РЕГЛАМЕНТ (ЕВРАТОМ) № 237/2014 НА СЪВЕТА
от 13 декември 2013 г.
за създаване на Инструмент за сътрудничество в областта на ядрената безопасност
СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взе предвид Договора за създаване на Европейската общност за атомна енергия, и по-специално член 203 от него,
като взе предвид предложението на Европейската комисия,
като взе предвид становището на Европейския парламент (1),
като има предвид, че:
(1)
Инструментът за сътрудничество в областта на ядрената безопасност, създаден с Регламент (Евратом) № 300/2007 на Съвета (2) представлява един от инструментите, които осигуряват пряка подкрепа за външните политики на Европейския съюз и на Европейската общност за атомна енергия.
(2)
Съюзът е важен доставчик на икономическа, финансова, техническа, хуманитарна и макроикономическа помощ за трети държави. Настоящият регламент представлява част от рамката, предназначена за планиране на сътрудничеството и предоставянето на помощ за насърчаване на високо равнище на ядрена безопасност, радиационна защита и прилагане на ефикасни и ефективни гаранции за ядрения материал в трети държави.
(3)
Аварията в Чернобил през 1986 г. подчерта глобалното значение на ядрената безопасност. Аварията във Фукушима Даиичи през 2011 г. потвърди необходимостта от продължаващи усилия за подобряване на ядрената безопасност и постигане на най-високите стандарти. За да създаде условията за безопасност, необходими за премахването на опасностите за живота и здравето на населението, Общността следва да може да подкрепя ядрената безопасност в трети държави.
(4)
Като действа в рамките на общи политики и стратегии със своите държави членки, Съюзът сам по себе си притежава критичната маса, за да отговори на световните предизвикателства, а също така е в най-добра позиция да координира сътрудничеството с трети държави.
(5)
С Решение 1999/819/Евратом на Комисията (3) Общността се присъедини към Конвенцията за ядрена безопасност от 1994 година. С Решение 2005/510/Евратом на Комисията (4) Общността също така се присъедини към Единната конвенция за безопасност при управление на отработено гориво и за безопасност при управление на радиоактивни отпадъци.
(6)
За да се поддържат и насърчават постоянното подобряване на ядрената безопасност и нейното регулиране, Съветът прие Директива 2009/71/Евратом (5) и Директива 2011/70/Евратом (6). Тези директиви и спазваните в Общността високи стандарти на ядрена безопасност и управление на отработеното гориво и радиоактивните отпадъци са примери, които следва да се използват с цел насърчаване трети държави да приемат подобни високи стандарти.
(7)
Насърчаването на сътрудничеството в областта на регулирането и на други форми на сътрудничество с държавите с бързо растящи икономики и насърчаването на подходи, правила, стандарти и практики на Съюза са външнополитически цели на стратегията „Европа 2020“.
(8)
Държавите-членки на Общността, са страни, подписали Договора за неразпространение на ядреното оръжие и допълнителния протокол.
(9)
Общността вече осъществява тясно сътрудничество с Международната агенция за атомна енергия (МААЕ) в съответствие с глава 10 от Договора за създаване на Европейската общност за атомна енергия („Договора за Евратом“), както във връзка с ядрените гаранции,за подпомагане изпълнението на целите на дял втори, глава 7 от Договора за Евратом, така и по отношение на ядрената безопасност.
(10)
Съществуват редица международни организации и програми, които следват цели, подобни на целите на настоящия регламент, например МААЕ, Организацията за икономическо сътрудничество и развитие/Агенция за атомна енергия (ОИСР/АААР),Европейската банка за възстановяване и развитие (ЕБВР) и Партньорство за околната среда в рамките на северното измерение (NDEP).
(11)
Особено е необходимо Общността да продължи да полага усилия в подкрепа на прилагането на ефективни гаранции за ядрения материал в трети държави, като се основава на собствените си дейности за осигуряване на гаранции в рамките на Съюза.
(12)
При прилагането на настоящия регламент Комисията следва да се консултира с Групата на европейските регулатори в областта на ядрената безопасност (ENSREG), преди да изготви и приеме стратегическия документ и многогодишните индикативни програми. Програмите за действие следва да се основават на консултация, доколкото е подходящо, с националните регулаторни органи на държавите членки, и на диалог с партньорските държави.
(13)
Мерките за постигане на целите на настоящия регламент следва да бъдат също подкрепени чрез търсенето на допълнителни полезни взаимодействия с преките и непреките действия на рамковите програми на Евратом за ядрени изследвания и обучение.
(14)
Общото разбиране е, че отговорността за безопасността на инсталацията се поема от оператора и държавата, под чиято юрисдикция се намира въпросната инсталация.
(15)
Въпреки че външната помощ от Съюза се нуждае от все повече финансиране, икономическата и бюджетната ситуация на Съюза ограничава ресурсите, налични за тази помощ. Следователно Комисията следва да потърси най-ефикасната употреба на наличните ресурси, по-специално чрез използването на финансови инструменти с ефект на ливъридж. Този ефект на ливъридж се засилва, като позволява инвестираните средства, генерирани от тези финансови инструменти, да се използват и няколко пъти.
(16)
На Комисията следва да се предоставят изпълнителни правомощия с оглед да се гарантират еднакви условия за прилагане на настоящия регламент.
(14)
Изпълнителните правомощия, свързани с програмирането и финансирането на действия, подкрепяни съгласно настоящия регламент, следва да бъдат упражнявани в съответствие с Регламент (ЕС) № 182/2011 (7), който следва да се прилага за целите на настоящия регламент, въпреки факта, че не посочва член 106а от Договора за Евратом. Като се има предвид естеството на тези актове за изпълнение, по-специално ориентацията към дадена политика или финансовото им отражение, за тяхното приемане следва по принцип да се ползва процедурата по разглеждане, предвидена в същия регламент, освен за техническите мерки за изпълнение с малък финансов размер. Комисията следва в надлежно обосновани случаи, свързани с ядрена или радиологична катастрофа,включително аварийно облъчване, които изискват бърза реакция на Общността, или в случаи на неотложна необходимост да приема актове за изпълнение с незабавно приложение.
