РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) № 904/2014 НА КОМИСИЯТА
от 20 август 2014 година
за налагане на временно антидъмпингово мито върху вноса на мононатриев глутамат с произход от Индонезия
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. за защита срещу дъмпингов внос от страни, които не са членки на Европейската общност (1), и по-специално член 7 от него,
след консултации с държавите членки,
като има предвид, че:
1. ПРОЦЕДУРА
1.1. Започване на процедура
(1)
На 29 ноември 2013 г. Европейската комисия („Комисията“) започна антидъмпингово разследване по отношение на вноса в Съюза на мононатриев глутамат с произход от Индонезия („засегнатата държава“). Тя публикува известие за започване на процедура в Официален вестник на Европейския съюз (2) („известието за започване“).
(2)
На същата дата Комисията обяви започването на преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие съгласно член 11, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1225/2009 („основния регламент“) на окончателните антидъмпингови мерки, които са в сила по отношение на вноса на мононатриев глутамат с произход от Китайската народна република („Китай“), с известие, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (3).
(3)
Комисията започна разследването вследствие на жалба, подадена на 16 октомври 2013 г. от Ajinomoto Foods Europe SAS („жалбоподателя“), единственият производител от Съюза на мононатриев глутамат, представляващ по този начин 100 % от общото производство на мононатриев глутамат в Съюза. Жалбата съдържаше prima facie доказателства за дъмпинг и произтичаща от него съществена вреда, които бяха сметнати за достатъчно основание за започване на разследване.
1.2. Заинтересовани страни
(4)
В известието за започване на процедурата Комисията прикани всички заинтересовани страни да се свържат с нея, за да вземат участие в разследването. Освен това Комисията официално уведоми жалбоподателя, всички известни производители износители, индонезийските органи, известните вносители, доставчиците, потребителите и търговците, за които е известно, че са засегнати, за започването на разследването и ги прикани да вземат участие.
(5)
На заинтересованите страни бе предоставена възможност да изразят становището си относно започването на разследването и да поискат да бъдат изслушани от Комисията и/или от служителя по изслушванията към Генерална дирекция „Търговия“.
(6)
На заинтересованите страни бе също така предоставена възможност да изложат становищата си в писмен вид и да поискат да бъдат изслушани в срока, определен в известието за започване. На всички заинтересовани страни, които поискаха да бъдат изслушани и приведоха състоятелни аргументи в подкрепа на искането си, бе предоставена такава възможност.
а) Изготвяне на извадка
(7)
С оглед на големия брой производители износители в засегнатата държава и несвързани вносители с отношение към разследването и за да се приключи разследването в рамките на определените срокове, Комисията обяви в известието за започване, че е решила да ограничи производителите износители и несвързаните вносители, които ще бъдат включени в разследването, до приемлив брой, като подбере извадка в съответствие с член 17 от основния регламент (този процес се нарича също „изготвяне на извадка“).
1) Изготвяне на извадка от несвързани вносители
(8)
За да може Комисията да реши дали е необходимо изготвянето на извадка и - ако е необходимо - да направи подбор на такава, Комисията поиска от всички несвързани вносители да заявят своя интерес и да предоставят информацията, посочена в известието за започване.
(9)
Четиринадесет несвързани вносители предоставиха поисканата информация и се съгласиха да бъдат включени в извадката. В съответствие с член 17, параграф 1 от основния регламент Комисията подбра извадка от три дружества въз основа на най-големия обем на вноса в Съюза и с оглед на географското им положение в Съюза. В съответствие с член 17, параграф 2 от основния регламент, всички известни вносители, които са засегнати, бяха консултирани във връзка с подбора на извадката. Не бяха получени коментари.
(10)
Впоследствие само едно от трите дружества, включени в извадката, оказа съдействие, чрез представяне на отговори на въпросника.
2) Изготвяне на извадка от производители износители в Индонезия
(11)
За да може Комисията да реши дали е необходимо изготвянето на извадка и - ако е необходимо - да направи подбор на такава, Комисията поиска от всички производители износители в Индонезия да заявят своя интерес пред Комисията и да предоставят информацията, посочена в известието за започване.
(12)
Четирима производители износители в засегнатата държава предоставиха поисканата информация и дадоха съгласието си да бъдат включени в извадката. С оглед на малкия брой производители износители Комисията реши, че не е необходимо изготвяне на извадка.
б) Отговори на въпросника и оказване на съдействие
(13)
Комисията изпрати въпросници до единствения производител от Съюза, четиримата включени в извадката производители износители, тримата включени в извадката несвързани вносители и тридесет и трима установени ползватели в Съюза.
(14)
Отговори на въпросника бяха получени от единствения производител от Съюза, от един от тримата включени в извадката несвързани вносители, от един търговец, от трима от четиримата известни производители износители и от петима ползватели.
(15)
Разследването разкри, че неоказалият съдействие производител износител, включен в извадката, е свързан с друг включен в извадката производител износител, който е оказал съдействие, чрез представяне на отговори на въпросника.
(16)
Оказалият съдействие производител износител, посочен в съображение 15, заяви, че той не следва да се разглежда като свързан с неоказалия съдействие производител износител, тъй като нито едно от дружествата няма влияние върху процеса на вземане на решения на другото. Освен това оказалият съдействие производител износител заяви, че не би могъл да принуди неоказалото съдействие дружество да отговори на въпросника. При разследването бе установено, че и двете дружества са собственост на едни и същи акционери. Поради това те се считат за свързани по смисъла на член 143, параграф 1, буква г) от Регламент (ЕИО) № 2454/93 на Комисията (4) относно прилагането на Митническия кодекс на Общността („Митническия кодекс“).
(17)
Трети оказал съдействие производител износител заяви, че има друг производител на разглеждания продукт в Индонезия, който е част от групата, посочена в съображение 16, но който не е заявил своя интерес. Въпреки че такъв производител наистина съществува, разследването не откри доказателства, въз основа на данни от Евростат и от други налични източници, че този производител е изнасял за Съюза по време на разглеждания период. Следователно от това дружество не бе поискано да заяви своя интерес или да предостави информацията, изискана във въпросниците, предназначени за производителите износители. Освен това, както е посочено в съображение 48, за всички производители в засегнатата държава, които не са оказали съдействие, бе установена остатъчна митническа ставка. Остатъчното мито се основава на член 18 от основния регламент и е приложимо за „всички други дружества“.
в) Проверки на място
(18)
Комисията потърси и провери цялата информация, която счете за необходима за временно определяне на дъмпинга, произтичащата от него вреда и интереса на Съюза.
(19)
Бяха извършени проверки на място в съответствие с член 16 от основния регламент в помещенията на следните дружества:
Производители от Съюза
-
Ajinomoto Foods Europe SAS, Mesnil-Saint-Nicaise, Франция
Вносители
-
Falken Trade, Olsztyn, Полша
Ползватели
-
AkzoNobel, Amersfoort, Нидерландия
-
Unilever, Rotterdam, Нидерландия
Производители износители от Индонезия
-
PT. Miwon Indonesia, Jakarta, Индонезия
-
PT. Cheil Jedang Indonesia, Jakarta, Индонезия
Свързани вносители в Съюза
-
CJ Europe GmbH, Schwalbach, Германия
-
Daesang Europe B.V. Amstelveen, Нидерландия
Свързан търговец от Хонг Конг
-
CJ China Limited, Хонг Конг
1.3. Разследван период и разглеждан период
(20)
Разследването на дъмпинга и вредата обхвана периода от 1 октомври 2012 г. до 30 септември 2013 г. („разследвания период“). Проучването на тенденциите, които имат значение за оценката на вредата, обхвана периода от 1 април 2010 г. до края на разследвания период („разглеждания период“) (5).
2. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
2.1. Разглеждан продукт
(21)
Разглежданият продукт е мононатриев глутамат с произход от Индонезия, класиран понастоящем в код по КН ex 2922 42 00 („разглежданият продукт“). Мононатриевият глутамат е хранителна добавка и се използва предимно като овкусител за супи, бульони, рибни и месни ястия, смеси от подправки и готови храни. Произвежда се под формата на бели кристали, без мирис, с различни размери. Мононатриевият глутамат се използва и в химическата промишленост за приложения, несвързани с производството на храни, например за производството на перилни и почистващи препарати.
(22)
Получава се основно чрез ферментация на различни източници на захари (скорбяла от царевица, скорбяла от тапиока, захарни сиропи, меласа от захарна тръстика и меласа от захарно цвекло).
2.2. Сходен продукт
(23)
Разследването показа, че разглежданият продукт, продуктът, произвеждан и продаван на вътрешния пазар в Индонезия, и продуктът, произвеждан и продаван в Съюза от промишлеността на Съюза, имат едни и същи основни физически, химически и технически характеристики, както и една и съща основна употреба.
(24)
Една от заинтересованите страни заяви, че е налице значителна разлика в качеството на мононатриевия глутамат, произвеждан в Индонезия, и мононатриевия глутамат, произвеждан в Съюза. Заявено бе, че с оглед на тази разлика в качеството мононатриевият глутамат, произвеждан и продаван от промишлеността на Съюза на пазара на Съюза, и мононатриевият глутамат, внасян от Индонезия, не са взаимозаменяеми и поради това не следва да се считат за сходни продукти. Това твърдение остава необосновано и е в противоречие с констатациите от разследването, което не разкри разлика в качеството на мононатриевия глутамат, произвеждан в Индонезия, и мононатриевия глутамат, произвеждан в Съюза. В действителност редица ползватели са закупували мононатриев глутамат както от промишлеността на Съюза, така и от Индонезия, и са го използвали за същите или сходни приложения. Вследствие на това твърдението бе отхвърлено.
(25)
Следователно, въз основа на изложеното по-горе, разглежданият продукт, продуктът, произвеждан и продаван на вътрешния пазар в Индонезия, и продуктът, произвеждан и продаван в Съюза от промишлеността на Съюза, се считат, на този етап, за сходни продукти по смисъла на член 1, параграф 4 от основния регламент.
3. ДЪМПИНГ
3.1. Нормална стойност
(26)
Комисията първо провери дали общият обем на продажбите на вътрешния пазар на всеки оказал съдействие производител износител е представителен в съответствие с член 2, параграф 2 от основния регламент. Продажбите на вътрешния пазар се считат за представителни, ако общият обем на продажбите на вътрешния пазар на сходния продукт на независими клиенти на вътрешния пазар за всеки производител износител представлява най-малко 5 % от общия обем на продажбите на разглеждания продукт за износ за Съюза по време на разследвания период. Въз основа на това бе установено, че реализираният от всеки оказал съдействие производител износител общ обем на продажбите на сходния продукт на вътрешния пазар е представителен.
(27)
След това Комисията идентифицира видовете на продукта, продавани на вътрешния пазар, които са били идентични или сравними с видовете, продавани за износ за Съюза.
(28)
Комисията провери дали продажбите на вътрешния пазар на всеки оказал съдействие производител износител на вътрешния пазар за всеки вид на продукта, който е идентичен или сравним с вида на продукта, продаван за износ за Съюза, са били представителни, в съответствие с член 2, параграф 2 от основния регламент. Продажбите на вътрешния пазар на един вид на продукта са представителни, ако общият обем на продажбите на вътрешния пазар на този вид на продукта за независими клиенти по време на разследвания период представлява поне 5 % от общия обем на продажбите за износ за Съюза на идентичен или сравним вид на продукта. Комисията установи, че продажбите на оказалите съдействие производители износители в Индонезия са били осъществени в представителни количества на индонезийския пазар в сравнение с разглеждания продукт, изнасян за Съюза от същите производители износители.
(29)
След това Комисията провери дали продажбите на вътрешния пазар, осъществявани от всеки производител износител, могат да се считат за извършени при обичайни търговски условия в съответствие с член 2, параграф 4 от основния регламент. Това бе направено, като бе определен делът на рентабилните продажби за независими клиенти, реализирани на вътрешния пазар, за всеки вид на продукта по време на разследвания период.
(30)
Нормалната стойност се основава на действителната цена за всеки вид на продукта на вътрешния пазар, независимо дали продажбите са рентабилни или не, ако:
1)
обемът на продажбите на вида на продукта, продаван на нетна продажна цена, равна или по-висока от изчислените производствени разходи, представлява повече от 80 % от общия обем на продажбите за този вид на продукта, и ако
2)
среднопретеглената продажна цена на този вид на продукта е равна или по-висока от производствените разходи за единица продукция.
(31)
В този случай продажбите на вътрешния пазар на всички производители износители са били рентабилни и среднопретеглената продажна цена е била по-висока от производствените разходи за всички видове на продукта. Поради това за всички производители износители нормалната стойност бе изчислена като среднопретеглена стойност на цените на всички продажби на вътрешния пазар по време на разследвания период.
3.2. Експортна цена
(32)
Оказалите съдействие производители износители са изнасяли за Съюза или директно за независими клиенти, или чрез свързани дружества, разположени във и извън Съюза.
(33)
В случаите, когато производителите износители са изнасяли разглеждания продукт директно за независими клиенти в Съюза, експортната цена е била определена въз основа на експортните цени, реално платени или подлежащи на плащане, в съответствие с член 2, параграф 8 от основния регламент.
(34)
В случаите, когато производителите износители са изнасяли разглеждания продукт в Съюза чрез свързани дружества, експортната цена е била определена въз основа на цената, на която внесеният продукт е бил за първи път препродаден на независими клиенти в Съюза, в съответствие с член 2, параграф 9 от основния регламент. В този случай бяха направени корекции за реализираните печалби (вж. съображение 35) и за всички разходи, направени между вноса и препродажбата, включително разходите за реализация, общите и административните разходи.
(35)
В това отношение маржът на печалбата, реализирана от свързаните дружества, не може да бъде използван, тъй като бе счетен за ненадежден. Един несвързан вносител оказа съдействие, но информацията за рентабилността му бе поверителна и не можа да бъде разкрита на други трети страни. С оглед на изложеното по-горе и при липсата на друга информация за определяне на експортната цена бе използван марж на печалбата от 5 %. Този марж бе счетен за разумен, тъй като бе използван и в предишна процедура във връзка с друг химичен продукт, произведен от сходна промишленост (6).
(36)
Двамата оказали съдействие производители износители заявиха, че експортните цени за първите им свързани клиенти са били определени при нормални пазарни условия и че определянето на експортната цена следва да се основава на продажната цена между производителя износител в Индонезия и първия свързан клиент, а не на конструираната експортна цена. Те твърдят, че продажните им цени за първите им свързани клиенти са били на същото ниво като цените за несвързани клиенти в Съюза.
(37)
Разследването установи, че въпреки сходните ценови нива, трансферните цени между свързаните дружества не са били на ниво, което би позволило на свързаните вносители да получат разумна печалба в Съюза. Освен това не може да се изключи, че някои разходи са възникнали между свързаните дружества и че е имало кръстосано компенсиране чрез други продукти. Въз основа на това се стигна до заключението, че цената на вътрешния трансфер не отразява точната пазарна стойност на разглеждания продукт в сравнение с продажбите на независими клиенти.
