kompetentinga nacionalinė institucija atlieka administracinę visų ūkių, kuriems taikoma individuali nukrypti leidžianti nuostata, kontrolę siekdama nustatyti, ar neviršijamas didžiausias 230 kg ar 250 kg azoto iš ganomų gyvulių mėšlo kiekis per metus vienam hektarui ūkiuose, kurių bent 80 % sudaro ganyklos, ir ar laikomasi bendro azoto ir fosfatų naudojimo standartų bei žemės naudojimo sąlygų. Jei nacionalinių institucijų atliktos kontrolės metu paaiškėja, kad 5 ir 6 straipsniuose numatytos sąlygos nevykdomos, apie tai informuojamas paraiškos teikėjas. Tokiu atveju paraiška laikoma atmesta.
2. Atsižvelgiant į ankstesnių metų kontrolės rezultatus, Direktyvos 91/676/EEB įgyvendinimo teisės aktų bendrosios atsitiktinės kontrolės rezultatus ir bet kokią informaciją, kuri galėtų rodyti neatitiktį, parengiama rizikos analize pagrįsta, tinkamu dažnumu atliekamų patikrinimų programa.
Administraciniai patikrinimai dėl žemės naudojimo, gyvulių skaičiaus ir mėšlo gamybos vykdomi bent 5 % ūkių, kuriems taikoma individuali nukrypti leidžianti nuostata.
Siekiant nustatyti ar laikomasi šio sprendimo 5 ir 6 straipsniuose nustatytų sąlygų, patikrinimai vietoje vykdomi bent 7 % ūkių, kuriems taikoma individuali nukrypti leidžianti nuostata pagal šį sprendimą.
3. Kompetentingoms institucijoms suteikiami įgaliojimai ir priemonės, reikalingos patikrinti, ar laikomasi pagal šį sprendimą suteikto leidimo taikyti nukrypti leidžiančią nuostatą.
10 straipsnis
Atskaitomybė
1. Kiekvienais metais iki kovo mėn. kompetentingos institucijos Komisijai teikia ataskaitą, kurioje yra ši informacija:
a)
duomenys, susiję su tręšimu visuose ūkiuose, kuriems taikoma individuali nukrypti leidžianti nuostata, įskaitant informaciją apie derlių ir dirvožemio tipus;
b)
kiekvienos kategorijos gyvulių skaičiaus tendencijos Nyderlanduose ir ūkiuose, kuriems taikoma nukrypti leidžianti nuostata;
c)
nacionalinės mėšlo gamybos tendencijos atsižvelgiant į mėšle esantį azotą ir fosfatus;
d)
kontrolės rezultatų santrauka atsižvelgiant į kiaulių ir naminių paukščių mėšlo išskyrimo koeficientą šalies mastu;
e)
pagal 8 straipsnio 1 dalį - žemėlapiai, kuriuose nurodomos kiekvienos savivaldybės ūkių, gyvulių skaičiaus ir žemės ūkio paskirties žemės, kuriai taikoma individuali nukrypti leidžianti nuostata, procentinės dalys;
f)
vandens stebėsenos rezultatai, įskaitant informaciją tiek apie požeminio ir paviršinio vandens kokybės tendencijas, tiek apie nukrypti leidžiančios nuostatos taikymo poveikį vandens kokybei;
g)
pagal 8 straipsnio 5 dalį - informacija apie nitratų ir fosforo koncentraciją vandenyje, ištekančiame iš šaknų zonos ir patenkančiame į požeminio vandens bei paviršinio vandens sistemą, ir pagal 8 straipsnio 6 dalį - rezultatai, gauti taikant sugriežtintą vandens stebėseną smėlingoje dirvoje esančiose žemės ūkio nuotekų surinkimo vietose;
h)
pagal 8 straipsnio 4 dalį - vietinio žemės naudojimo, pasėlių sėjomainos ir ūkininkavimo metodų tyrimų rezultatai bei modeliu grindžiamo skaičiavimo, kiek nitratų ir fosforo nuteka iš ūkių, kuriems taikoma individuali nukrypti leidžianti nuostata, rezultatai;
i)
nukrypti leidžiančios nuostatos sąlygų laikymosi vertinimas, grindžiamas ūkio kontrole ir informacija apie sąlygų neatitinkančius ūkius, remiantis 9 straipsnyje nurodytos administracinės kontrolės ir patikrinimų vietoje rezultatais.
2. Ataskaitoje pateikiami erdviniai duomenys, jei taikytina, atitinka Direktyvos 2007/2/EB nuostatas. Rinkdami reikiamus duomenis, Nyderlandai naudojasi, jei taikytina, informacija, gauta iš integruotos administravimo ir kontrolės sistemos, sukurtos pagal Reglamento (ES) Nr. 1306/2013 II skyriaus V antraštinę dalį.
11 straipsnis
Taikymas
Šis sprendimas galioja iki 2017 m. gruodžio 31 d.
12 straipsnis
Šis sprendimas yra skirtas Nyderlandų Karalystei.
Priimta Briuselyje 2014 m. gegužės 16 d.