(18)
Правилата и процедурите, определени в Регламент (ЕС) № 236/2014 на Европейския парламент и на Съвета (8), следва да се прилагат по отношение на изпълнението на настоящия регламент, когато това е уместно.
(19)
Съюзът и Общността продължават да използват единна институционална рамка. Ето защо е от основно значение да се осигури последователността между тяхната външна дейност. Европейската служба за външна дейност следва, когато е подходящо, да участва в изготвянето на програмите за този инструмент в съответствие с Решение 2010/427/EС на Съвета (9).
(20)
Съюзът следва да се стреми към най-ефективно използване на наличните ресурси с оглед оптимизирането на въздействието на външната му дейност. Това следва да бъде постигнато чрез съгласуваност и взаимно допълване между инструментите за външна дейност, както и чрез създаването на взаимодействия между настоящия инструмент, другите инструменти за външна дейност и другите политики на Съюза. В допълнение това следва да доведе и до взаимното укрепване на програмите, разработени в рамките на тези инструменти.
(21)
Настоящият регламент заменя Регламент (Евратом) № 300/2007, чийто срок на действие изтича на 31 декември 2013 г.,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
ДЯЛ I
ОБЩИ РАЗПОРЕДБИ
Член 1
Обща цел
Съюзът финансира мерки за насърчаване на високо ниво на ядрена безопасност, радиационна защита, както и прилагането на ефикасни и ефективни гаранции за ядрения материал в трети държави в съответствие с разпоредбите на настоящия регламент и приложението.
Член 2
Конкретни цели
Сътрудничеството по линия на настоящия регламент е насочено към следните конкретни цели
(1)
Насърчаването на култура на ефективна ядрена безопасност и прилагане на най-високи стандарти за ядрена безопасност и радиационна защита, както и постоянно подобряване на ядрената безопасност;
(2)
Отговорното и безопасно управление на отработено гориво и радиоактивни отпадъци (т.е. транспорт, предварителна обработка, обработка, съхранение и погребване) и извеждането от експлоатация и възстановяването на околната среда на бивши ядрени обекти и инсталации;
(3)
Установяването на рамки и методики за прилагане на ефикасни и ефективни гаранции за ядрения материал в трети държави.
Член 3
Специфични мерки
1. Посочените в член 2, точка 1 цел се изпълняват по-специално посредством следните мерки:
а)
подкрепа на регулаторните органи, организациите за техническа поддръжка;
б)
засилване на регулаторната рамка, по-специално по отношение на дейностите по преглед и оценка, лицензиране и контрол на атомните електроцентрали и другите ядрени инсталации;
в)
насърчаване на създаването на ефективни регулаторни мрежи, процедури и системи, осигуряващи подходяща защита срещу йонизиращи лъчения от радиоактивни материали, по-специално от силно радиоактивни източници, и безопасното им погребване;
г)
установяване на ефективни механизми за предотвратяване на катастрофи с радиологични последици, включително аварийно облъчване, както и мерки за смекчаване на въздействието на такива последици, в случай че възникнат, например мониторинг на околната среда в случай на изхвърляне на радиоактивни вещества, разработване и изпълнение на мерки за смекчаване на последиците и за възстановяване на околната среда и сътрудничество с национални и международни организации в случай на аварийно облъчване, както и мерки за действие при извънредна ситуация, готовност и ответна реакция, гражданска защита и рехабилитационни мерки;
д)
подкрепа за осигуряване на безопасността на ядрените инсталации и обекти по отношение на практическите защитни мерки, предназначени да намалят съществуващите радиационни рискове за здравето на работниците и на широката общественост.
2. Посочените в член 2, точка 2 цел се изпълнява по-специално посредством следните мерки:
а)
подкрепа за регулаторни органи и организации за техническа поддръжка и укрепване на регулаторната рамка, по-специално по отношение на отговорното и безопасно управление на отработеното гориво и радиоактивните отпадъци;
б)
разработване и изпълнение на конкретни стратегии и рамки за отговорно и безопасно управление на отработеното ядрено гориво и радиоактивните отпадъци;
в)
разработване и изпълнение на стратегии и рамки за извеждането от експлоатация на съществуващи инсталации, за възстановяване на околната среда на бивши ядрени обекти и бивши обекти, свързани с добива на уран, и за събиране и управление на потънали радиоактивни предмети и материали в морето.
3. Целта по член 2, точка 3 се ограничава до техническите аспекти, така че да се гарантира, че рудите, ресурсите и специалните делящи се материали не се отклоняват от предназначената им употреба, така както е декларирана от потребителите и ще се постигне, по-конкретно, чрез следните мерки:
а)
установяването на необходимата регулаторна рамка, методики, технология и подходи за прилагането на ядрените гаранции, включително с оглед доброто отчитане и контрол на делящите се материали на държавно равнище и на ниво оператор;
б)
подкрепа за инфраструктурата и обучението на персонала.
4. Мерките по параграфи 1 и 2 може да включват действия за насърчаване на международното сътрудничество, включително изпълнението и мониторинга на международните конвенции и договори. Освен това те включват съществен елемент на трансфер на знания, като информационен обмен, изграждане на капацитет и обучение в областта на ядрената безопасност и научни изследвания, за да се осигури по-голяма устойчивост на постигнатите резултати. Мерките се изпълняват посредством сътрудничество с компетентните органи на държавите - членки на Съюза, и/или с органите на трети държави, с ядрените регулатори и техните организации за техническа поддръжка и/или със съответните международни организации, по-специално МААЕ. В конкретни, надлежно обосновани случаи по отношение на параграф 1, букви б) и в), те се изпълняват в сътрудничество с операторите и/или компетентните органи от държавите членки, и с операторите на ядрени инсталации в трети държави, съгласно определението в член 3, параграф 1 от Директива 2009/71/Евратом, и ядрени обекти.
Член 4
Съответствие, съгласуваност и допълване
1. Напредъкът към постигане на конкретните цели, установени в член 2, се оценява съответно чрез следните показатели за изпълнение:
а)
броя и значимостта на проблемите, установени по време на изпълнение на сътрудничеството;
б)
състоянието по отношение на стратегиите за отработеното гориво, ядрените отпадъци и извеждането от експлоатация, на съответната законодателна и регулаторна рамка и на изпълнението на проекти;
в)
броя и значимостта на проблемите, установени в съответните доклади относно ядрените гаранции.