(38)
Въз основа на това трансферната цена между свързаните дружества не може да се счита за определена при нормални пазарни условия и съответните твърдения бяха отхвърлени. Експортните цени на двамата производители износители чрез свързани страни бяха конструирани в съответствие с член 2, параграф 9 от основния регламент, както е описано в съображения 34 и 35 по-горе.
3.3. Сравнение
(39)
Комисията сравни нормалната стойност и експортната цена на оказалите съдействие производители износители на базата на цената франко завода.
(40)
С цел да се осигури обективно сравнение между нормалната стойност и експортната цена, под формата на корекции надлежно бяха отчетени разликите, отразяващи се върху цените и тяхната сравнимост, в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент.
(41)
Вследствие на това бяха направени корекции по отношение на вносните такси, намаленията, разходите за транспорт, застраховка, обработка, товарене и допълнителните разходи, разходите за опаковане, кредитите, комисионите и банковите такси във всички случаи, в които бе установено, че се отразяват върху сравнимостта на цените.
(42)
Един производител износител е изнасял мононатриев глутамат чрез свързано търговско дружество, разположено извън Съюза, което след това е продало продукта на свързан вносител в Съюза, който на свой ред е продал продукта на несвързани клиенти в Съюза. За тези продажби бе направена корекция за надценката, начислявана от търговеца извън Съюза, в съответствие с член 2, параграф 10, буква и) от основния регламент.
(43)
Един производител износител поиска корекция на нормалната стойност за стимули и съпътстващи търговската реализация разходи в съответствие с член 2, параграф 10, буква к) от основния регламент. Въпреки това, разследването установи, че тези разходи не са пряко свързани с отделните продажби на вътрешния пазар и следователно не може да бъде доказано, че те са засягали сравнимостта на цените. Поради това твърдението бе отхвърлено.
(44)
Двама производители износители поискаха корекция на нормалната стойност за разходите за навло в съответствие с член 2, параграф 10, буква д) от основния регламент. Разходите за вътрешно навло са били изчислени така, че включват разходите, направени за придвижването на стоките от фабриката до склада. Въпреки това тези разходи са били счетени за разходи за вътрешна логистика и следователно не отговарят на условията, позволяващи корекция на нормалната стойност в съответствие с член 2, параграф 10, буква д) от основния регламент.
(45)
Една заинтересована страна заяви, че мононатриевият глутамат, продаван в Съюза като хранителна добавка, трябва да отговаря на определени прагове за чистота (≥ 99 %), така както са определени в Директива 2008/84/ЕО на Комисията (7). Тази заинтересована страна заяви, че въпреки че мононатриевият глутамат, изнасян за Съюза, следва да отговаря на тези изисквания, подобни изисквания не са се прилагали за продукта, продаван на вътрешния пазар в Индонезия. Поради това корекция на нормалната стойност с оглед на разликите във физичните и химичните характеристики в съответствие с член 2, параграф 10, буква а) от основния регламент би могло да бъде оправдана.
(46)
Съответната заинтересована страна обаче не е подкрепила с количествени данни своето твърдение, тъй като не е представила никаква разумна оценка на пазарната стойност на съответната разлика в съответствие с член 2, параграф 10, буква а) от основния регламент. Освен това при определянето на видовете на продукта в процеса на сравнението Комисията успя да вземе предвид всички потенциални различия, свързани с чистотата. Поради това видовете на продукта с еднаква или подобна степен на чистота, изнасяни за пазара на Съюза, от една страна, и тези, продавани на вътрешния пазар в Индонезия, от друга страна, бяха сравнени едни с други. Въз основа на това не е оправдано да се прави корекция и твърдението трябваше да бъде отхвърлено.
3.4. Дъмпингов марж
(47)
За двамата оказали съдействие производители износители Комисията сравни среднопретеглената нормална стойност за всеки вид на сходния продукт със среднопретеглената експортна цена на съответния вид на разглеждания продукт в съответствие с член 2, параграфи 11 и 12 от основния регламент.
(48)
По отношение на всички други производители износители в Индонезия Комисията определи дъмпинговия марж въз основа на наличните факти в съответствие с член 18 от основния регламент. Следва да се отбележи, че един известен производител износител умишлено не е оказал съдействие на разследването, както бе посочено в съображение 15 по-горе. Поради това степента на съдействия се счита за ниска. В съответствие с член 18, параграф 6 Комисията реши да използва остатъчния дъмпингов марж на равнището на най-високия дъмпингов марж, свързан с представителен обем на износа на един от проверените оказали пълно съдействие производители износители, като взе предвид, въз основа на среднопретеглени стойности, дъмпинговия марж, установен за оказалия съдействие производител износител, свързан с неоказал съдействие производител износител.
(49)
Установените временни дъмпингови маржове, изразени като процент от цената CIF (стойност, застраховка, навло) на границата на Съюза без платено мито, са следните:
Дружество
Временен дъмпингов марж (%)
PT. Cheil Jedang Indonesia
7,0
PT. Miwon Indonesia
13,3
Всички други дружества
28,4
4. ВРЕДА
4.1. Определение за промишленост на Съюза и производство на Съюза
(50)
Сходният продукт е бил произвеждан от един производител от Съюза по време на разследвания период. Той представлява промишлеността на Съюза по смисъла на член 4, параграф 1 от основния регламент.
(51)
Тъй като промишлеността на Съюза се състои само от един производител, всички данни, свързани с чувствителна информация, са представени под формата на индекси или са дадени в приблизителни стойности поради съображения за поверителност.
4.2. Потребление на Съюза
(52)
Комисията определи потреблението на Съюза, като прибави продажбите на промишлеността на Съюза на пазара на Съюза към вноса от Индонезия и други държави извън ЕС, на базата на данни на Евростат и отговори на въпросника.
(53)
Заявено бе, че оказалият съдействие производител от Съюза следва да бъде изключен от промишлеността на Съюза, тъй като той е свързан с неоказал съдействие производител износител от Индонезия, и че разследването следва да бъде прекратено. В този случай обаче не е необходимо оказалият съдействие производител износител да бъде изключен от промишлеността на Съюза въпреки връзката му с неоказалия съдействие производител износител в Индонезия, тъй като този единствен производител от Съюза е оказал пълно съдействие на Комисията по време на разследването и е бил предмет на пълна проверка. Освен това липсата на съдействие от страна на индонезийския производител износител не е оказала отражение върху надеждността на събраните данни от производителя от Съюза. Поради това аргументът следва да бъде отхвърлен.
(54)
Потреблението на Съюза се е променяло, както следва:
Таблица 1
Потребление на Съюза на мононатриев глутамат (в тонове)
ФГ 2010/2011
ФГ 2011/2012
ФГ 2012/2013
РП
Индекс (ФГ 2010/ФГ 2011 = 100)
100
87
93
98
Източник: отговори на въпросника и данни от Евростат.
(55)
Между ФГ 2010/2011 и ФГ 2011/2012 потреблението на Съюза е намаляло и отново леко се е увеличило през ФГ 2012/2013 и разследвания период. Като цяло потреблението е отбелязало спад от 2 % през разглеждания период. Спадът в потреблението между ФГ 2010/2011 и ФГ 2011/2012 се дължи основно на спад в продажбите на промишлеността на Съюза на пазара на Съюза в резултат на спад в производството през същия период (вж. съображение 68). През двете години вносът е останал на сходно равнище. Увеличението в потреблението през ФГ 2012/2013 се е дължало почти изцяло на увеличения внос, като се има предвид, че продажбите на промишлеността на Съюза са останали като цяло на същото равнище. И на последно място, по време на разследвания период, докато продажбите на промишлеността на Съюза отново са спаднали, обемът на вноса се е увеличил значително, особено от Индонезия (вж. съображение 57).
4.3. Внос от засегнатата държава
4.3.1. Обем и пазарен дял на вноса от засегнатата държава
(56)
Комисията определи обема на вноса по данни от Евростат и отговори на въпросника. Пазарният дял на вноса бе определен въз основа на потреблението на Съюза, както е установено в съображение 52.
(57)
Вносът в Съюза от засегнатата държава се е променял, както следва:
Таблица 2
Обем на вноса (в тонове)
ФГ 2010/2011
ФГ 2011/2012
ФГ 2012/2013
РП
Обем на вноса от Индонезия (в тонове)
8 638
9 478
18 317
24 385
Индекс
100
110
212
282
Пазарен дял
Индекс
100
126
227
287
Източник: отговори на въпросника и данни от Евростат.
(58)
През разглеждания период обемът на вноса от Индонезия почти се е утроил. Той е отбелязал непрекъснат и значителен ръст от 182 % - от 8 638 тона през ФГ 2010/2011 до 24 385 тона през разследвания период.
(59)
През разглеждания период съответният пазарен дял почти се е утроил. Той е нараснал със 187 % въпреки цялостното намаление в потреблението (- 2 %).
4.3.2. Цени на вноса от засегнатата държава и подбиване на цените
(60)
Комисията определи цените на вноса по данни от Евростат и отговори на въпросника.
(61)
Средната цена на вноса от Индонезия в Съюза се е променяла, както следва:
Таблица 3
Цени на вноса (EUR/t)
ФГ 2010/2011
ФГ 2011/2012
ФГ 2012/2013
РП
Индонезия
1 266
1 279
1 226
1 162
Индекс
100
101
97
92
Източник: отговори на въпросника и данни от Евростат.
(62)
Средната цена на вноса на мононатриев глутамат от Индонезия леко се е увеличила в периода между ФГ 2010/2011 и ФГ 2011/2012, преди да спадне през ФГ 2012/2013 и още повече през разследвания период. Средните цени на вноса на мононатриев глутамат от Индонезия като цяло са се понижили с 6 % през разглеждания период.
(63)
Комисията определи подбиването на цените по време на разследвания период, като сравни:
-
среднопретеглените продажни цени за всеки вид на продукта на промишлеността на Съюза за несвързани клиенти на пазара на Съюза, коригирани на ниво франко завода, и
-
съответните среднопретеглени цени за всеки вид на продукта на вноса от оказалите съдействие индонезийски производители към първия независим клиент на пазара на Съюза, установени на база CIF, със съответните корекции за митата и разходите след вноса.
(64)
Както бе посочено в съображение 46 по-горе, един производител износител заяви, че мононатриевият глутамат, продаван в Съюза като хранителна добавка, трябва да отговаря на определени прагове за чистота, предвидени в законодателството на Съюза. Този производител износител заяви, че тези изисквания не са се прилагали за продуктите, внесени от Индонезия и използвани в нехранителния сектор, и че с оглед на това корекция за химическите или физическите характеристики може да бъде оправдана, ако се направи сравнение с продукта, продаван на пазара на Съюза. Въпреки това, съответният производител износител не е подкрепил с количествени данни своето твърдение. Освен това при определянето на видовете на продукта в процеса на сравнението Комисията успя да вземе предвид всички потенциални различия, свързани с чистота. Поради това видовете на продукта с еднаква или подобна степен на чистота, изнасяни за пазара на Съюза, от една страна, и тези, продавани от промишлеността на Съюза на пазара на Съюза, от друга страна, бяха сравнени едни с други. Въз основа на това не е оправдано да се прави корекция и твърдението бе отхвърлено.
(65)
Една заинтересована страна заяви, че отражението на колебанията на обменните курсове следва да бъде взето предвид при изчисляването на подбиването на цените по отношение на вноса от Индонезия. Действително възможното въздействие на дъмпинговия внос върху цените на промишлеността на Съюза се проучва основно посредством определяне на подбиването на цените, наред с други аспекти. В настоящия случай бяха сравнени дъмпинговите експортни цени и продажните цени на промишлеността на Съюза. Експортните цени, използвани за изчисляване на вредата, бяха обаче конвертирани в евро с цел получаване на съпоставима основа. Вследствие на това използването на обменни курсове в този случай гарантира единствено, че ценовата разлика се определя на съпоставима основа. Поради това твърдението бе отхвърлено.
(66)
Сравнението на цените бе извършено за всеки отделен вид сделки на същото ниво на търговия, с необходимите корекции, където бе необходимо. Резултатът от сравнението бе изразен като процент от оборота на промишлеността на Съюза по време на разследвания период. Той показа, че е налице среднопретеглен марж на подбиване на цените между 0 и 5 % от вноса от Индонезия на пазара на Съюза.
4.4. Икономическо състояние на промишлеността на Съюза
4.4.1. Общи бележки
(67)
В съответствие с член 3, параграф 5 от основния регламент при проверката на въздействието на дъмпинговия внос върху промишлеността на Съюза бе направена оценка на всички икономически показатели, имащи отражение върху състоянието на промишлеността на Съюза по време на разглеждания период.
4.4.2. Производство, производствен капацитет и използване на капацитета
(68)
През разглеждания период общото производство на Съюза, производственият капацитет и използването на капацитета са се променяли, както следва:
Таблица 4
Производство, производствен капацитет и използване на капацитета
ФГ 2010/2011
ФГ 2011/2012
ФГ 2012/2013
РП
Обем на производството
Индекс
100
95
107
91
Производствен капацитет
Индекс
100
100
100
100
Използване на капацитета
Индекс
100
95
107
91
Източник: отговор на въпросника.
(69)
През разглеждания период производството е отбелязало колебания. Макар да е намаляло в периода между ФГ 2010/2011 и ФГ 2011/2012, то се е повишило между ФГ 2011/2012 и ФГ 2012/2013, като е достигнало най-ниското си равнище през разследвания период. Разследването показа, че колебанията са настъпили вследствие на спиранията за поддръжка, които промишлеността на Съюза е предприемала на всеки 15 месеца, и в резултат на лошите климатични условия през зимата на 2010-2011 г., довели до прекъсване на доставките на една от основните суровини (амоняк). По време на разследвания период времето за спиране за поддръжка е било удължено в опит да се намалят големите запаси. Като цяло обемът на производството е намалял с 9 % по време на разглеждания период.
(70)
Производственият капацитет е останал стабилен през разглеждания период.
(71)
В резултат на намалението в обема на производството и стабилния производствен капацитет, използването на капацитета е следвало тенденцията на обема на производството, т.е. първо се е понижило през ФГ 2011/2012, после се е повишило през ФГ 2012/13 и отново се е понижило през разследвания период. Като цяло равнището на използване на капацитета се е понижило с 9 % през разглеждания период, успоредно с намалението в обема на производството.
4.4.3. Обем на продажбите и пазарен дял
(72)
През разглеждания период обемът на продажбите и пазарният дял на промишлеността на Съюза са се променяли, както следва:
Таблица 5
Обем на продажбите и пазарен дял
ФГ 2010/2011
ФГ 2011/2012
ФГ 2012/2013
РП
Обем на продажбите на пазара на Съюза
Индекс
100
84
85
83
Пазарен дял
Индекс
100
96
91
85
Източник: отговори на въпросника и данни от Евростат.