Преди да започне изпълнението на проектите и като се отчитат особеностите на всяко действие, се определят конкретни показатели за наблюдение, оценка и преглед на изпълнението, съгласно посоченото в член 7, параграф 2.
2. Комисията гарантира, че приетите мерки са в съответствие с цялостната стратегическа рамка на политиката на Съюза по отношение на съответната партньорска държава, и по-специално с целите на нейните политики и програми за развитие и икономическо сътрудничество.
3. Финансовото, икономическото и техническото сътрудничество, предоставяно по силата на настоящия регламент, допълва сътрудничеството, предоставяно от Съюза по силата на други инструменти.
ДЯЛ II
ПРОГРАМИРАНЕ И ИНДИКАТИВНО РАЗПРЕДЕЛЕНИЕ НА СРЕДСТВАТА
Член 5
Стратегически документ
1. Общностното сътрудничество по настоящия регламент се изпълнява на базата на общ многогодишен стратегически документ за Инструмента за сътрудничество в областта на ядрената безопасност
2. Стратегическият документ представлява общата основа за сътрудничеството и се установява за период от не повече от седем години. Той излага стратегията на Общността за сътрудничество по силата на настоящия регламент, като се отчитат потребностите на съответните държави, приоритетите на Общността, международната ситуация и дейностите на съответните трети държави. В стратегическия документ се посочва и добавената стойност на сътрудничеството, както и начините за избягване на повторението с други програми и инициативи, по-специално на международни организации, които преследват сходни цели, и на големите донори.
3. Стратегическият документ има за цел да предостави съгласувана рамка за сътрудничество между Общността и съответните трети държави или региони, която съответства на общото намерение, обхвата, целите, принципите и политиката на Общността.
4. При подготовката на стратегическия документ се прилагат принципите за ефективност на помощта: национална ангажираност, партньорство, координация, хармонизация, съобразяване със системите на държавата получател или с регионалните системи, взаимна отчетност и ориентираност към резултати.
5. Комисията одобрява стратегическия документ в съответствие с процедурата по разглеждане, посочена в член 11, параграф 2. Комисията преразглежда и при необходимост актуализира стратегическия документ в средата на периода или, ако се наложи, в друг момент, като следва същата процедура.
Член 6
Многогодишни индикативни програми
1. Многогодишните индикативни програми се съставят на основата на стратегическия документ, посочен в член 5. Многогодишните индикативни програми обикновено обхващат период от 2 до 4 години.
2. Многогодишните индикативни програми определят приоритетните области, избрани за финансиране, конкретните цели, очакваните резултати, показателите за изпълнение и индикативните разпределени финансови средства, както като цялостен размер, така и по приоритетни области, включително разумен резерв от неразпределени средства; това може да се направи, като се посочи диапазон или минимален размер, когато е уместно. В многогодишните индикативни програми се дават насоки с цел избягване на повторението.
3. Многогодишните индикативни програми се основават на искания от партньорските държави или регион(и), както и на диалог с тях, в който участват заинтересованите страни, така че да се гарантира, че съответната държава или регион се ангажира в достатъчна степен с процеса, и да се насърчи подкрепата за националните стратегии за развитие. С цел допълване и избягване на дублирането, многогодишните индикативни програми са съобразени с текущото и планираното международно сътрудничество, по-специално с международни организации, които преследват сходни цели, и с големите донори в посочените в член 2 области. В многогодишните индикативни програми се посочва и добавената стойност на сътрудничеството.
4. Комисията приема многогодишните индикативни програми в съответствие с процедурата по разглеждане, посочена в член 11, параграф 2. Комисията, като следва същата процедура, преразглежда и при необходимост актуализира тези индикативни програми, като взема предвид всяко преразглеждане на стратегическия документ по член 5.
ДЯЛ III
ИЗПЪЛНЕНИЕ
Член 7
Годишни програми за действие
1. Годишните програми за действие (по-нататък наричани„програмите за действие“) се съставят на базата на стратегическия документ и на многогодишните индикативни програми, посочени съответно в член 5 и член 6. Програмите за действие се определят за всяка трета държава или регион и в тях се уточняват подробностите относно изпълнението на сътрудничеството, предвидено в настоящия регламент.
По изключение, особено когато все още не е приета програма за действие, Комисията може, въз основа на индикативните програмни документи, да приеме индивидуални мерки съгласно същите правила и процедури, като следваните за програмите за действие.
В случай на непредвидени и надлежно обосновани потребности, обстоятелства или ангажименти, Комисията може да приеме специални мерки, които не са предвидени в индикативните програмни документи.
2. В програмите за действие се уточняват преследваните цели, областите на интервенция, предвидените мерки и проекти, очакваните резултати, процедурите за управление, както и общият предвиден размер на финансовите средства. Те съдържат кратко описание на операциите, които ще се финансират, указание за сумите, разпределени за всяка операция, индикативен график на изпълнение и конкретни показатели за наблюдение, оценка и преглед на изпълнението, когато това е уместно. Когато е подходящо, програмите включват резултатите от евентуалните поуки, извлечени от предишно сътрудничество.
3. Комисията приема програмите за действие, индивидуалните и специалните мерки в съответствие с процедурата по разглеждане, посочена в член 11, параграф 2. Комисията може да преразгледа и удължи срока на действие на програмите за действие и на мерките, като следва същата процедура.
4. Чрез дерогация от параграф 3, […] процедурата по разглеждане, посочена в член 11, параграф 2, не се изисква за:
i)
индивидуалните мерки, за които финансовата помощ на Европейския съюз не надхвърля 5 млн. евро,
ii)
специалните мерки, за които финансовата помощ на Европейския съюз не надхвърля 5 млн. евро,
iii)
техническите изменения на програмите за действие, индивидуалните и специалните мерки.
За целите на настоящия параграф техническите изменения са корекции като:
-
удължаване на периода на изпълнение,
-
преразпределяне на средства между действията, включени в годишните програми за действие, индивидуалните или специалните мерки и проектите в размер до 20 % от първоначалния бюджет, но без да се надвишават 5 милиона евро, или
-
увеличаване или намаляване на бюджета на годишните програми за действие, на индивидуалните или специалните мерки в размер до 20 % от първоначалния бюджет, но без да се надвишават 5 милиона евро,
при условие че тези изменения не засягат значително целите на първоначалните мерки и програми за действие.
Мерките, приети по силата на настоящия параграф, се съобщават на Европейския парламент, на Съвета и на комитета по член 11, параграф 1 в рамките на един месец от приемането им.
5. В надлежно обосновани случаи на неотложна необходимост, свързани необходимостта от бърза реакция от страна на Общността за смекчаване на последствията от ядрена или радиологична авария, Комисията приема или изменя програмите за действие или мерките посредством актове за изпълнение с незабавно приложение в съответствие с процедурата по член 11, параграф 3.
6. Комисията може да реши да се присъедини към евентуална инициатива на международни организации и на големи донори, преследващи сходни цели, доколкото такава инициатива съответства на общата цел, указана в член 1. Съответното решение за финансиране се взема в съответствие с процедурата по параграфи 2 и 3 от настоящия член.
Член 8
Съгласуваност и допълване
При всяко програмиране или преразглеждане на програмите, което се прави след публикуването на междинния доклад по член 17 от Регламент (ЕС) № 236/2014, се отчитат резултатите, констатациите и заключенията на този доклад.
Член 9
Изпълнение
Настоящият регламент се изпълнява в съответствие с член 1, параграфи 3 и 4, членове 3, 4, 5, 7, 8, 9, 12 и 17 от Регламент (ЕС) № 236/2014, освен ако не е посочено друго в настоящия регламент.
Член 10
Отчет
Комисията проверява напредъка, постигнат при изпълнение на мерките, приети по силата на настоящия регламент и представя на Европейския парламент и на Съвета годишен отчет относно изпълнението на сътрудничеството по настоящия регламент. Отчетът съдържа информация за предишната година относно финансираните мерки, и информация за резултатите от дейностите по мониторинг и оценка и изпълнението на бюджетните ангажименти и плащания, разбити по страни, региони и видове сътрудничество.
ДЯЛ IV
ЗАКЛЮЧИТЕЛНИ РАЗПОРЕДБИ
Член 11
Комитет
1. Комисията се подпомага от Комитета по сътрудничество в областта на ядрената безопасност. Този комитет е комитет по смисъла на Регламент (ЕС) № 182/2011.
2. При позоваване на настоящия параграф се прилага член 5 от Регламент (ЕС) № 182/2011.
3. При позоваване на настоящия параграф се прилага член 8 от Регламент (ЕС) № 182/2011 във връзка с член 5 от него.
Член 12
Европейска служба за външна дейност
Настоящият регламент се изпълнява в съответствие с член 9 от Решение 2010/427/ЕС.
Член 13
Референтен размер на финансовите средства
1. Референтната стойност на финансовите средства за изпълнение на настоящия регламент за периода 2014-2020 г. е 225 321 000 EUR.
2. Европейският парламент и Съветът дават разрешение за отпускането на годишните бюджетни кредити в рамките на ограниченията на многогодишната финансова рамка.
Член 14
Влизане в сила
Настоящият регламент влиза в сила на третия ден след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Прилага се от 1 януари 2014 г. до 31 декември 2020 г.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко в държавите членки в съответствие с Договорите.
Съставено в Брюксел на 13 декември 2013 г.
TARYBOS REGLAMENTAS (EURATOMAS) Nr. 237/2014
2013 m. gruodžio 13 d.
kuriuo nustatoma bendradarbiavimo branduolinės saugos srityje priemonė
EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
atsižvelgdama į Europos atominės energijos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 203 straipsnį,
atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą,
atsižvelgdama į Europos Parlamento nuomonę (1),
kadangi:
(1)
Bendradarbiavimo branduolinės saugos srityje priemonė, nustatyta Tarybos reglamentu (Euratomas) Nr. 300/2007 (2) - viena iš priemonių, pagal kurią teikiama tiesioginė Europos Sąjungos ir Europos atominės energijos bendrijos parama išorės politikai;
(2)
Sąjunga yra viena iš svarbiausių ekonominės, finansinės, techninės, humanitarinės ir makroekonominės paramos trečiosioms šalims teikėjų. Šis reglamentas - dalis sistemos, skirtos planuoti bendradarbiavimą ir teikti paramą, kuria siekiama skatinti aukštą branduolinės bei radiacinės saugos lygį ir efektyvių bei veiksmingų branduolinės medžiagos apsaugos priemonių taikymą trečiosiose šalyse;
(3)
1986 m. Černobylio avarija išryškino visuotinę branduolinės saugos svarbą. 2011 m. Fukušimos Daiči avarija patvirtino, kad reikia toliau dėti pastangas gerinti branduolinę saugą ir pasiekti griežčiausius jos standartus. Siekiant sudaryti saugos sąlygas, būtinas grėsmėms visuomenės gyvybei ir sveikatai pašalinti, Bendrijai turėtų būti suteikta galimybė remti branduolinę saugą trečiosiose šalyse;
(4)
veikdama kartu su valstybėmis narėmis pagal bendras politikos kryptis ir strategijas, pati Sąjunga turi kritinę masę, kad galėtų reaguoti į pasaulines problemas; be to, ji geriausiai gali koordinuoti bendradarbiavimą su trečiosiomis šalimis;
(5)