(73)
Обемът на продажбите на мононатриев глутамат от промишлеността на Съюза е намалял със 17 % през разглеждания период. Обемът на продажбите е спаднал основно между ФГ 2010/2011 и ФГ 2011/2012, докато през следващите години е останал сравнително стабилен. Спадът в обема на продажбите, заедно с успоредния спад в потреблението и увеличението на вноса от Индонезия, са довели до намаляване на пазарния дял на промишлеността на Съюза с общо около 15 % през разглеждания период. Между ФГ 2010/2011 и ФГ 2011/2012 пазарният дял на промишлеността на Съюза е намалял с 4 %, което съвпада с увеличаването на пазарния дял на индонезийския внос през същия период. Между ФГ 2012/2013 и разследвания период пазарните дялове на промишлеността на Съюза са продължили да намаляват с постоянни темпове, докато обемът на вноса и пазарните дялове от Индонезия значително са се увеличили.
4.4.4. Растеж
(74)
Докато потреблението на Съюза е намаляло с 2 % през разглеждания период, обемът на продажбите на промишлеността на Съюза е намалял със 17 %, което представлява загуба на пазарен дял от 15 %.
4.4.5. Заетост и производителност
(75)
През разглеждания период заетостта и производителността са се променяли, както следва:
Таблица 6
Заетост и производителност
ФГ 2010/2011
ФГ 2011/2012
ФГ 2012/2013
РП
Брой на наетите лица
Индекс
100
103
107
108
Производителност (единица/наето лице)
Индекс
100
92
100
85
Източник: отговор на въпросника.
(76)
През разглеждания период заетостта в промишлеността на Съюза постоянно е нараствала, общо с 8 %. Това увеличение се е дължало основно на интегрирането през 2011 г. на бивше дъщерно дружество и разширяването на отдела по поддръжката на промишлеността на Съюза.
(77)
Производителността е намаляла в резултат на съчетаването на увеличена заетост и понижено производство, както бе показано в таблица 4 в съображение 68.
4.4.6. Размер на дъмпинговия марж и възстановяване от предишен дъмпинг
(78)
Всички дъмпингови маржове са значително над нивото de minimis. Въздействието на размера на действителните дъмпингови маржове върху промишлеността на Съюза е значително, като се имат предвид обемът и цените на вноса от засегнатата държава.
(79)
Промишлеността на Съюза все още е била в процес на възстановяване от въздействието на предишен вредоносен дъмпинг, упражняван от вноса на същия продукт с произход от Китай. Тези мерки понастоящем са предмет на паралелно протичащо разследване за преразглеждане в съответствие с член 11, параграф 2 от основния регламент, както бе посочено в съображение 2.
4.4.7. Цени и фактори, влияещи върху цените
(80)
През разглеждания период средните продажни цени на промишлеността на Съюза за несвързани клиенти в Съюза са се променяли, както следва:
Таблица 7
Средни продажни цени
ФГ 2010/2011
ФГ 2011/2012
ФГ 2012/2013
РП
Средна единична продажна цена в Съюза (EUR/t)
Индекс
100
107
101
97
Производствени разходи за единица продукция (EUR/t)
Индекс
100
120
124
130
Източник: отговор на въпросника.
(81)
Средната единична продажна цена на промишлеността на Съюза за несвързани клиенти в Съюза се е понижила с 3 % през разглеждания период. В периода между ФГ 2010/2011 и ФГ 2011/2012 тя се е повишила със 7 %, но след това е започнала непрекъснато да се понижава до разследвания период. Повишението на цената между ФГ 2010/2011 и ФГ 2011/2012 може да се разглежда като следствие от увеличението на разходите през същия период, макар и то да е било по-силно изразено от повишението на цените. В същото време индонезийският внос се е увеличил и е упражнявал значителен ценови натиск върху промишлеността на Съюза. В резултат на това цените на промишлеността на Съюза са се понижили с 6 % между ФГ 2011/2012 и ФГ 2012/2013 и с още 4 % между ФГ 2012/2013 и разследвания период.
(82)
През разглеждания период производствените разходи за единица продукция са се увеличили с 30 %. От ФГ 2011/2012 насам тези разходи непрекъснато са се увеличавали, което се е дължало основно на увеличението на разходите за суровини и труд. Както бе посочено по-горе, това увеличение на разходите не е могло да бъде компенсирано от еквивалентно увеличение на цената поради ценовия натиск, упражняван от дъмпинговия внос от Индонезия.
4.4.8. Разходи за труд
(83)
През разглеждания период средните разходи за труд на промишлеността на Съюза са се променяли, както следва:
Таблица 8
Средни разходи за труд за наето лице
ФГ 2010/2011
ФГ 2011/2012
ФГ 2012/2013
РП
Средни разходи за труд за наето лице (в евро)
Индекс
100
117
125
124
Източник: отговор на въпросника.
(84)
Средните разходи за труд за наето лице са се увеличили с 24 %. Това може да се обясни основно с все по-големите усилия, полагани от промишлеността на Съюза, за подобряване на работата на нейните работници и служители, с цел оптимизиране на производствения процес.
4.4.9. Запаси
(85)
През разглеждания период нивата на запасите на промишлеността на Съюза са се променяли, както следва:
Таблица 9
Запаси
ФГ 2010/2011
ФГ 2011/2012
ФГ 2012/2013
РП
Крайни запаси
Индекс
100
82
164
143
Крайни запаси като процент от производството
Индекс
100
86
153
156
Източник: отговор на въпросника.
(86)
Като цяло през разглеждания период крайните запаси са се повишили с 43 %. От ФГ 2010/2011 до ФГ 2011/2012 крайните запаси са намалели вследствие на намаляването на обема на производството и увеличаването на обема на продажбите за износ. От ФГ 2011/2012 до ФГ 2012/2013 запасите са се увеличили поради повишаване на производството, докато продажбите на промишлеността на Съюза на пазара на Съюза са останали почти непроменени. От ФГ 2012/2013 до разследвания период крайните запаси отново са намалели основно в резултат на решението за намаляване на производството в опит за понижаване на високите нива на запасите.
(87)
Крайните запаси като процент от производството са намалели между ФГ 2010/2011 и ФГ 2011/2012, но почти са се удвоили между ФГ 2011/2012 и ФГ 2012/2013. Те са се увеличили още повече между ФГ 2012/2013 и разследвания период. Като цяло те са се увеличили с 56 % през разглеждания период. Увеличението през ФГ 2012/2013 и разследвания период трябва да се разглежда в светлината на нарастващия обем на дъмпинговия внос от Индонезия, докато продажбите на Съюза през същия период са останали почти непроменени.
4.4.10. Рентабилност, паричен поток, инвестиции, възвръщаемост на инвестициите и способност за привличане на капитал
(88)
През разглеждания период рентабилността, паричният поток, инвестициите и възвръщаемостта на инвестициите на производителя от Съюза са се променяли, както следва:
Таблица 10
Рентабилност, паричен поток, инвестиции и възвръщаемост на инвестициите
ФГ 2010/2011
ФГ 2011/2012
ФГ 2012/2013
РП
Рентабилност на продажбите в Съюза за несвързани клиенти (процент от оборота на продажбите)
Индекс
100
30
- 31
- 80
Паричен поток (в евро)
Индекс
100
39
- 48
- 19
Инвестиции (в евро)
Индекс
100
182
143
197
Възвръщаемост на инвестициите
Индекс
100
14
- 61
- 110
Източник: отговор на въпросника.
(89)
Комисията определи рентабилността на промишлеността на Съюза чрез изразяване на нетната печалба преди облагане с данъци от продажбите на сходния продукт за несвързани клиенти в Съюза като процент от оборота от тези продажби. През ФГ 2010/2011 и ФГ 2011/2012 рентабилността значително е намаляла, но все още е била положителна. От ФГ 2012/2013 рентабилността е станала отрицателна. През разследвания период тя е намаляла още повече. Като цяло през разглеждания период рентабилността е намаляла със 180 %. Това се дължи основно на ценовия натиск, упражняван от индонезийския внос, който е влязъл на територията на Съюза на дъмпингови цени и не е позволил на промишлеността на Съюза да определи цените си в съответствие с увеличението на разходите.
(90)
Нетният паричен поток е способността на промишлеността на Съюза сама да финансира дейността си. Нетният паричен поток е следвал същата тенденция като рентабилността, а именно непрекъснато понижение през разглеждания период и отрицателни резултати от ФГ 2012/2013 насам. Тази тенденция се е задълбочила през разследвания период. Като цяло нетният паричен поток е намалял със 119 % по време на разглеждания период.
(91)
През разглеждания период инвестициите са се повишили с 97 %. Те са представлявали основно инвестиции, необходими за поддръжката и привеждане в съответствие с правните изисквания за безопасност. Въпреки че промишлеността на Съюза все още е била в процес на възстановяване от предишен дъмпинг, упражняван от страна на китайските производители износители преди разглеждания период, тя е започнала да подобрява положението си и е била на печалба в началото на разглеждания период до ФГ 2011/2012. При тези обстоятелства са били направени редица инвестиции, които повече не са могли да бъдат отлагани, което обяснява значителното увеличение на нивата на инвестициите през ФГ 2011/2012 и следващите години.
(92)
Възвръщаемостта на инвестициите представлява печалбата в процент от нетната балансова стойност на инвестициите. Подобно на останалите финансови показатели, възвръщаемостта на инвестициите от производството и продажбата на сходния продукт е била отрицателна от ФГ 2012/2013 насам, което отразява отрицателната тенденция на рентабилността. Като цяло през разглеждания период възвръщаемостта на инвестициите се е понижила с 210 %.
(93)
Предвид намаляването на рентабилността и понижаването на паричния поток, способността на дружеството за привличане на капитал също е била засегната.
4.4.11. Заключение относно вредата
(94)
Почти всички основни показатели за вреда са отбелязали низходяща тенденция. По време на разглеждания период обемът на производството и използването на капацитета са намалели с около 9 %, а обемът на продажбите - със 17 %. В опит да се компенсират загубите по отношение на обема на продажбите и пазарния дял, през разглеждания период средните цени на промишлеността на Съюза са се понижили с 3 %, докато е същото време производствените разходи са се увеличили с 30 %. Вследствие на това рентабилността, която е била положителна в началото на разглеждания период, се е понижила и е станала отрицателна през ФГ 2012/2013, след което е продължила да намалява през разследвания период. Сходни отрицателни тенденции са могли да бъдат наблюдавани за нетния паричен поток и за възвръщаемостта на инвестициите.
(95)
През разглеждания период заетостта се е увеличила с 8 %. Увеличението през разглеждания период може да бъде обяснено с интегрирането през 2011 г. на бивше дъщерно дружество и разширяването на отдела по поддръжката на промишлеността на Съюза. Инвестициите също са отбелязали положителна тенденция. Те са били свързани основно с превантивни мерки и изисквания за сигурност, но не и с повишаване на капацитета. Тези положителни тенденции не изключват обаче наличието на вреда.
(96)
С оглед на изложеното по-горе бе направено заключението, че промишлеността на Съюза е понесла съществена вреда по смисъла на член 3, параграф 5 от основния регламент.
5. ПРИЧИННО-СЛЕДСТВЕНА ВРЪЗКА
(97)
В съответствие с член 3, параграф 6 от основния регламент Комисията проучи дали дъмпинговият внос от засегнатата държава е нанесъл съществена вреда на промишлеността на Съюза. В съответствие с член 3, параграф 7 от основния регламент Комисията също така проучи дали е възможно и други известни фактори да са нанесли вреда на промишлеността на Съюза. Комисията се увери, че вредата, евентуално причинена от тези други фактори, не е била приписана на дъмпинговия внос. Тези фактори са:
а)
въздействие на вноса от Китай
б)
внос от други държави извън ЕС
в)
промяна в потреблението в Съюза
г)
равнище на износа на промишлеността на Съюза
д)
неефективност на промишлеността на Съюза
е)
финансовата криза
ж)
инвестиции и нормативни изисквания за безопасност в ЕС
з)
разходи за суровини и други разходи
5.1. Въздействие на дъмпинговия внос
(98)
С оглед установяване наличието на причинно-следствена връзка между дъмпинговия внос на мононатриев глутамат с произход от Индонезия и понесената от промишлеността на Съюза вреда, Комисията направи анализ на равнищата на обема и цените на вноса, предмет на разследване, както и на степента, в която те са допринесли за нанасянето на съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза.
(99)
Разследването показа, че през разглеждания период обемът на дъмпинговия внос на ниски цени от Индонезия се е увеличил със 182 %, което е довело до увеличаване на пазарния дял с около 187 % през същия период. Това е съвпаднало със спад от 17 % в обема на продажбите и намаляване на пазарния дял с 15 % за промишлеността на Съюза. Това също така е довело до намаляване със 71 % на пазарния дял на общия внос от други държави извън ЕС.
(100)
В същото време цените на вноса от Индонезия са се понижили с 8 %. Вносът от Индонезия е упражнил ценови натиск върху пазара на Съюза, поради което промишлеността на Съюза не само не е била в състояние да повиши цените си в съответствие с увеличаването на нейните разходи, а дори е била принудена да ги понижи през разглеждания период. Това е довело до значителен спад в рентабилността и дори до загуби от ФГ 2012/2013 нататък, които са били особено големи през разследвания период.
(101)
Въз основа на гореизложеното, на този етап Комисията заключи, че влошаването на показателите на промишлеността на Съюза съвпада със значителното нарастване на вноса при дъмпингови цени с произход от Индонезия и че вносът от Индонезия е изиграл решаваща роля за съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза.
5.2. Въздействие на други фактори
5.2.1. Въздействие на вноса от Китай
(102)
Понастоящем вносът от Китай се облага с антидъмпингови мита. През разглеждания период обемът на вноса се е увеличил с 65 %, а пазарният му дял е нараснал с 68 %. И обемът, и пазарният дял обаче са се задържали на ниски нива. През разглеждания период цените на китайската промишленост са намалели значително - с 20 %. Поради начисляваните действащи антидъмпингови мита те не са подбивали цените на промишлеността на Съюза.
(103)
При тези обстоятелства не може да се счита, че вносът от Китай е допринесъл за съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза през разследвания период.
Таблица 11
Внос от Китай
Държава
ФГ 2010/2011
ФГ 2011/2012
ФГ 2012/2013
РП
Китай
Обем (в тонове)
1 518
758
1 923
2 509
Индекс
100
50
127
165
Пазарен дял Индекс
100
57
136
168
Средна цена (EUR/t) (8)
1 234
1 199
1 143
992
Индекс
100
97
93
80
Източник: данни от Евростат и отговори на въпросника.
5.2.2. Внос от други държави извън ЕС
(104)
През разглеждания период обемът на вноса от други държави извън ЕС се е променял, както следва:
Таблица 12
Износ от други държави извън ЕС
Държава
ФГ 2010/2011
ФГ 2011/2012
ФГ 2012/2013
РП
Бразилия
Обем (в тонове)
2 321
969
1 070
889
Индекс
100
42
46
38
Пазарен дял Индекс
100
48
49
39
Средна цена (EUR/t)
1 218
1 306
1 402
1 365
Индекс
100
107
115
112
Република Корея
Обем (в тонове)
1 248
2 157
923
802
Индекс
100
173
74
64
Пазарен дял Индекс
100
198
79
65
Средна цена (EUR/t)
1 231
1 296
1 293
1 277
Индекс
100
105
105
104
Виетнам
Обем (в тонове)
5 707
6 042
1 820
769
Индекс
100
106
32
13
Пазарен дял Индекс
100
121
34
14
Средна цена (EUR/t)
1 284
1 291
1 361
1 318
Индекс
100
101
106
103
Други държави извън ЕС
Обем (в тонове)
993
681
478
434
Индекс
100
69
48
44
Пазарен дял Индекс
100
79
52
45
Средна цена (EUR/t)
1 594
1 718
2 044
2 001
Индекс
100
108
128
126
Общо други държави извън ЕС
Обем (в тонове)
10 268
9 848
4 291
2 894
Индекс
100
96
42
28
Пазарен дял Индекс
100
110
45
29
Средна цена (EUR/t)
1 293
1 323
1 433
1 424
Индекс
100
102
111
110
Източник: отговори на въпросника и данни от Евростат.
(105)
Като цяло обемът на вноса от други държави извън ЕС е намалял от 10 268 тона през ФГ 2010/2011 на 2 894 тона през разследвания период или със 72 % през разглеждания период. През същия период съответният пазарен дял е намалял със 71 %. През разследвания период пазарният дял на вноса от други държави извън ЕС се е равнявал на едва около четвърт от нивото си през ФГ 2010/2011. Като цяло през разглеждания период цените на вноса от държави извън ЕС са се увеличили с 10 %.
(106)
Една заинтересована страна заяви, че общият обем на вноса, включващ вноса от Индонезия, е останал непроменен през разглеждания период.
(107)
Това твърдение противоречеше на наличните статистики, на които се основават констатациите от разследването, изложени в таблица 13 по-долу. В действителност през разглеждания период общият обем на вноса в Съюза е нараснал с 46 %. С оглед на горепосоченото твърдението бе отхвърлено.
Таблица 13
Общ обем на вноса
ФГ 2010/2011
ФГ 2011/2012
ФГ 2012/2013
РП
Общо внос
Обем (в тонове)
20 424
20 084
24 531
29 788
Индекс
100
98
120
146
Източник: отговори на въпросника и данни от Евростат.
(108)
Въз основа на гореизложеното беше направено временното заключение, че наличието на внос от други държави извън ЕС не е нарушило причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос от Индонезия и съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза.
5.2.3. Промяна в потреблението в Съюза
(109)
През разглеждания период потреблението в Съюза е отбелязало лек спад с едва 2 %, което не може да послужи като обяснение за 17-процентния спад в обема на продажбите на промишлеността на Съюза и намаляването на пазарния дял с 15 %. Поради това беше направено временното заключение, че промяната в потреблението не е допринесла за съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза.
5.2.4. Равнище на износа на промишлеността на Съюза
(110)
През разглеждания период пазарният дял на промишлеността на Съюза се е променял, както следва:
Таблица 14
Равнище на износа на промишлеността на Съюза
ФГ 2010/2011
ФГ 2011/2012
ФГ 2012/2013
РП
Обем на износа
Индекс
100
249
234
222
Средна единична цена
Индекс
100
107
101
95
Източник: отговор на въпросника.
(111)
Обемът на износа на промишлеността на Съюза се е увеличил през ФГ 2011/2012, след което леко е намалял през следващите години до разследвания период. Той почти се е удвоил през разглеждания период. По същото време експортните цени леко са намалели (с 5 %). Увеличаването на продажбите за износ е компенсирало отчасти загубата на обем на продажбите и пазарен дял в Съюза. Всъщност в условията на силен ценови натиск, упражняван от дъмпинговия внос, ако експортните продажби не се бяха увеличили, загубата на икономии от мащаба и въздействието върху производствените разходи за единица продукция на промишлеността на Съюза щяха да са още по-високи. Поради това равнището на износа на промишлеността на Съюза не би могло да е оказало отрицателно въздействие по отношение на наличието на вреда.
(112)
Някои заинтересовани страни заявиха, че намаляването на продажбите на промишлеността на Съюза на пазара на Съюза е следствие от нейните експортни продажби на мононатриев глутамат към наскоро придобито свързано дружество за преработка на храни в Турция. Това твърдение не бе подкрепено с доказателства. Освен това разследването показа, че промишлеността на Съюза е придобила дружеството за преработка на храни едва след края на разследвания период. То не би могло да е оказало въздействие върху състоянието на промишлеността на Съюза по време на разследвания период. Въз основа на това беше направено заключението, че продажбите на промишлеността на Съюза към свързаното дружество в Турция не нарушават причинно-следствената връзка.
5.2.5. Твърдение за неефективност на промишлеността на Съюза
(113)
Една от заинтересованите страни твърдеше, че съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза, е причинена от неефективност, присъща на производствения процес на промишлеността на Съюза. Въпреки това тази заинтересована страна не се позова на конкретна неефективност и нейното твърдение остана необосновано. Освен това при разследването не бе разкрита никаква потенциална неефективност на промишлеността на Съюза. Поради това твърдението беше отхвърлено. На тази основа беше заключено, че твърдението за неефективност на промишлеността на Съюза не нарушава причинно-следствената връзка.
5.2.6. Финансовата криза
(114)
Една от заинтересованите страни заяви, че съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза, се дължи на финансовата криза. Пазарът на мононатриев глутамат в Съюза обаче е бил сравнително стабилен и е бил засегнат съвсем слабо от световната финансова криза. Ако това не беше така и ако загубите на промишлеността на Съюза наистина бяха причинени от световната финансова криза, същото щеше да важи и за всички останали конкуренти на пазара на мононатриев глутамат. Както изглежда обаче индонезийските производители на мононатриев глутамат са увеличили обема на продажбите си на пазара на Съюза въпреки глобалната финансова криза. Няма основания да се счита, че световната финансова криза би следвало да засегне по-силно промишлеността на Съюза, отколкото нейните азиатски партньори. Поради това този аргумент се отхвърля. Въз основа на това се стигна до заключението, че въздействието на финансовата криза не нарушава причинно-следствената връзка.
5.2.7. Инвестиции и нормативни изисквания за безопасност в ЕС
(115)
Една от заинтересованите страни твърдеше, че вредата, понесена от промишлеността на Съюза, е причинена от значителните инвестиции, необходими за привеждане в съответствие с приложимите в Съюза норми за безопасност.
(116)
Разследването обаче показа, че инвестициите, свързани с изискванията за безопасност на ЕС, са били малки в сравнение с другите инвестиции през разглеждания период. Значителна част от инвестициите, направени от промишлеността на Съюза, са инвестиции за профилактична поддръжка. Най-голямото нарастване на инвестициите се е състояло между ФГ 2010/2011 и ФГ 2011/2012. Това увеличение се обяснява с факта, че промишлеността на Съюза, все още възстановяваща се от предишен дъмпинг от страна на китайския внос, е трябвало да отложи инвестициите, предназначени за профилактична поддръжка, за времето след периодите на загуби. От момента, в който митата върху китайския внос са започнали да оказват въздействие върху пазара, промишлеността на Съюза е съумяла отново да реализира печалби и да възстанови обичайните си равнища на инвестиции. През следващите периоди инвестициите са се задържали на сходно равнище и са продължили да обхващат предимно техническото обслужване. Не са били направени никакви инвестиции за увеличаване на капацитета, който е останал непроменен през разглеждания период. Въз основа на това бе направено заключението, че инвестициите на промишлеността на Съюза не нарушават причинно-следствената връзка.
5.2.8. Разходи за суровини и други разходи
(117)
Няколко заинтересовани страни заявиха, че вредата, понесена от промишлеността на Съюза, е била причинена от значителното повишаване на цените на основните суровини, а именно: промишлена захар, амоняк, сода каустик и сярна киселина.
Промишлена захар
(118)
Промишлената захар е един от основните разходни фактори в общите производствени разходи на промишлеността на Съюза. В действителност, както е описано в съображение 81, през разглеждания период са се увеличили разходите за единица продукция на промишлеността на Съюза, в това число и разходите за промишлена захар. Според някои общественодостъпни статистически данни (9), макар и леко да се е увеличила от ФГ 2010/2011 до средата на 2012 г., средната цена на промишлената захар в Съюза се е запазила по-ниска от цените на световния пазар. Впоследствие цените на промишлената захар и в Съюза, и на световния пазар са намалели и са се установили на сходни равнища. Следователно твърдението че вредата е причинена от увеличението в цените на захарта е неоснователно и следва да се отхвърли.
Химическа промишленост
(119)
През разглеждания период разходите на промишлеността на Съюза за амоняк, сода каустик и сярна киселина са нараствали в съответствие с цените на тези продукти на международните пазари. Следователно това нарастване не е било ограничено до промишлеността на Съюза, а е засегнало и стопанските субекти в държавите извън ЕС. На тези основания увеличението в цените на амоняка, содата каустик и сярната киселина само по себе си не може да се счита за причина за съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза.
Други
(120)
Друга заинтересована страна твърдеше, че повишените разходи за електроенергия, труд и опаковане са причинили понесената от промишлеността на Съюза вреда. Макар разследването да показа, че разходите за тези фактори наистина са се увеличили през разглеждания период (вж. съображения 81 и 83), Комисията установи също така, че промишлеността на Съюза не е могла да отрази дори частично това увеличение в своите продажни цени поради ценовия натиск, упражняван от вноса от Индонезия. Поради това не може да се приеме, че увеличението на разходите за тези фактори само по себе си е причинило съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза.
5.3. Заключение относно причинно-следствената връзка
(121)
Горният анализ показва значително увеличение в обема и пазарния дял на дъмпинговия внос с произход от Индонезия между ФГ 2010/2011 г. и разследвания период, както и спад в цените на вноса през разглеждания период.
(122)
Това увеличение на пазарния дял на вноса на ниски цени от Индонезия е съвпаднало със значителното свиване на пазарния дял на промишлеността на Съюза и заедно с ценовия натиск е предизвикало значителни загуби за промишлеността на Съюза.
(123)
От друга страна, проучването на другите фактори, които биха могли да са навредили на промишлеността на Съюза, показа, че никой от тях не е могъл да окаже значително негативно въздействие.
(124)
Въз основа на гореизложеното, на този етап Комисията стигна до заключението, че съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза, е причинена от дъмпинговия внос от засегнатата държава и че другите фактори не нарушават причинно-следствената връзка.
(125)
Комисията направи съответно разграничение и отдели въздействието на всички известни фактори върху състоянието на промишлеността на Съюза от вредоносното въздействие на дъмпинговия внос. Отрицателното въздействие на вноса от Китай и от други държави извън ЕС, на промяната в потреблението, на равнището на износа на промишлеността на Съюза, на твърдяната неефективност на промишлеността на Съюза, на финансовата криза, на инвестициите, на нормативните изисквания за безопасност на ЕС и на разходите за суровини и другите разходи върху промишлеността на Съюза е било ограничено.
6. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
6.1. Предварителни забележки
(126)
В съответствие с член 21 от основния регламент Комисията провери дали, независимо от наличието на вредоносен дъмпинг, може да се направи недвусмислено заключение, че приемането на мерки в конкретния случай не е в интерес на Съюза. Определянето на интереса на Съюза бе основано на преценка на съвкупността от различни намесени интереси, включително тези на промишлеността на Съюза, търговците, вносителите, ползвателите и доставчиците на суровини.
6.2. Интерес на промишлеността на Съюза
(127)
Разследването показа, че на промишлеността на Съюза е нанесена съществена вреда, причинена от дъмпинговия внос от Индонезия. Почти всички показатели за вреда са отбелязали негативна тенденция; по-специално през разглеждания период са се влошили обемът на производството, обемът на продажбите, пазарният дял и рентабилността. Тенденция към спад бе установена и за други показатели, свързани с финансовото състояние, като например парични потоци и възвръщаемост на инвестициите. През същия период запасите са се увеличили.
(128)
Очаква се вследствие налагането на мерките цените на вноса да се повишат и ценовият натиск, упражняван върху промишлеността на Съюза от дъмпинговия внос, да отпадне. По този начин промишлеността на Съюза следва да бъде в състояние да увеличи цените си в съответствие с увеличените разходи и те постепенно да достигнат рентабилни равнища. Това ще окаже положително въздействие и върху обема на производството и продажбите. В случай че не бъдат наложени мерки е голяма вероятността състоянието на промишлеността на Съюза да се влоши допълнително. Много вероятно е да бъдат реализирани допълнителни загуби на обем на продажбите и на пазарен дял, тъй като ценовият натиск от дъмпинговия внос ще продължи и промишлеността на Съюза ще бъде принудена да се съобразява с ниските цени в Съюза. При такъв сценарий промишлеността на Съюза ще продължи да реализира значителни загуби. Не е изключено поради намаляването на обема на продажбите и производството и големите загуби промишлеността на Съюза да бъде принудена да прекрати производството като цяло в средносрочен план, което да доведе до загуба на работни места в Съюза. Това също така би направило Съюза зависим от вноса от държави извън ЕС.
(129)
Поради това на този етап бе направено заключението, че налагането на антидъмпингови мита би било в интерес на промишлеността на Съюза.
6.3. Интерес на вносители/търговци
(130)
Четиринадесет дружества заявиха своя интерес след публикуването на известието за започване на преразглеждане. Трима несвързани вносители бяха включени в извадката и получиха въпросници, като само един отговори. Това дружество е било предмет на проверка на място.
(131)
Вносът на мононатриев глутамат от Индонезия е възлизал на по-малко от 15 % от оборота на вносителя. Комисията счете, че дори и свързаната с вноса на мононатриев глутамат дейност да бъде засегната отрицателно от налагането на митата, дружеството като цяло ще запази рентабилността си.
(132)
В хода на разследването е заявил интерес един търговец в ЕС, участващ в препродажбата на мононатриев глутамат в рамките на и извън пазара на Съюза. Този търговец е закупувал мононатриев глутамат главно от промишлеността на Съюза, но също така и от вносители на мононатриев глутамат от Индонезия и от други държави извън ЕС. Свързаната с мононатриевия глутамат дейност на търговеца е незначителна в сравнение с цялостната му дейност. Въз основа на това се счита, че въздействието на антидъмпинговите мерки върху неговото положение би било незначително.
6.4. Интерес на ползвателите
(133)
Ползвателите упражняват дейност главно в сектора за производство на храни и напитки, в който мононатриевият глутамат се използва в производството на смеси от подправки, супи и готови храни. Мононатриевият глутамат се използва и за приложения, несвързани с производството на храни, например за производството на перилни и почистващи препарати.