Komisijos sprendimu 1999/819/Euratomas (3) Bendrija prisijungė prie 1994 m. Branduolinės saugos konvencijos. Komisijos sprendimu 2005/510/Euratomas (4) Bendrija taip pat prisijungė prie Jungtinės panaudoto kuro tvarkymo saugos ir radioaktyviųjų atliekų tvarkymo saugos konvencijos;
(6)
kad būtų išlaikyta branduolinė sauga bei jos reguliavimas ir skatinamas nuolatinis jų tobulinimas, Taryba priėmė Direktyvą 2009/71/Euratomas (5) ir Direktyvą 2011/70/Euratomas (6). Šios direktyvos ir griežti Bendrijoje įgyvendinami branduolinės saugos bei radioaktyviųjų atliekų ir panaudoto kuro tvarkymo standartai yra pavyzdžiai, kuriais remiantis reikia skatinti trečiąsias šalis taikyti panašius griežtus standartus;
(7)
reguliavimo ir kitų formų bendradarbiavimo su besiformuojančios rinkos ekonomikos šalimis bei Sąjungos metodų, taisyklių, standartų ir praktikos propagavimas yra strategijos „Europa 2020“ išorės politikos tikslai;
(8)
Bendrijos valstybės narės yra pasirašiusios Sutartį dėl branduolinio ginklo neplatinimo ir jos papildomą protokolą;
(9)
Bendrija pagal Europos atominės energijos bendrijos sutarties (toliau - Euratomo sutartis) 10 skyrių jau glaudžiai bendradarbiauja su Tarptautine atominės energijos agentūra (TATENA) branduolinės apsaugos priemonių, siekdama Euratomo sutarties antros antraštinės dalies 7 skyriaus tikslų, ir branduolinės saugos srityse;
(10)
yra kelios tarptautinės organizacijos ir programos, siekiančios panašių tikslų į šiame reglamente išdėstytuosius, pvz., TATENA, Ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizacija/Branduolinės energijos agentūra (EBPO/NEA), Europos rekonstrukcijos ir plėtros bankas (ERPB) ir Šiaurės dimensijos aplinkosaugos partnerystė (NDEP);
(11)
labai svarbu, kad Bendrija toliau stengtųsi remti veiksmingų branduolinės medžiagos apsaugos priemonių taikymą trečiosiose šalyse, remdamasi Sąjungoje vykdoma pačios Bendrijos apsaugos veikla;
(12)
prieš rengdama ir priimdama strategijos dokumentą ir orientacines daugiametes programas Komisija, taikydama šį reglamentą, turėtų konsultuotis su Europos branduolinės saugos reguliavimo institucijų grupe (ENSREG). Veiksmų programos atitinkamais atvejais turėtų būti grindžiamos konsultacijomis su valstybių narių nacionalinėmis reguliavimo įstaigomis ir dialogu su šalimis partnerėmis;
(13)
priemones, kuriomis remiami šio reglamento tikslai, taip pat reikėtų remti išnaudojant papildomą sąveiką su tiesioginiais ir netiesioginiais bendrųjų Euratomo programų veiksmais branduolinių mokslinių tyrimų ir mokymo srityje;
(14)
suprantama, kad atsakomybė už įrenginio saugą tenka jo operatoriui ir valstybei, kurios jurisdikcijoje tas įrenginys yra;
(15)
nors Sąjungos išorės pagalbos finansavimo poreikis vis didėja, dėl Sąjungos ekonominės ir biudžeto padėties šiai pagalbai skiriamos lėšos yra ribotos. Todėl Komisija turėtų siekti, kad turimos lėšos būtų panaudojamos kuo efektyviau, ypač naudojant sverto poveikį turinčias finansines priemones. Toks sverto poveikis didinamas suteikiant galimybę panaudoti ir pakartotinai panaudoti lėšas, gautas ir investuotas pagal tas finansines priemones;
(16)
siekiant užtikrinti vienodas šio reglamento įgyvendinimo sąlygas, Komisijai turėtų būti suteikti įgyvendinimo įgaliojimai;
(17)
įgyvendinimo įgaliojimus, susijusius su veiksmų, remiamų pagal šį reglamentą, programavimu ir finansavimu, reikėtų vykdyti pagal Reglamentą (ES) Nr. 182/2011 (7), kuris turi būti taikomas šio reglamento tikslu nepaisant to fakto, kad jame nėra nuorodos į Euratomo sutarties 106a straipsnį. Atsižvelgiant į tų įgyvendinimo aktų pobūdį, ypač į tai, kad jais nustatomos politikos gairės, ar jų finansinį poveikį, juos priimant iš esmės turi būti taikoma tame reglamente numatyta nagrinėjimo procedūra, išskyrus techninių įgyvendinimo priemonių, susijusių su nedideliu finansiniu poveikiu, atvejus. Komisija turėtų priimti nedelsiant taikytinus įgyvendinimo aktus, jei tinkamai pagrįstais atvejais, susijusiais su branduoline arba radiologine avarija, įskaitant atsitiktinę apšvitą, ir su būtinybe Bendrijai skubiai reaguoti jos pasekmėms sušvelninti, arba to reikia dėl neišvengiamų skubos priežasčių;
(18)
įgyvendinant šį reglamentą atitinkamai turėtų būti taikomos taisyklės ir procedūros, nustatytos Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) Nr. 236/2014 (8), kuriuo nustatomos bendros Sąjungos išorės veiksmų priemonių įgyvendinimo taisyklės ir procedūros;
(19)
Sąjunga ir Bendrija toliau veikia bendroje institucinėje struktūroje. Todėl itin svarbu užtikrinti abiejų institucijų išorės veiksmų nuoseklumą. Atitinkamais atvejais, kaip numatyta Tarybos sprendimo 2010/427/ES (9) 9 straipsnyje, programuojant šią priemonę turi dalyvauti Europos išorės veiksmų tarnyba;
(20)
Sąjunga turėtų siekti kuo efektyviau naudoti turimus išteklius, kad jos išorės veiksmų poveikis būtų optimalus. Tai turėtų būti pasiekta užtikrinus išorės veiksmų priemonių nuoseklumą bei papildomumą ir sukūrus šios priemonės, kitų išorės veiksmų priemonių bei kitų Sąjungos politikos sričių sinergiją. Atitinkamai pagal šias priemones sukurtos programos turėtų vienos kitas sustiprinti;
(21)
šis reglamentas pakeičia Reglamentą (Euratomas) Nr. 300/2007, kurio galiojimas baigiasi 2013 m. gruodžio 31 d.,
PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:
I ANTRAŠTINĖ DALIS
BENDROSIOS NUOSTATOS
1 straipsnis
Bendras tikslas
Sąjunga, laikydamasi šio reglamento ir jo priedo nuostatų, finansuoja priemones, kuriomis remiamas aukšto lygio branduolinės bei radiacinės saugos skatinimas ir efektyvių bei veiksmingų branduolinės medžiagos apsaugos priemonių taikymas trečiosiose šalyse.