(134)
33 дружества заявиха интерес и им беше изпратен въпросник. Пет дружества оказаха съдействие в разследването, като представиха отговори на въпросника. Четири от тях са развивали дейност в сектора за производство на храни и напитки и един - в нехранителния сектор. Бяха направени проверки на място в две от оказалите съдействие дружества: едното от тях, работещо в сектора за производство на храни и напитки, а другото - производител на перилни и почистващи препарати.
Сектор за производство на храни и напитки
(135)
Разследването показа, че мононатриевият глутамат е представлявал средно около 5 % от общите разходи за продукти, включващи мононатриев глутамат, произведен от оказалите съдействие дружества, които предоставиха необходимите данни.
(136)
Две от оказалите съдействие дружества са купували мононатриев глутамат главно от промишлеността на Съюза и не са внасяли никакви или са внасяли само малки количества от Индонезия. При тези две дружества дейността, свързана с продукти, включващи мононатриев глутамат, е представлявала около една трета от общата им дейност. Беше установено, че през разследвания период дружествата са били печеливши. Предвид тези констатации предлаганите по отношение на Индонезия мерки вероятно ще имат ограничено въздействие върху тези дружества.
(137)
Другите две дружества са купували по-големи количества мононатриев глутамат от Индонезия, но дейността им във връзка с мононатриевия глутамат е относително незначителна в сравнение с цялостната им дейност. Освен това според предоставената информация през разследвания период тези две дружества са били рентабилни. Поради това мерките, наложени по отношение на мононатриевия глутамат от Индонезия, едва ли биха оказали значително въздействие върху тези дружества.
Нехранителен сектор
(138)
Едно от оказалите съдействие дружества е използвало мононатриев глутамат за производството на перилни и почистващи препарати. Мононатриевият глутамат е представлявал между 15 и 20 % от производствените разходи за тези продукти. През разследвания период дружеството е закупувало мононатриев глутамат предимно от промишлеността Съюза, но и също така е внасяло мононатриев глутамат от Индонезия и в по-малка степен - от Корея. С продукти, включващи мононатриев глутамат, е била свързана незначителна част от дейността му, на фона на цялостната му дейност, за която освен това е установено, че е реализирала положителни маржове на печалба между 5 и 10 % през разследвания период.
(139)
Въз основа на това, макар да не е изключено, че това дружество би могло да бъде неблагоприятно засегнато от налагането на мерки по отношение на Индонезия, наличието на други източници на доставки и рентабилността на неговата дейност, свързана с мононатриевия глутамат, показват, че евентуалното въздействие на мерките за това дружество би било ограничено.
(140)
Тази заинтересована страна твърдеше, че предвид нормативната рамка на ЕС, която забранява използването на фосфати и други фосфорни съединения (10), мононатриевият глутамат вероятно ще бъде използван във все по-големи количества на мястото на фосфатите и другите фосфорни съединения при производството на перилни и почистващи препарати. Поради това се очаква, че търсенето на мононатриев глутамат в Съюза ще се увеличи значително и всяко налагане на антидъмпингови мита върху вноса на мононатриев глутамат би имало отрицателно въздействие за развитието на този нов пазар.
(141)
Въпреки това на този етап е трудно да се предвиди какво въздействие ще окаже новата законодателна рамка върху пазара на Съюза и дали или до каква степен тя ще насърчи производството на перилни и почистващи препарати на основата на мононатриев глутамат, като по този начин повлияе на търсенето на мононатриев глутамат в Съюза. Освен това заинтересованата страна не предостави никакви доказателства за степента, в която антидъмпинговото мито би могло да окаже отрицателно въздействие. В това отношение следва да се отбележи, че целта на антидъмпинговото мито е да бъдат възстановени условията на лоялна конкуренция на пазара на Съюза. Следователно индонезийският внос следва да продължи да бъде доставян на пазара на Съюза, но на лоялни цени. Разследването също така разкри редица алтернативни източници на доставки, като например Бразилия, Виетнам и Корея.
(142)
Във всеки случай, с оглед на констатациите от разследването, дори и целият обем на необходимия на въпросното дружество мононатриев глутамат да трябваше да бъде внасян от Индонезия, рентабилността на дейността на дружеството, включваща мононатриев глутамат, би останала положителна. Този най-лош сценарий не отчита възможността част от митото да бъде, поне отчасти, прехвърлена на крайните клиенти.
6.5. Интерес на доставчиците
(143)
Четирима доставчици на суровини от Съюза заявиха интерес и представиха отговори на въпросника. Техните продажби на суровини за промишлеността на Съюза са представлявали само малка част от общия им оборот. Следователно неналагането на мерки не би повлияло на състоянието на доставчиците.
6.6. Други аргументи
(144)
Няколко заинтересовани страни изказаха твърдението, че промишлеността на Съюза има господстващо положение на пазара на Съюза и изтъкнаха, че налагането на антидъмпингови мерки по отношение на вноса от Индонезия ще подсили тази позиция, което не е в интерес на Съюза.
(145)
Разследването ясно показа, че единственият производител от Съюза не е бил в състояние да запази обема на продажбите си в Съюза, като е загубил пазарен дял в полза на вноса от Индонезия. Освен това промишлеността на Съюза не е съумяла да увеличи цените си в съответствие с увеличението на цените на суровините поради ценовия натиск, упражняван от дъмпинговия внос от Индонезия, и е претърпяла значителни загуби през разследвания период. Комисията посочи също, че съществува конкуренция от вноса с произход от редица други държави извън ЕС, които се ползват със свободен достъп до пазарите на Съюза. На тези основания беше счетено, че няма достатъчно доказателства за господстващо положение на промишлеността на Съюза и твърдението беше отхвърлено.
(146)
Някои заинтересовани страни също така твърдяха, че няма алтернатива на вноса от Индонезия, тъй като цените на вноса от други държави извън ЕС са прекалено високи.
(147)
Следва да припомним, че през ФГ 2010/2011 пазарният дял на вноса от други държави извън ЕС е бил значителен. Вносът от държави извън ЕС също е страдал от ценовия натиск от страна на дъмпинговия внос от Индонезия и е загубил значителен обем на продажбите и пазарните дялове в полза на вноса от Индонезия. Налагането на мита върху вноса на мононатриев глутамат от Индонезия следва да даде възможност на други държави извън ЕС като Бразилия, Корея и Виетнам да си възвърнат загубените пазарни дялове в Съюза. Що се отнася до цените, целта на антидъмпинговите мерки следва да бъде установяването на равни условия на конкуренция в Съюза, като по този начин се позволи осъществяването на вноса в Съюза на лоялни цени. Разследването показа, че не се очаква налагането на мита да окаже значително въздействие върху състоянието на промишлеността надолу по веригата. Твърдението, че не съществуват алтернативни източници на доставка бе отхвърлено.
6.7. Заключение относно интереса на Съюза
(148)
Въз основа на гореизложеното Комисията установи, че на този етап от разследването не са налице основателни причини да се заключи, че налагането на временни мерки върху вноса на мононатриев глутамат с произход от Индонезия не е в интерес на Съюза.
7. ВРЕМЕННИ АНТИДЪМПИНГОВИ МЕРКИ
(149)
Въз основа на направените от Комисията заключения по отношение на дъмпинга, вредата, причинно-следствената връзка и интереса на Съюза следва да бъдат наложени временни мерки, за да се предотврати по-нататъшното нанасяне на вреда за промишлеността на Съюза от дъмпинговия внос.
7.1. Равнище на отстраняване на вредата (Марж на вредата)
(150)
С оглед на определянето на равнището на мерките Комисията първо определи размера на митото, необходим за отстраняване на вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
(151)
Вредата се счита за отстранена, ако промишлеността на Съюза е в състояние да покрие производствените си разходи и да реализира от продажбите на сходния продукт на пазара на Съюза, преди облагане с данъци, печалба, която би се очаквала при нормални условия на конкуренция от промишленост от този вид в сектора, а именно при липсата на дъмпингов внос. Тъй като Комисията установи, че дъмпинговият внос е започнал да оказва отражение едва през третата година от разглеждания период, маржът на печалбата бе установен въз основа на първите две години от този период, при отсъствието на дъмпингов внос. Комисията счете за уместно да използва среднопретегления марж на печалбата, определен в съображение 89. Установеният размер на маржа на печалбата бе между 5 и 15 %. По-точна стойност за маржа на печалбата не може да бъде разкрита поради съображения за поверителност. На тази основа Комисията изчисли невредоносна цена на сходния продукт за промишлеността на Съюза, като добави така изчисления марж на печалбата към производствените разходи на промишлеността на Съюза по време на разследвания период. Комисията определи нивото на отстраняване на вредата въз основа на сравнение на среднопретеглената цена на вноса на оказалите съдействие производители износители в Индонезия, установена с цел изчисляване подбиването на цената, и среднопретеглената невредоносна цена на сходния продукт, продаван от промишлеността на Съюза на пазара на Съюза през разследвания период. Разликите, получени от това сравнение, бяха изразени като процент от среднопретеглената CIF стойност на вноса. Маржовете на вредата, изчислени съответно при печалби от 5 и 15 %, са изложени в таблицата в съображение 154.
(152)
Както бе посочено в съображение 64 по-горе, един производител износител заяви, че степента на чистота на мононатриевия глутамат, внасян в Съюза, и на този, произвеждан и продаван от промишлеността на Съюза на пазара на Съюза, вероятно е различна и поради това следва да бъде направена съответна корекция. Поради изложените в същото съображение причини не беше оправдано да се прави корекция и твърдението беше отхвърлено.
7.2. Временни мерки
(153)
Върху вноса на мононатриев глутамат с произход от Индонезия следва да бъдат наложени временни антидъмпингови мерки в съответствие с правилото за по-малкото мито, предвидено в член 7, параграф 2 от основния регламент. Комисията направи сравнение между маржовете на вредата и дъмпинговите маржове. Размерът на митата следва да бъде определен на равнището на по-ниския от двата маржа.
(154)
Въз основа на гореизложеното ставките на временните антидъмпингови мита, изразени като процент от цената CIF на границата на Съюза, без платено мито, са следните:
(%)
Държава
Дружество
Дъмпингов марж
Марж на вредата
Временно антидъмпингово мито
Индонезия
PT. Cheil Jedang Indonesia
7,0
[24,6-39,8]
7,0
Индонезия
PT. Miwon Indonesia
13,3
[27,9-43,6]
13,3
Индонезия
Всички други дружества
28,4
[31,4-47,0]
28,4
(155)
Индивидуалните ставки на изравнителното мито за дружествата, посочени в настоящия регламент, са установени въз основа на констатациите от настоящото разследване. Поради това те отразяват установеното по време на разследването положение по отношение на тези дружества. Тези ставки се прилагат изключително за вноса на разглеждания продукт с произход от засегнатата държава, произведен от изрично посочените правни субекти. Вносът на разглеждания продукт, произведен от всяко друго дружество, което не е изрично посочено с името и адреса си в постановителната част на настоящия регламент, включително и от субекти, свързани с изрично посочените, се облага със ставката, приложима за „всички други дружества“. Индивидуалните ставки на антидъмпинговите мита не следва да се прилагат за тях.
(156)
Дадено дружество може да отправи искане за прилагане на тези индивидуални ставки на антидъмпингови мита в случай на промяна на името на неговия правен субект или създаване на нов производствен или търговски субект. Искането трябва да бъде адресирано до Комисията (11). Искането трябва да съдържа цялата информация, която е от значение, включително: промяна в дейността на дружеството, свързана с производството и продажбите на вътрешния пазар и за износ, във връзка, например, с промяната в наименованието или в структурите за производство и продажба. Комисията ще актуализира списъка на дружествата с индивидуални антидъмпингови мита, ако това е оправдано.
(157)
С цел свеждане до минимум на рисковете от заобикаляне, породени от голямата разлика в митническите ставки, са необходими специални мерки за гарантиране прилагането на индивидуалните антидъмпингови мита. Дружествата с индивидуални антидъмпингови мита трябва да представят на митническите органи на държавите членки валидна търговска фактура. Фактурата трябва да отговаря на изискванията, определени в приложението. Вносът, който не е придружен от такава фактура, се облага с антидъмпинговото мито, приложимо за „всички други дружества“.
(158)
За да се осигури правилното прилагане на антидъмпинговите мита, антидъмпинговото мито за всички други дружества се прилага не само за неоказалите съдействие производители износители в настоящото разследване, но и за производителите, които не са осъществявали износ за Съюза през разследвания период.
8. ЗАКЛЮЧИТЕЛНИ РАЗПОРЕДБИ
(159)
В интерес на доброто администриране Комисията ще покани заинтересованите страни да представят коментари в писмена форма и/или да поискат изслушване от Комисията и/или от служителя по изслушванията в ГД „Търговия“ в рамките на определен срок.
(160)
Направените за целите на настоящия регламент констатации във връзка с налагането на мита са временни и може да се наложи да бъдат преразгледани с цел налагане на окончателни мерки,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. С настоящото се налага временно антидъмпингово мито върху вноса на мононатриев глутамат, понастоящем класиран в код по КН ex 2922 42 00 (код по ТАРИК 2922420010), с произход от Индонезия.
2. Ставките на временното антидъмпингово мито, приложими към нетната цена франко границата на Съюза преди обмитяване на продукта, описан в параграф 1 и произведен от изброените по-долу дружества, са следните:
Дружество
Временно антидъмпингово мито
(%)
Допълнителен код по ТАРИК
PT. Cheil Jedang Indonesia
7,0
B961
PT. Miwon Indonesia
13,3
B962
Всички други дружества
28,4
B999
3. Прилагането на индивидуалните митнически ставки, определени за посочените в параграф 2 дружества, зависи от представянето пред митническите органи на държавите членки на валидна търговска фактура, която отговаря на изискванията, посочени в приложението. Ако не бъде представена такава фактура, се прилага митото, приложимо за всички други дружества.
4. Допускането на посочения в параграф 1 продукт за свободно обращение в Съюза става след представянето на парична гаранция, равностойна по размер на временното мито.
5. Освен когато е предвидено друго, се прилагат действащите разпоредби относно митата.
Член 2
1. В срок от 25 дни от датата на влизане в сила на настоящия регламент заинтересованите страни могат да:
а)
поискат оповестяване на основните факти и съображения, въз основа на които е приет настоящият регламент;
б)
представят писмено своите коментари на Комисията; и
в)
поискат изслушване от Комисията и/или от служителя по изслушванията в ГД „Търговия“.
2. Страните, посочени в член 21, параграф 4 от Регламент (ЕО) № 1225/2009, могат да представят коментари относно прилагането на временните мерки в срок от 25 дни от датата на влизане в сила на настоящия регламент.
Член 3
Настоящият регламент влиза в сила в деня след деня на публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Член 1 се прилага за период от шест месеца.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Брюксел на 20 август 2014 година.
KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) Nr. 904/2014
2014 m. rugpjūčio 20 d.
kuriuo importuojamam Indonezijos kilmės mononatrio glutamatui nustatomas laikinasis antidempingo muitas
EUROPOS KOMISIJA,
atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
atsižvelgdama į 2009 m. lapkričio 30 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1225/2009 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių (1), ypač į jo 7 straipsnį,
pasikonsultavusi su valstybėmis narėmis,
kadangi:
1. PROCEDŪRA
1.1. Inicijavimas
(1)
2013 m. lapkričio 29 d. Europos Komisija (toliau - Komisija) inicijavo antidempingo tyrimą dėl į Sąjungą importuojamo Indonezijos (toliau - nagrinėjamoji šalis) kilmės mononatrio glutamato. Komisija Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje paskelbė pranešimą apie inicijavimą (2) (toliau - pranešimas apie inicijavimą).
(2)
Tą pačią dieną Komisija Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje paskelbtu pranešimu (3) paskelbė apie priemonių galiojimo termino peržiūros tyrimo, susijusio su importuojamam Kinijos Liaudies Respublikos (toliau - Kinija) kilmės mononatrio glutamatui taikomomis galutinėmis antidempingo priemonėmis, inicijavimą pagal Reglamento (EB) Nr. 1225/2009 (toliau - pagrindinis reglamentas) 11 straipsnio 2 dalį.
(3)
Komisija tyrimą inicijavo gavusi bendrovės „Ajinomoto Foods Europe SAS“ (toliau - skundo pateikėjas), vienintelio Sąjungos mononatrio glutamato gamintojo, pagaminančio 100 % viso Sąjungoje pagaminamo mononatrio glutamato, 2013 m. spalio 16 d. pateiktą skundą. Skunde pateikti dempingo ir dėl to daromos materialinės žalos prima facie įrodymai, kurių pakako tyrimo inicijavimui pagrįsti.
1.2. Suinteresuotosios šalys
(4)
Pranešime apie inicijavimą Komisija paragino visas suinteresuotąsias šalis, ketinančias dalyvauti atliekant tyrimą, pranešti apie save Komisijai. Komisija apie tyrimo inicijavimą oficialiai pranešė skundo pateikėjui, žinomiems eksportuojantiems gamintojams ir Indonezijos valdžios institucijoms, žinomiems susijusiems importuotojams, tiekėjams, naudotojams ir prekiautojams ir paragino dalyvauti atliekant tyrimą.
(5)
Suinteresuotosioms šalims buvo suteikta galimybė pateikti pastabas dėl tyrimo inicijavimo ir prašyti, kad Komisija ir (arba) Prekybos generalinio direktorato bylas nagrinėjantis pareigūnas jas išklausytų.
(6)
Suinteresuotosioms šalims taip pat buvo suteikta galimybė raštu pateikti savo nuomonę ir prašyti būti išklausytoms per pranešime apie inicijavimą nustatytą laikotarpį. Visos suinteresuotosios šalys, pateikusios prašymą išklausyti ir jame nurodžiusios svarbias priežastis, dėl kurių reikėtų jas išklausyti, buvo išklausytos.
a) Atranka
(7)
Atsižvelgdama į didelį su tyrimu susijusių nagrinėjamosios šalies eksportuojančių gamintojų ir nesusijusių importuotojų skaičių ir norėdama tyrimą užbaigti per teisės aktuose nustatytą terminą Komisija pranešime apie inicijavimą paskelbė nusprendusi pasirinkti pagrįstą eksportuojančių gamintojų ir nesusijusių importuotojų, kuriuos būtų galima išnagrinėti, skaičių ir pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnį atlikti atranką (toliau - atranka).
1. Nesusijusių importuotojų atranka
(8)
Kad Komisija galėtų nuspręsti, ar atranka būtina (o jei būtina, kad galėtų atrinkti bendroves), visų nesusijusių importuotojų prašyta Komisijai pranešti apie save ir pateikti pranešime apie inicijavimą nurodytą informaciją.
(9)
Keturiolika nesusijusių importuotojų pateikė prašomą informaciją ir sutiko būti atrinkti. Pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnio 1 dalį Komisija pagal didžiausią importo į Sąjungą apimtį ir geografinę padėtį Sąjungoje atrinko tris bendroves. Pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnio 2 dalį dėl atrinktų bendrovių konsultuotasi su visais žinomais susijusiais importuotojais. Jokių pastabų negauta.
(10)
Galiausiai viena iš trijų atrinktų bendrovių bendradarbiavo ir pateikė klausimyno atsakymus.
2. Indonezijos eksportuojančių gamintojų atranka
(11)
Kad Komisija galėtų nuspręsti, ar atranka būtina (o jei būtina, kad galėtų atrinkti bendroves), visų eksportuojančių Indonezijos gamintojų prašyta pranešti apie save Komisijai ir pateikti pranešime apie inicijavimą nurodytą informaciją.
(12)
Prašomą informaciją pateikė ir sutiko būti atrinkti keturi nagrinėjamosios šalies eksportuojantys gamintojai. Atsižvelgdama į nedidelį eksportuojančių gamintojų skaičių Komisija nusprendė, kad atranka nereikalinga.
b) Klausimyno atsakymai ir bendradarbiavimas
(13)
Komisija nusiuntė klausimynus vieninteliam Sąjungos gamintojui, keturiems atrinktiems eksportuojantiems gamintojams, trims atrinktiems nesusijusiems importuotojams ir 33 nustatytiems naudotojams Sąjungoje.
(14)
Klausimyno atsakymus pateikė vienintelis Sąjungos gamintojas, vienas iš trijų atrinktų nesusijusių importuotojų, vienas prekiautojas, trys iš keturių žinomų eksportuojančių gamintojų ir penki naudotojai.
(15)
Atlikus tyrimą nustatyta, kad nebendradarbiaujantis atrinktas eksportuojantis gamintojas buvo susijęs su kitu atrinktu eksportuojančiu gamintoju, kuris bendradarbiavo ir pateikė klausimyno atsakymus.
(16)
15 konstatuojamojoje dalyje minėtas bendradarbiaujantis eksportuojantis gamintojas teigė, kad jis neturėtų būti laikomas susijusiu su nebendradarbiaujančiu eksportuojančiu gamintoju, nes nė viena iš bendrovių neturėjo kokios nors įtakos kitos bendrovės sprendimams. Be to, bendradarbiaujantis eksportuojantis gamintojas teigė, kad jis negalėjo priversti nebendradarbiaujančios bendrovės pateikti klausimyno atsakymą. Atlikus tyrimą nustatyta, kad abi bendrovės priklausė tiems patiems akcininkams. Todėl jos laikytos susijusiomis, kaip apibrėžta Komisijos reglamento (EEB) Nr. 2454/93 dėl Bendrijos muitinės kodekso (4) (toliau - Muitinės kodeksas) įgyvendinimo 143 straipsnio 1 dalies d punkte.
(17)
Trečias bendradarbiaujantis eksportuojantis gamintojas teigė, kad Indonezijoje buvo kitas 16 konstatuojamojoje dalyje nurodytai grupei priklausantis nagrinėjamojo produkto gamintojas, kuris apie save nepranešė. Nors toks gamintojas iš tiesų egzistuoja, atlikus tyrimą ir remiantis Eurostato duomenimis ir kitais turimais šaltiniais nerasta įrodymų, kad šis gamintojas nagrinėjamuoju laikotarpiu eksportavo į Sąjungą. Todėl šios bendrovės nebuvo prašoma pranešti apie save arba pateikti informacijos, kurios prašoma eksportuojantiems gamintojams skirtuose klausimynuose. Be to, kaip nurodyta 48 konstatuojamojoje dalyje, visiems nebendradarbiavusiems nagrinėjamosios šalies gamintojams nustatyta visiems kitiems eksportuojantiems gamintojams taikoma muito norma. Šis visiems kitiems eksportuojantiems gamintojams taikomas muitas grindžiamas pagrindinio reglamento 18 straipsniu ir taikomas „visoms kitoms bendrovėms“.
c) Tikrinamieji vizitai
(18)
Komisija rinko ir tikrino visą informaciją, kuri, jos manymu, buvo reikalinga norint padaryti preliminarias išvadas dėl dempingo, jo daromos žalos ir Sąjungos interesų.
(19)
Tikrinamieji vizitai pagal pagrindinio reglamento 16 straipsnis buvo atlikti šių bendrovių patalpose:
Sąjungos gamintojai
-
„Ajinomoto Foods Europe SAS“, Mesnil sen Nisezas, Prancūzija
Importuotojai
-
„Falken Trade“, Olštynas, Lenkija
Naudotojai
-
„AkzoNobel“, Amersfortas, Nyderlandai
-
„Unilever“, Roterdamas, Nyderlandai
Indonezijos eksportuojantys gamintojai
-
„PT. Miwon Indonesia“, Džakarta, Indonezija
-
„PT. Cheil Jedang Indonesia“, Džakarta, Indonezija
Susiję Sąjungos importuotojai
-
„CJ Europe GmbH“, Švalbachas, Vokietija
-
„Daesang Europe B.V.“, Amstelvenas, Nyderlandai
Susijęs prekiautojas Honkonge
-
„CJ China Limited“, Honkongas
1.3. Tiriamasis ir nagrinėjamasis laikotarpiai
(20)
Atliekant tyrimą dėl dempingo ir žalos nagrinėtas 2012 m. spalio 1 d.-2013 m. rugsėjo 30 d. laikotarpis (toliau - tiriamasis laikotarpis arba TL). Tiriant žalai įvertinti svarbias tendencijas buvo nagrinėjamas laikotarpis nuo 2010 m. balandžio 1 d. iki tiriamojo laikotarpio pabaigos (toliau - nagrinėjamasis laikotarpis) (5).
2. NAGRINĖJAMASIS PRODUKTAS IR PANAŠUS PRODUKTAS
2.1. Nagrinėjamasis produktas
(21)
Nagrinėjamasis produktas yra Indonezijos kilmės mononatrio glutamatas (toliau - MSG), kurio KN kodas šiuo metu yra ex 2922 42 00 (toliau - nagrinėjamasis produktas). MSG yra maisto priedas ir daugiausia naudojamas sriubų, sultinių, žuvies ir mėsos patiekalų bei paruoštų patiekalų skoniui sustiprinti ir prieskonių mišiniams. Pagamintas produktas - balti bekvapiai įvairių dydžių kristalai. MSG naudojamas ne tik maistui, bet ir chemijos pramonėje, pavyzdžiui, plovikliams gaminti.
(22)
Dažniausiai gaminamas fermentuojant iš įvairių cukraus šaltinių (kukurūzų krakmolo, maniokų krakmolo, cukraus sirupo, cukranendrių melasos ir cukrinių runkelių melasos).
2.2. Panašus produktas
(23)
Atlikus tyrimą nustatyta, kad nagrinėjamojo produkto, Indonezijoje gaminamo ir vidaus rinkoje parduodamo produkto ir Sąjungos pramonės gaminamo ir Sąjungoje parduodamo produkto pagrindinės fizinės, cheminės ir techninės savybės ir naudojimo paskirtis yra tapačios.
(24)
Viena suinteresuotoji šalis teigė, kad Indonezijoje ir Sąjungoje pagaminto MSG kokybė labai skiriasi. Teigta, kad dėl šio kokybės skirtumo Sąjungos pramonės pagaminto ir Sąjungos rinkoje parduodamo MSG negalima pakeisti iš Indonezijos importuotu MSG ir jie neturėtų būti laikomi panašiais produktais. Šis teiginys buvo nepagrįstas ir prieštarauja tyrimo išvadoms, kuriose atskleista, kad Indonezijoje ir Sąjungoje pagaminto MSG kokybė nesiskiria. Iš tiesų, keli naudotojai pirko MSG tiek iš Indonezijos, tiek iš Sąjungos pramonės ir naudojo jį tokiai pačiai arba panašiai paskirčiai. Taigi šis argumentas atmestas.
(25)
Remiantis tuo, kas išdėstyta, šiame etape Indonezijos vidaus rinkoje gaminamas ir parduodamas nagrinėjamasis produktas ir Sąjungos pramonės gaminamas Sąjungoje parduodamas produktas laikomi panašiais produktais, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 1 straipsnio 4 dalyje.
3. DEMPINGAS
3.1. Normalioji vertė
(26)
Remdamasi pagrindinio reglamento 2 straipsnio 2 dalimi Komisija pirmiausia išnagrinėjo, ar bendra kiekvieno bendradarbiaujančio eksportuojančio gamintojo vidaus rinkoje parduoto panašaus produkto apimtis buvo tipiška. Pardavimas vidaus rinkoje yra tipiškas, jei visa panašaus produkto pardavimo vidaus rinkoje nepriklausomiems pirkėjams apimtis sudaro ne mažiau kaip 5 % visos nagrinėjamojo produkto pardavimo per tiriamąjį laikotarpį eksportui į Sąjungą apimties. Tuo remiantis nustatyta, kad kiekvieno bendradarbiaujančio eksportuojančio gamintojo bendras panašaus produkto pardavimas vidaus rinkoje buvo tipiškas.
(27)
Po to Komisija nustatė vidaus rinkoje parduodamo produkto rūšis, kurios buvo identiškos arba panašios į eksportui į Sąjungą parduodamų produktų rūšis.
(28)
Po to Komisija nagrinėjo, ar, remiantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 2 dalimi, kiekvieno bendradarbiaujančio eksportuojančio gamintojo vidaus rinkoje parduoto kiekvienos rūšies produkto, kuris yra toks pats ar panašus į tam tikros rūšies produktą, parduotą eksportui į Sąjungą, kiekis buvo tipiškas. Tam tikros rūšies produkto pardavimas vidaus rinkoje yra tipiškas, jei bendra tos rūšies produkto pardavimo vidaus rinkoje nepriklausomiems pirkėjams per tiriamąjį laikotarpį apimtis sudaro ne mažiau kaip 5 % visos tos pačios ar panašios rūšies produkto pardavimo eksportui į Sąjungą apimties. Komisija nustatė, kad bendradarbiaujantys eksportuojantys Indonezijos gamintojai Indonezijos rinkoje pardavė tipiškus kiekius, palyginti su tų pačių eksportuojančių gamintojų į Sąjungą eksportuoto nagrinėjamojo produkto kiekiu.
(29)
Vėliau Komisija nagrinėjo, ar kiekvieno eksportuojančio gamintojo pardavimas vidaus rinkoje galėtų būti laikomas pardavimu įprastomis prekybos sąlygomis pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 4 dalį. Tai padaryta nustatant kiekvienos rūšies produkto pelningo pardavimo vidaus rinkoje nepriklausomiems pirkėjams per tiriamąjį laikotarpį dalį.
(30)
Normalioji vertė pagrįsta faktine kiekvienos rūšies produkto pardavimo vidaus rinkoje kaina, neatsižvelgiant į tai, ar toks pardavimas pelningas ar ne, jeigu:
1)
tam tikros rūšies produkto, parduoto grynąja pardavimo kaina, kuri yra lygi apskaičiuotoms gamybos sąnaudoms ar už jas didesnė, pardavimo apimtis sudarė daugiau nei 80 % visos tos rūšies produkto pardavimo apimties ir
2)
vidutinė svertinė tos rūšies produkto pardavimo kaina buvo lygi vieneto gamybos sąnaudoms arba už jas didesnė.
(31)
Šiuo atveju visų eksportuojančių gamintojų pardavimas vidaus rinkoje buvo pelningas ir visų rūšių produktų vidutinė svertinė pardavimo kaina buvo didesnė už gamybos sąnaudas. Todėl visiems bendradarbiaujantiems eksportuojantiems gamintojams normalioji vertė buvo apskaičiuota kaip vidutinė svertinė viso pardavimo vidaus rinkoje per tiriamąjį laikotarpį kaina.
3.2. Eksporto kaina
(32)
Bendradarbiaujantys eksportuojantys gamintojai į Sąjungą eksportavo tiesiogiai nepriklausomiems pirkėjams arba per susijusias bendroves, įsikūrusias Europos Sąjungoje ir už jos ribų.
(33)
Kai eksportuotojai prekes eksportavo tiesiogiai nepriklausomiems pirkėjams Sąjungoje, pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 8 dalį eksporto kaina buvo nustatoma remiantis faktiškai sumokėta arba mokėtina kaina.
(34)
Kai eksportuojantys gamintojai nagrinėjamąjį produktą į Sąjungą eksportavo per susijusias bendroves, pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 9 dalį eksporto kaina buvo nustatyta remiantis kaina, kuria importuotas produktas buvo pirmą kartą perparduotas nepriklausomiems pirkėjams Sąjungoje. Šiuo atveju koreguota atsižvelgiant į gautą pelną (žr. 35 konstatuojamąją dalį) ir visas deklaruotas sąnaudas nuo importavimo iki perpardavimo, įskaitant pardavimo, bendrąsias ir administracines (toliau - PBA) sąnaudas.
(35)
Šiuo atžvilgiu į susijusių bendrovių gautą pelną nebuvo galima atsižvelgti, nes jis laikytas nepatikimu. Vienas nesusijęs importuotojas bendradarbiavo, bet jo pelningumas buvo konfidencialus ir negali būti atskleistas trečiosioms šalims. Dėl šios priežasties ir neturint jokios kitos informacijos, eksporto kainai nustatyti taikytas 5 % pelno dydis. Nustatyta, kad šis dydis buvo pagrįstas, nes jis taip pat buvo taikytas ankstesniame tyrime dėl kito panašios pramonės pagaminto cheminio produkto (6).
(36)
Du bendradarbiaujantys eksportuojantys gamintojai tvirtino, kad eksporto kainos pirmiems susijusiems pirkėjams vyko rinkos sąlygomis ir kad eksporto kainos nustatymas turėtų būti pagrįstas Indonezijos eksportuojančio gamintojo pirmajam susijusiam pirkėjui taikyta pardavimo kaina, o ne apskaičiuota eksporto kaina. Jie teigė, kad jų pardavimo kainos pirmiesiems susijusiems pirkėjams buvo to paties lygio kaip ir nesusijusiems Sąjungos pirkėjams taikytos kainos.
(37)
Atlikus tyrimą nustatyta, kad nors kainų lygis buvo panašus, susijusių bendrovių sandorių kainos nebuvo tokio lygio, kad susiję importuotojai galėtų gauti pagrįstą pelną Sąjungoje. Be to, negalima neatsižvelgti į tam tikras susijusių bendrovių patirtas sąnaudas ir mišrų kompensavimą dėl kitų produktų. Remiantis tuo, kas išdėstyta, padaryta išvada, kad vidaus sandorių kaina neatspindėjo tinkamos nagrinėjamojo produkto rinkos vertės, palyginti su pardavimu nepriklausomiems pirkėjams.
(38)
Remiantis tuo, kas išdėstyta, susijusių bendrovių sandorių kainos negali būti laikomos pardavimu rinkos sąlygomis ir atitinkami teiginiai buvo atmesti. Abiejų eksportuojančių gamintojų eksporto per susijusias šalis kainos apskaičiuotos pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 9 dalį, kaip nurodyta 34 ir 35 konstatuojamosiose dalyse.
3.3. Palyginimas
(39)
Komisija palygino bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų normaliąją vertę ir eksporto kainą remdamasi gamintojo kainomis EXW sąlygomis.
(40)
Siekiant užtikrinti teisingą normaliosios vertės ir eksporto kainos palyginimą, pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalį koreguojant deramai atsižvelgta į skirtumus, turinčius poveikio kainoms ir kainų palyginamumui.
(41)
Taigi, prireikus atlikti koregavimai atsižvelgiant į importo mokesčius, lengvatas, transporto, draudimo, tvarkymo, krovimo ir papildomas sąnaudas, pakavimo, kreditų, banko mokesčių ir komisinių išlaidas visais atvejais, kai įrodyta, kad jos turėjo įtakos kainų palyginamumui.
(42)
Vienas eksportuojantis gamintojas eksportavo MSG per susijusią prekybos bendrovę, įsteigtą ne Sąjungoje, kuri produktą pardavė susijusiam Sąjungos importuotojui, kuris savo ruožtu produktą pardavė nesusijusiems pirkėjams Sąjungoje. Šio pardavimo atveju pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalies i punktą atliktas koregavimas dėl antkainio, kurį taikė prekiautojas ne Sąjungoje.
(43)
Vienas eksportuojantis gamintojas teigė, kad pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalies k punktą reikėtų koreguoti normaliąją vertę atsižvelgiant į skatinimo ir reklamos sąnaudas. Tačiau atlikus tyrimą nustatyta, kad šios sąnaudos nebuvo tiesiogiai susijusios su atskirais prekybos sandoriais vidaus rinkoje, todėl negali būti įrodyta, kad šios išlaidos turėjo įtakos kainų palyginamumui. Todėl šis teiginys buvo atmestas.
(44)
Du eksportuojantys gamintojai teigė, kad pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalies e punktą reikėtų koreguoti normaliąją vertę atsižvelgiant į frachto sąnaudas. Vidaus frachto sąnaudos apskaičiuotos įskaitant sąnaudas, patirtas pervežant prekes iš gamyklos į sandėlį. Tačiau šios sąnaudos buvo laikomos vidaus logistikos sąnaudomis ir todėl neatitinka sąlygų, pagal kurias normalioji vertė būtų koreguota pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalies e punktą.
(45)
Viena suinteresuotoji šalis teigė, kad MSG, kuris Sąjungoje parduodamas kaip maisto priedas, turi atitikti tam tikras grynumo ribas (≥ 99 %), kaip nustatyta Komisijos direktyva 2008/84/EB (7). Ši suinteresuotoji šalis teigė, kad nors į Sąjungą eksportuotas MSG turėtų patenkinti šiuos reikalavimus, parduodant produktą Indonezijos vidaus rinkoje tokie reikalavimai nebuvo taikomi. Todėl pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalies a punktą galima pagrįsti normaliosios vertės koregavimą atsižvelgiant į fizines ir chemines savybes.
(46)
Tačiau suinteresuotoji šalis savo teiginio nepagrindė skaičiais, nes ji nepateikė jokių pagrįstų tokio tariamo skirtumo rinkos vertės vertinimų, kaip nurodyta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalies a punkte. Be to, palygindama Komisija galėjo atsižvelgti į visus galimus skirtumus dėl grynumo nustatydama produkto rūšis. Todėl buvo palyginti į Sąjungos rinką eksportuoti ir Indonezijos vidaus rinkoje parduoti tų rūšių produktai, kurių grynumas buvo toks pats arba panašus. Todėl koregavimas nebuvo pagrįstas ir šis tvirtinimas turėjo būti atmestas.
3.4. Dempingo skirtumas
(47)
Dviejų bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų kiekvienos rūšies panašaus produkto vidutinę svertinę normaliąją vertę Komisija palygino su atitinkamos rūšies nagrinėjamojo produkto vidutine svertine eksporto kaina, kaip nustatyta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 11 ir 12 dalyse.
(48)
Visiems kitiems eksportuojantiems Indonezijos gamintojams Komisija pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnį remdamasi turimais faktais nustatė dempingo skirtumą. Reikėtų pažymėti, kad, kaip minėta 15 konstatuojamojoje dalyje, vienas žinomas eksportuojantis gamintojas sąmoningai nebendradarbiavo atliekant tyrimą. Todėl bendradarbiavimo lygis laikomas žemu. Pagal 18 straipsnio 6 dalį Komisija nusprendė visiems kitiems eksportuojantiems gamintojams nustatytą dempingo skirtumą nustatyti pagal didžiausią vieno iš visiškai bendradarbiaujančių ir patikrintų eksportuojančių gamintojų dempingo skirtumą, susijusį su tipišku eksporto kiekiu, taip pat atsižvelgdama į bendradarbiaujančio eksportuojančio gamintojo, susijusio su nebendradarbiaujančiu eksportuojančiu gamintoju, nustatyto dempingo skirtumo svertinį vidurkį.
(49)
Tuo remiantis CIF kainos Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą procentais išreikšti laikinieji dempingo skirtumai buvo tokie:
Bendrovė
Laikinasis dempingo skirtumas (%)
„PT. Cheil Jedang Indonesia“
7,0
„PT. Miwon Indonesia“
13,3
Visos kitos bendrovės
28,4
4. ŽALA
4.1. Sąjungos pramonės apibrėžtis ir Sąjungos gamyba
(50)
Panašų produktą per tiriamąjį laikotarpį gamino vienas Sąjungos gamintojas. Jis sudaro Sąjungos pramonę, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 4 straipsnio 1 dalyje.
(51)
Kadangi Sąjungos pramonę sudaro tik vienas gamintojas, siekiant užtikrinti konfidencialumą visi su juo susiję slapti duomenys buvo indeksuoti arba pateikiami nurodant ribas.
4.2. Sąjungos suvartojimas
(52)
Sąjungos suvartojimą Komisija nustatė prie Sąjungos pramonės pardavimo Sąjungos rinkoje pridėjusi importą iš Indonezijos ir kitų trečiųjų šalių, remdamasi Eurostato duomenimis ir klausimyno atsakymais.
(53)
Tvirtinta, kad bendradarbiaujantis Sąjungos gamintojas neturėtų būti įtrauktas į Sąjungos pramonės apibrėžtį, nes jis buvo susijęs su nebendradarbiaujančiu eksportuojančiu Indonezijos gamintoju, ir kad tyrimas turėtų būti nutrauktas. Tačiau šiuo atveju nėra reikalo neįtraukti bendradarbiaujančio Sąjungos gamintojo į Sąjungos pramonės apibrėžtį, nepaisant jo ryšių su nebendradarbiaujančiu eksportuojančiu Indonezijos gamintoju, nes šis vienintelis Sąjungos gamintojas visapusiškai bendradarbiavo su Komisija tyrimo metu ir buvo nuodugniai patikrintas. Be to, eksportuojančio Indonezijos gamintojo nebendradarbiavimas neturėjo jokio poveikio Sąjungos gamintojo pateiktų duomenų patikimumui. Todėl šis argumentas turėtų būti atmestas.
(54)
Sąjungos suvartojimo raida:
1 lentelė
MSG suvartojimas Sąjungoje (tonomis)
2010-2011 finansiniai metai
2011-2012 finansiniai metai
2012-2013 finansiniai metai
TL
Indeksas (2010-2011 finansiniai metai = 100)
100
87
93
98
Šaltinis. Klausimyno atsakymai ir Eurostatas
(55)
Nuo 2010-2011 iki 2011-2012 finansinių metų Sąjungos suvartojimas sumažėjo, o 2012-2013 finansiniais metais ir TL šiek tiek padidėjo. Apskritai, nagrinėjamuoju laikotarpiu suvartojimas sumažėjo 2 %. Nuo 2010-2011 iki 2011-2012 finansinių metų suvartojimas sumažėjo daugiausia dėl tuo laikotarpiu sumažėjusios gamybos nulemto sumažėjusio Sąjungos pramonės pardavimo Sąjungos rinkoje (žr. 68 konstatuojamąją dalį). Importas išliko panašaus lygio abejus metus. 2012-2013 finansiniais metais padidėjusį suvartojimą beveik išimtinai nulėmė padidėjęs importas, nes Sąjungos pramonės pardavimas išliko beveik tokio paties lygio. Galiausiai, tiriamuoju laikotarpiu Sąjungos pramonės pardavimas vėl sumažėjo ir labai padidėjo importo apimtys, ypač iš Indonezijos (žr. 57 konstatuojamąją dalį).
4.3. Importas iš nagrinėjamosios šalies
4.3.1. Importo iš nagrinėjamosios šalies apimtis ir rinkos dalis
(56)
Komisija importo apimtį nustatė pagal Eurostato duomenis ir klausimyno atsakymus. Importo rinkos dalis nustatyta remiantis Sąjungos suvartojimu, kaip nurodyta 52 konstatuojamojoje dalyje.
(57)
Importo į Sąjungą iš nagrinėjamosios šalies raida:
2 lentelė
Importo apimtis (tonomis)
2010-2011 finansiniai metai
2011-2012 finansiniai metai
2012-2013 finansiniai metai
TL
Importo iš Indonezijos apimtis (tonomis)
8 638
9 478
18 317
24 385
Indeksas
100
110
212
282
Rinkos dalies indeksas
100
126
227
287
Šaltinis. Klausimyno atsakymai ir Eurostatas
(58)
Importo iš Indonezijos apimtis nagrinėjamuoju laikotarpiu beveik patrigubėjo. Importo apimtis nuolatos augo ir gerokai padidėjo (182 %) - nuo 8 638 tonų 2010-2011 finansiniais metais iki 24 385 tonų per tiriamąjį laikotarpį.
(59)
Atitinkama rinkos dalis nagrinėjamuoju laikotarpiu beveik patrigubėjo. Ji padidėjo 187 %, nepaisant bendro suvartojimo sumažėjimo (- 2 %).
4.3.2. Importo iš nagrinėjamosios šalies kainos ir priverstinis kainų mažinimas
(60)
Komisija importo kainas nustatė pagal Eurostato duomenis ir klausimyno atsakymus.
(61)
Importo iš Indonezijos į Sąjungą vidutinės kainos raida:
3 lentelė
Importo kainos (EUR už toną)
2010-2011 finansiniai metai
2011-2012 finansiniai metai
2012-2013 finansiniai metai
TL
Indonezija
1 266
1 279
1 226
1 162
Indeksas
100
101
97
92
Šaltinis. Klausimyno atsakymai ir Eurostatas
(62)
Nuo 2010-2011 iki 2011-2012 finansinių metų vidutinė iš Indonezijos importuoto MSG kaina šiek tiek padidėjo, 2012-2013 finansiniais metais sumažėjo, o TL dar šiek tiek sumažėjo. Vidutinė iš Indonezijos importuoto MSG kaina nagrinėjamuoju laikotarpiu iš viso sumažėjo 6 %.