2 straipsnis
Konkretūs tikslai
Bendradarbiaujant pagal šį reglamentą siekiama šių konkrečių tikslų:
1)
puoselėti veiksmingą branduolinės saugos kultūrą, įgyvendinti griežčiausius branduolinės bei radiacinės saugos standartus ir nuolat tobulinti branduolinę saugą;
2)
atsakingai ir saugiai tvarkyti panaudotą branduolinį kurą ir radioaktyviąsias atliekas, t. y. vežti, paruošti apdorojimui, apdoroti, perdirbti, saugoti ir utilizuoti, bei nutraukti buvusių branduolinių objektų vietų ir įrenginių eksploatavimą ir juos išvalyti;
3)
nustatyti efektyvių ir veiksmingų branduolinės medžiagos apsaugos priemonių taikymo trečiosiose šalyse sistemas ir metodiką.
3 straipsnis
Konkrečios priemonės
1. Siekiant 2 straipsnio 1 punkte nustatyto tikslo visų pirma taikomos šios priemonės:
a)
reguliavimo įstaigų, techninės pagalbos organizacijų rėmimas;
b)
reguliavimo sistemos, visų pirma susijusios su atominių elektrinių ir kitų branduolinių įrenginių patikros, įvertinimo, licencijavimo ir priežiūros veikla, stiprinimas;
c)
veiksmingų reguliavimo sistemų, procedūrų ir struktūrų skatinimas siekiant užtikrinti tinkamą apsaugą nuo radioaktyviųjų medžiagų jonizuojančiosios spinduliuotės, visų pirma nuo didelio aktyvumo radioaktyviųjų šaltinių, ir saugų jų utilizavimą;
d)
avarijų, turinčių radiologinių pasekmių (įskaitant atsitiktinę apšvitą), prevencijos veiksmingos tvarkos nustatymas, o tokioms pasekmėms kilus - jų sušvelninimo tvarkos nustatymas, pavyzdžiui, aplinkos stebėjimas radioaktyviųjų medžiagų patekimo į aplinką atveju, švelninimo ir valymo veiklos projektavimas bei įgyvendinimas ir bendradarbiavimas su nacionalinėmis ir tarptautinėmis organizacijomis atsitiktinės apšvitos atveju, ir avarijos likvidavimo priemonių plano, pasirengimo ir reagavimo, civilinės saugos ir reabilitacijos priemonių veiksmingos tvarkos nustatymas;
e)
parama užtikrinant branduolinių įrenginių ir jų vietų saugą, susijusi su praktinėmis apsaugos priemonėmis, skirtomis esamai spinduliuotės keliamai rizikai darbuotojų ir gyventojų sveikatai mažinti.
2. Siekiant 2 straipsnio 2 punkte nurodytų tikslų visų pirma taikomos šios priemonės:
a)
parama reguliavimo įstaigoms, techninės pagalbos organizacijoms ir reguliavimo sistemos stiprinimas, visų pirma kiek tai susiję su panaudoto kuro ir radioaktyviųjų atliekų atsakingu ir saugiu tvarkymu;
b)
panaudoto branduolinio kuro ir radioaktyviųjų atliekų atsakingo ir saugaus tvarkymo konkrečių strategijų ir programų kūrimas ir įgyvendinimas;
c)
esamų įrenginių eksploatavimo nutraukimo, buvusių branduolinių objektų vietų ir urano kasyklų išvalymo, taip pat jūroje nuskendusių radioaktyviųjų objektų ir medžiagų iškėlimo ir tvarkymo strategijų bei programų rengimas ir įgyvendinimas.
3. 2 straipsnio 3 punkte nustatytas tikslas apima tik techninius aspektus siekiant užtikrinti, kad rūdos, žaliavos ir specialios daliosios medžiagos nebūtų naudojamos kitiems tikslams nei naudotojų deklaruota tikslinė paskirtis. Siekiant to tikslo visų pirma taikomos šios priemonės:
a)
būtinos reguliavimo sistemos, metodikos, technologijos ir praktikos, skirtos branduolinės apsaugos priemonėms įgyvendinti, be kita ko, tinkamai daliųjų medžiagų apskaitai ir kontrolei valstybės ir operatorių lygiu, nustatymas;
b)
infrastruktūros rėmimas ir personalo mokymas.
4. 1 ir 2 dalyse nurodytos priemonės gali apimti veiksmus, kuriais skatinamas tarptautinis bendradarbiavimas, įskaitant tarptautinių konvencijų ir sutarčių įgyvendinimą bei stebėjimą. Siekiant sustiprinti pasiektų rezultatų tvarumą, jos taip pat turi apimti ir svarbų žinių perdavimo elementą, pavyzdžiui, keitimąsi informacija, gebėjimų stiprinimą ir mokymą branduolinės saugos ir mokslinių tyrimų srityse. Jos įgyvendinamos bendradarbiaujant su Sąjungos valstybių narių kompetentingomis valdžios institucijomis ir (arba) trečiųjų šalių valdžios institucijomis, branduolinės veiklos reguliavimo subjektais bei jų techninės pagalbos organizacijomis ir (arba) atitinkamomis tarptautinėmis organizacijomis, visų pirma TATENA. Konkrečiais ir tinkamai pagrįstais atvejais su 1 dalies b ir c punktais susijusios priemonės įgyvendinamos bendradarbiaujant su valstybių narių operatoriais ir (arba) kompetentingomis organizacijomis ir trečiųjų šalių branduolinių įrenginių ir jų vietų operatoriais, kaip apibrėžta Direktyvos 2009/71/Euratomas 3 straipsnio 1 dalyje.
4 straipsnis
Atitiktis, nuoseklumas ir papildomumas
1. Pažanga, padaryta siekiant 2 straipsnyje nustatytų konkrečių tikslų, atitinkamai vertinama remiantis šiais veiklos rodikliais:
a)
vykdant bendradarbiavimą nustatytų problemų skaičius ir svarba;
b)
panaudoto kuro, branduolinių atliekų ir eksploatavimo nutraukimo strategijų raidos, atitinkamų teisės aktų ir reguliavimo sistemos bei projektų įgyvendinimo padėtis;
c)
atitinkamose branduolinės apsaugos priemonių ataskaitose nustatytų problemų skaičius ir svarba.
Prieš įgyvendinant projektus ir atsižvelgiant į kiekvieno veiksmo ypatybes, apibrėžiami konkretūs stebėsenos, vertinimo ir veiklos rezultatų peržiūros rodikliai, kaip nurodyta 7 straipsnio 2 dalyje.
2. Komisija užtikrina, kad priimtos priemonės atitiktų atitinkamai šaliai partnerei taikomos Sąjungos strateginės politikos bendrą sistemą, visų pirma tos šalies partnerės vystomojo ir ekonominio bendradarbiavimo politikos bei programų tikslus.
3. Šiame reglamente numatytu finansiniu, ekonominiu ir techniniu bendradarbiavimu papildomas Sąjungos pagal kitas priemones numatytas bendradarbiavimas.
II ANTRAŠTINĖ DALIS
PROGRAMAVIMAS IR ORIENTACINIS LĖŠŲ PASKIRSTYMAS
5 straipsnis
Strategijos dokumentas
1. Bendrijos bendradarbiavimas pagal šį reglamentą vykdomas remiantis Bendradarbiavimo branduolinės saugos srityje priemonės bendru daugiamečiu strategijos dokumentu.
2. Strategijos dokumentas yra bendras bendradarbiavimo pagrindas ir rengiamas ne ilgesniam kaip septynerių metų laikotarpiui. Jame pateikiama Bendrijos bendradarbiavimo pagal šį reglamentą strategija, atsižvelgiant į atitinkamų šalių poreikius, Bendrijos prioritetus, tarptautinę padėtį ir atitinkamų trečiųjų šalių veiklą. Strategijos dokumente taip pat nurodoma pridėtinė bendradarbiavimo vertė ir kaip išvengti dubliavimosi su kitomis programomis bei iniciatyvomis, visų pirma tomis, kurias vykdo panašių tikslų siekiančios tarptautinės organizacijos ir pagrindiniai paramos teikėjai.
3. Strategijos dokumente siekiama nustatyti nuoseklią Bendrijos ir atitinkamų trečiųjų šalių ar regionų bendradarbiavimo sistemą, atitinkančią Bendrijos bendrą tikslą ir taikymo sritį, uždavinius, principus ir politiką.
4. Rengiant strategijos dokumentą laikomasi pagalbos veiksmingumo principų: nacionalinės atsakomybės, partnerystės, koordinavimo, derinimo, pritaikymo prie šalies gavėjos arba regioninių sistemų, tarpusavio atskaitomybės ir orientavimosi į rezultatus.
5. Komisija patvirtina strategijos dokumentą laikydamasi 11 straipsnio 2 dalyje nurodytos nagrinėjimo procedūros. Komisija atlieka strategijos dokumento peržiūrą ir prireikus jį atnaujina laikotarpio viduryje arba esant poreikiui, laikydamasi tos pačios procedūros.
6 straipsnis
Orientacinės daugiametės programos
1. Orientacinės daugiametės programos rengiamos remiantis 5 straipsnyje nurodytu strategijos dokumentu. Orientacinės daugiametės programos apima 2-4 metų laikotarpį.
2. Orientacinėse daugiametėse programose nurodomos finansavimui pasirinktos prioritetinės sritys, konkretūs tikslai, numatomi rezultatai, veiklos rodikliai ir orientaciniai finansiniai asignavimai apskritai ir kiekvienai prioritetinei sričiai, įskaitant pagrįstą nepaskirstytųjų lėšų rezervą. Atitinkamais atvejais galima pateikti tų duomenų intervalą arba minimumą. Orientacinėse daugiametėse programose nustatomos gairės, kaip išvengti dubliavimosi.
3. Orientacinės daugiametės programos grindžiamos prašymu, gautu iš šalių partnerių arba regiono (-ų) partnerio (-ių), ir dialogu su jais, dalyvaujant suinteresuotiesiems subjektams, siekiant užtikrinti, kad atitinkama šalis ar regionas būtų pakankamai atsakingas už procesą ir būtų skatinama parama nacionalinėms vystymosi strategijoms. Siekiant užtikrinti papildomumą ir išvengti dubliavimosi, orientacinėse daugiametėse programose atsižvelgiama į vykdomą ir planuojamą vykdyti tarptautinį bendradarbiavimą, visų pirma su panašių tikslų siekiančiomis tarptautinėmis organizacijomis ir pagrindiniais paramos teikėjais, 2 straipsnyje nustatytose srityse. Orientacinėse daugiametėse programose taip pat nurodoma pridėtinė bendradarbiavimo vertė.
4. Komisija priima orientacines daugiametes programas laikydamasi 11 straipsnio 2 dalyje nurodytos nagrinėjimo procedūros. Laikydamasi tos pačios procedūros, Komisija patikslina ir prireikus atnaujina tas orientacines programas, atsižvelgdama į visas 5 straipsnyje nurodyto strategijos dokumento peržiūras.
III ANTRAŠTINĖ DALIS
ĮGYVENDINIMAS
7 straipsnis
Metinės veiksmų programos
1. Metinės veiksmų programos (toliau - veiksmų programos) rengiamos remiantis atitinkamai 5 ir 6 straipsniuose nurodytais strategijos dokumentu ir orientacinėmis daugiametėmis programomis. Veiksmų programos sudaromos kiekvienai trečiajai šaliai arba regionui ir jose pateikiama išsami informacija, susijusi su šiuo reglamentu numatyto bendradarbiavimo vykdymu.
Išimties tvarka, ypač jei veiksmų programa dar nepriimta, Komisija, remdamasi orientaciniais programavimo dokumentais, pagal tas pačias taisykles ir procedūras, kurių laikosi priimdama veiksmų programas, gali priimti atskiras priemones.
Jeigu iškyla nenumatytų ir deramai pagrįstų poreikių, aplinkybių arba įsipareigojimų, Komisija gali priimti specialias priemones, kurios nėra numatytos orientaciniuose programavimo dokumentuose.
2. Veiksmų programose nurodomi tikslai, kurių siekiama, intervencijos sritys, numatomos priemonės ir projektai, numatomi rezultatai, valdymo tvarka ir bendra planuojamo finansavimo suma. Jose pateikiama finansuotinų veiksmų aprašas, nurodomos kiekvienam veiksmui skirtos sumos, orientacinis jų įgyvendinimo tvarkaraštis ir, kai tinkama, konkretūs stebėsenos, vertinimo ir veiklos rezultatų peržiūros rodikliai. Į jas atitinkamais atvejais įtraukiama visa ankstesnio bendradarbiavimo patirtis.
3. Komisija priima veiksmų programas, atskiras priemones ir specialias priemones laikydamasi 11 straipsnio 2 dalyje nurodytos nagrinėjimo procedūros. Laikydamasi tos pačios procedūros, Komisija gali patikslinti veiksmų programas ir priemones ir pratęsti jų galiojimą.
4. Nukrypstant nuo 3 dalies, nereikalaujama, kad 11 straipsnio 2 dalyje nurodyta nagrinėjimo procedūra būtų taikoma:
i)
atskiroms priemonėms, kurioms skiriama Sąjungos finansinė parama neviršija 5 mln. EUR;
ii)
specialioms priemonėms, kurioms skiriama Sąjungos finansinė parama neviršija 5 mln. EUR;
iii)
veiksmų programų, atskirų priemonių ir specialių priemonių techniniams pakeitimams.
Šioje dalyje techniniai pakeitimai - tai tokie pataisymai kaip:
-
įgyvendinimo laikotarpio pratęsimas,
-
lėšų perskirstymas tarp metinėse veiksmų programose, atskirose ar specialiose priemonėse ir projektuose nurodytų veiksmų, sudarantis ne daugiau kaip 20 % pradinio biudžeto ir neviršijantis 5 mln. EUR, arba
-
metinių veiksmų programų, atskirų arba specialių priemonių biudžeto padidinimas ar sumažinimas, sudarantis ne daugiau kaip 20 % pradinio biudžeto ir neviršijantis 5 mln. EUR,
jeigu tokie pakeitimai nedaro esminio poveikio pradinių priemonių ir veiksmų programų tikslams.
Apie pagal šią dalį priimtas priemones per vieną mėnesį nuo jų priėmimo dienos pranešama Europos Parlamentui, Tarybai ir 11 straipsnio 1 dalyje nurodytam komitetui.
5. Jei yra tinkamai pagrįstų priežasčių, dėl kurių privaloma skubėti ir kurios susijusios su būtinybe Bendrijai skubiai reaguoti siekiant sušvelninti branduolinės arba radiologinės avarijos pasekmes, Komisija nedelsiant taikytinais įgyvendinimo aktais priima arba keičia veiksmų programas arba priemones laikydamasi 11 straipsnio 3 dalyje nurodytos procedūros.
6. Komisija taip pat gali nuspręsti prisijungti prie bet kokios iniciatyvos, kurią pradeda panašių tikslų siekiančios tarptautinės organizacijos ir pagrindiniai paramos teikėjai, jei ta iniciatyva atitinka 1 straipsnyje nustatytą pagrindinį tikslą. Atitinkami sprendimai dėl finansavimo priimami laikantis šio straipsnio 2 ir 3 dalyse nurodytos tvarkos.
8 straipsnis
Nuoseklumas ir papildomumas
Atliekant programavimą arba programų peržiūras po Reglamento (ES) Nr. 236/2014 17 straipsnyje nurodytos laikotarpio vidurio ataskaitos paskelbimo, atsižvelgiama į joje pateiktus rezultatus, nustatytus faktus ir išvadas.
9 straipsnis
Įgyvendinimas
Šis reglamentas įgyvendinamas laikantis Reglamento (ES) Nr. 236/2014 1 straipsnio 3 ir 4 dalių, 3, 4, 5, 7, 8, 9, 12 ir 17 straipsnių, jei šiame reglamente nenurodyta kitaip.
10 straipsnis
Ataskaita
Komisija nagrinėja pažangą, padarytą įgyvendinant priemones, kurių imtasi pagal šį reglamentą, ir Europos Parlamentui bei Tarybai pateikia šiame reglamente numatyto bendradarbiavimo rezultatų metinę ataskaitą. Ataskaitoje pateikiama informacija apie praėjusiais metais finansuotas priemones, stebėsenos bei vertinimo veiklos rezultatus ir biudžeto įsipareigojimų bei mokėjimų vykdymą, suskirstyta pagal šalis, regionus ir bendradarbiavimo rūšį.
IV ANTRAŠTINĖ DALIS
BAIGIAMOSIOS NUOSTATOS
11 straipsnis
Komitetas
1. Komisijai padeda Bendradarbiavimo branduolinės saugos srityje komitetas. Tas komitetas - tai komitetas, kaip nustatyta Reglamente (ES) Nr. 182/2011.
2. Kai daroma nuoroda į šią dalį, taikomas Reglamento (ES) Nr. 182/2011 5 straipsnis.
3. Kai daroma nuoroda į šią dalį, taikomas Reglamento (ES) Nr. 182/2011 8 straipsnis kartu su jo 5 straipsniu.
12 straipsnis
Europos išorės veiksmų tarnyba
Šis reglamentas taikomas atsižvelgiant į Sprendimo 2010/427/ES 9 straipsnį.
13 straipsnis
Orientacinė finansavimo suma
1. Orientacinė finansavimo suma, skirta šiam reglamentui įgyvendinti 2014-2020 m., yra 225 321 000 EUR.
2. Metinius asignavimus tvirtina Europos Parlamentas ir Taryba, neviršydami daugiametėje finansinėje programoje nustatytų ribų.
14 straipsnis
Įsigaliojimas
Šis reglamentas įsigalioja trečią dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
Jis taikomas nuo 2014 m. sausio 1 d. iki 2020 m. gruodžio 31 d.
Šis reglamentas pagal Sutartis privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
Priimta Briuselyje 2013 m. gruodžio 13 d.