(63)
Komisija priverstinį kainų mažinimą per tiriamąjį laikotarpį nustatė palyginusi
-
EXW sąlygomis pakoreguotas vidutines svertines Sąjungos pramonės kiekvienos rūšies produkto pardavimo nesusijusiems pirkėjams Sąjungos rinkoje kainas su
-
atitinkamomis vidutinėmis svertinėmis bendradarbiaujančių Indonezijos gamintojų importuojamo kiekvienos rūšies produkto kainomis pirmam nepriklausomam pirkėjui Sąjungos rinkoje, nustatytomis remiantis CIF kaina ir pakoreguotomis pagal importo muitą ir sąnaudas po importo.
(64)
Kaip minėta 46 konstatuojamojoje dalyje, vienas eksportuojantis gamintojas tvirtino, kad MSG, kuris Sąjungoje parduodamas kaip maisto priedas, turi atitikti tam tikras Sąjungos teisės aktais nustatytas grynumo ribas. Šis eksportuojantis gamintojas teigė, kad iš Indonezijos importuojamiems ir ne maisto sektoriuje naudojamiems produktams tokie reikalavimai nebuvo taikomi, todėl, palyginus su Sąjungos rinkoje parduodamu produktu, koregavimas dėl cheminių ar fizikinių savybių gali būti pagrįstas. Tačiau minėtas eksportuojantis gamintojas savo teiginio nepagrindė skaičiais. Be to, palygindama Komisija galėjo atsižvelgti į visus galimus skirtumus dėl grynumo nustatydama produkto rūšis. Todėl buvo palyginti į Sąjungos rinką eksportuoti ir Sąjungos pramonės Sąjungos vidaus rinkoje parduoti tų rūšių produktai, kurių grynumas buvo toks pats arba panašus. Todėl koregavimas nebuvo pagrįstas ir šis tvirtinimas atmestas.
(65)
Viena suinteresuotoji šalis teigė, kad siekiant nustatyti priverstinį kainų mažinimą dėl importo iš Indonezijos turėtų būti atsižvelgiama į valiutos kurso svyravimą. Iš tiesų, galimas dempingo importo kainomis poveikis Sąjungos pramonės kainoms iš esmės nagrinėjamas, be kita ko, nustatant priverstinį kainų mažinimą. Šiuo atveju buvo lyginamos eksporto dempingo kainos ir Sąjungos pramonės pardavimo kainos. Tačiau apskaičiuojant žalą taikytos eksporto kainos buvo perskaičiuotos į eurus, kad jas būtų galima palyginti. Taigi šiuo atveju taikant valiutos keitimo kursą užtikrinama, kad nustatant kainų skirtumą jas būtų galima palyginti. Todėl šis teiginys buvo atmestas.
(66)
Kainos palygintos palyginus kiekvienos rūšies produktų to paties prekybos lygio sandorius, prireikus atitinkamai pakoregavus. Palyginus gauti rezultatai išreikšti Sąjungos pramonės apyvartos tiriamuoju laikotarpiu procentine dalimi. Nustatyta, kad vidutinis svertinis priverstinio kainų mažinimo dėl Indonezijos importo Sąjungos rinkoje dydis buvo 0-5 %.
4.4. Sąjungos pramonės ekonominė padėtis
4.4.1. Bendrosios pastabos
(67)
Pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnio 5 dalį nagrinėjant importo dempingo kainomis poveikį Sąjungos pramonei buvo įvertinti visi ekonominiai veiksniai, nagrinėjamuoju laikotarpiu turėję įtakos Sąjungos pramonės būklei.
4.4.2. Gamyba, gamybos pajėgumai ir pajėgumų panaudojimas
(68)
Visos Sąjungos gamybos, gamybos pajėgumų ir pajėgumų panaudojimo raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:
4 lentelė
Gamyba, gamybos pajėgumai ir pajėgumų panaudojimas
2010-2011 finansiniai metai
2011-2012 finansiniai metai
2012-2013 finansiniai metai
TL
Gamybos apimtis
Indeksas
100
95
107
91
Gamybos pajėgumų indeksas
100
100
100
100
Pajėgumų panaudojimas
Indeksas
100
95
107
91
Šaltinis. Klausimyno atsakymai
(69)
Nagrinėjamuoju laikotarpiu gamybos apimtis kito. Nuo 2010-2011 iki 2011-2012 finansinių metų gamyba sumažėjo, bet nuo 2011-2012 iki 2012-2013 finansinių metų padidėjo, o tiriamuoju laikotarpiu buvo žemiausio lygio. Atlikus tyrimą nustatyta, kad pokyčius daugiausia nulėmė planinis gamybos sustabdymas dėl techninės priežiūros, kurį Sąjungos pramonė atlieka kas 15 mėnesių, ir blogos oro sąlygos 2010-2011 m. žiemą, dėl kurių nutrūko vienos iš pagrindinių žaliavų (amoniako) pasiūla. Tiriamuoju laikotarpiu gamybos sustabdymas dėl planinės techninės priežiūros buvo pratęstos siekiant sumažinti didelį atsargų lygį. Apskritai per nagrinėjamąjį laikotarpį gamybos apimtis sumažėjo 9 %.
(70)
Per nagrinėjamąjį laikotarpį gamybos pajėgumai iš esmės išliko stabilūs.
(71)
Dėl sumažėjusios gamybos apimties ir pastovių gamybos pajėgumų gamybos pajėgumų panaudojimas kito panašiai kaip gamybos apimtis, t. y. sumažėjo 2011-2012 finansiniais metais, padidėjo 2012-2013 finansiniais metais, o tiriamuoju laikotarpiu vėl sumažėjo. Iš viso pajėgumų naudojimas per nagrinėjamąjį laikotarpį sumažėjo 9 % ir atitiko gamybos apimties sumažėjimą.
4.4.3. Pardavimo apimtis ir rinkos dalis
(72)
Sąjungos pramonės pardavimo apimties ir rinkos dalies raida per nagrinėjamąjį laikotarpį:
5 lentelė
Pardavimo apimtis ir rinkos dalis
2010-2011 finansiniai metai
2011-2012 finansiniai metai
2012-2013 finansiniai metai
TL
Pardavimo Sąjungos rinkoje apimtis
Indeksas
100
84
85
83
Rinkos dalis
Indeksas
100
96
91
85
Šaltinis. Klausimyno atsakymai ir Eurostatas
(73)
Nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungos pramonės parduoto MSG apimtis sumažėjo 17 %. Pardavimo apimtis daugiausia sumažėjo nuo 2010-2011 iki 2011-2012 finansinių metų, o vėliau išliko gana stabili. Dėl sumažėjusių pardavimo apimčių ir tuo pačiu padidėjusio suvartojimo ir išaugusio importo iš Indonezijos Sąjungos pramonės rinkos dalis iš viso nagrinėjamuoju laikotarpiu sumažėjo apie 15 %. Nuo 2010-2011 iki 2011-2012 finansinių metų Sąjungos pramonės rinkos dalis sumažėjo 4 %; tai sutapo su importo iš Indonezijos rinkos dalies padidėjimu tuo pačiu metu. Nuo 2012-2013 finansinių metų iki tiriamojo laikotarpio Sąjungos pramonės rinkos dalis toliau stabiliai mažėjo, o importo iš Indonezijos apimtys ir rinkos dalys labai padidėjo.
4.4.4. Augimas
(74)
Nors nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungos suvartojimas sumažėjo 2 %, Sąjungos pramonės pardavimo apimtis sumažėjo 17 %, o jos rinkos dalis sumažėjo 15 %.
4.4.5. Užimtumas ir našumas
(75)
Užimtumo ir našumo raida per nagrinėjamąjį laikotarpį:
6 lentelė
Užimtumas ir našumas
2010-2011 finansiniai metai
2011-2012 finansiniai metai
2012-2013 finansiniai metai
TL
Darbuotojų skaičius
Indeksas
100
103
107
108
Našumas (vnt. vienam darbuotojui)
Indeksas
100
92
100
85
Šaltinis. Klausimyno atsakymai ir Eurostatas
(76)
Sąjungos pramonės užimtumo lygis nuolat didėjo - iš viso 8 % per nagrinėjamąjį laikotarpį. Šį padidėjimą daugiausia lėmė 2011 m. įvykęs susijungimas su susijusia įmone ir Sąjungos pramonės priežiūros departamento plėtra.
(77)
Našumas sumažėjo dėl padidėjusio užimtumo ir gamybos sumažėjimo, kaip nurodyta 68 konstatuojamojoje dalyje pateiktoje 4 lentelėje.
4.4.6. Dempingo skirtumo dydis ir atsigavimas po buvusio dempingo
(78)
Visi dempingo skirtumai yra gerokai didesni už de minimis lygį. Atsižvelgiant į importo iš nagrinėjamosios šalies apimtis ir kainas faktinis dempingo skirtumų dydis Sąjungos pramonei buvo reikšmingas.
(79)
Sąjungos pramonė dar nebuvo iki galo neatsigavusi po buvusio žalingo dempingo poveikio, kurį padarė toks pats Kinijos kilmės produktas. Tos priemonės šiuo metu nagrinėjamos kartu atliekant peržiūros tyrimą pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalį, kaip minėta 2 konstatuojamojoje dalyje.
4.4.7. Kainos ir kainoms poveikio turintys veiksniai
(80)
Sąjungos pramonės vidutinių pardavimo nesusijusiems pirkėjams Sąjungoje kainų raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:
7 lentelė
Vidutinės pardavimo kainos
2010-2011 finansiniai metai
2011-2012 finansiniai metai
2012-2013 finansiniai metai
TL
Vidutinė vieneto pardavimo Sąjungoje kaina (EUR už toną)
Indeksas
100
107
101
97
Vieneto gamybos sąnaudos (EUR už toną)
Indeksas
100
120
124
130
Šaltinis. Klausimyno atsakymai
(81)
Nagrinėjamuoju laikotarpiu vidutinė pardavimo nesusijusiems pirkėjams Sąjungoje kaina sumažėjo 3 %. Nuo 2010-2011 iki 2011-2012 finansinių metų ji padidėjo 7 %, bet vėliau iki TL vis mažėjo. Nuo 2010-2011 iki 2011-2012 finansinių metų kainos padidėjimą galima paaiškinti sąnaudų padidėjimu tuo pačiu laikotarpiu, nors sąnaudos padidėjo daugiau nei kainos. Tuo pačiu metu importas iš Indonezijos padidėjo ir darė didelį spaudimą Sąjungos pramonės kainoms. Todėl nuo 2010-2011 iki 2011-2012 finansinių metų Sąjungos pramonės kainos sumažėjo 6 %, o nuo 2012-2013 finansinių metų iki TL - dar 4 %.
(82)
Vieneto gamybos sąnaudos per nagrinėjamąjį laikotarpį padidėjo 30 %. Nuo 2011-2012 finansinių metų jos nuolat didėjo, daugiausia dėl padidėjusių žaliavų ir darbo sąnaudų. Kaip minėta, tokio sąnaudų padidėjimo nebuvo galima kompensuoti atitinkamai padidėjusiomis kainomis, nes kainoms buvo daromas spaudimas dėl importo dempingo kaina iš Indonezijos.
4.4.8. Darbo sąnaudos
(83)
Vidutinių Sąjungos pramonės darbo sąnaudų raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:
8 lentelė
Vidutinės darbo sąnaudos vienam darbuotojui
2010-2011 finansiniai metai
2011-2012 finansiniai metai
2012-2013 finansiniai metai
TL
Vidutinės darbo sąnaudos vienam darbuotojui (EUR)
Indeksas
100
117
125
124
Šaltinis. Klausimyno atsakymai
(84)
Vidutinės vieno darbuotojo darbo sąnaudos padidėjo 24 %. Tai galima iš esmės paaiškinti didesnėmis Sąjungos pramonės pastangomis pagerinti darbuotojų ir personalo darbo kokybę siekiant optimizuoti gamybos procesą.
4.4.9. Atsargos
(85)
Sąjungos pramonės atsargų raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:
9 lentelė
Atsargos
2010-2011 finansiniai metai
2011-2012 finansiniai metai
2012-2013 finansiniai metai
TL
Ataskaitinio laikotarpio pabaigos atsargos
Indeksas
100
82
164
143
Laikotarpio pabaigos atsargos, išreikštos gamybos procentine dalimi
Indeksas
100
86
153
156
Šaltinis. Klausimyno atsakymai ir Eurostatas
(86)
Iš viso per nagrinėjamąjį laikotarpį laikotarpio pabaigos atsargos padidėjo 43 % Nuo 2010-2011 iki 2011-2012 finansinių metų laikotarpio pabaigos atsargos sumažėjo, nes sumažėjo gamybos apimtis ir padidėjo eksporto apimtis. Nuo 2011-2012 iki 2012-2013 finansinių metų atsargos padidėjo dėl padidėjusios gamybos, nes Sąjungos pramonės pardavimas Sąjungos rinkoje išliko beveik toks pats. Laikotarpio pabaigos atsargos nuo 2012-2013 finansinių metų iki tiriamojo laikotarpio vėl sumažėjo, daugiausia dėl sprendimo sumažinti gamybą siekiant sumažinti aukštą atsargų lygį.
(87)
Nuo 2010-2011 iki 2011-2012 finansinių metų laikotarpio pabaigos atsargos (skaičiuojant gamybos procentine dalimi) sumažėjo, bet nuo 2011-2012 iki 2012-2013 finansinių metų beveik padvigubėjo. Nuo 2012-2013 finansinių metų iki tiriamojo laikotarpio jos dar padidėjo. Per nagrinėjamąjį laikotarpį atsargos iš viso padidėjo 56 %. Padidėjimą 2012-2013 finansiniais metais ir tiriamuoju laikotarpiu reikia vertinti atsižvelgiant į padidėjusias importo iš Indonezijos apimtis, nes Sąjungos pramonės pardavimas išliko beveik toks pats.
4.4.10. Pelningumas, grynųjų pinigų srautas, investicijos, investicijų grąža ir pajėgumas padidinti kapitalą
(88)
Sąjungos gamintojo pelningumo, grynųjų pinigų srauto, investicijų ir investicijų grąžos raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:
10 lentelė
Pelningumas, grynųjų pinigų srautas, investicijos ir investicijų grąža
2010-2011 finansiniai metai
2011-2012 finansiniai metai
2012-2013 finansiniai metai
TL
Pardavimo Sąjungoje nesusijusiems pirkėjams pelningumas (pardavimo apyvartos proc.)
Indeksas
100
30
- 31
- 80
Grynųjų pinigų srautas (EUR)
Indeksas
100
39
- 48
- 19
Investicijos (EUR)
Indeksas
100
182
143
197
Investicijų grąža
Indeksas
100
14
- 61
- 110
Šaltinis. Klausimyno atsakymai
(89)
Komisija nustatė Sąjungos pramonės pelningumą išreiškusi ikimokestinį grynąjį pelną, gautą parduodant panašų produktą nesusijusiems pirkėjams Sąjungoje, tokio pardavimo apyvartos procentine dalimi. 2010-2011 ir 2011-2012 finansiniais metais pelningumas gerokai sumažėjo, bet tebebuvo teigiamas. Nuo 2012-2013 finansinių metų pelningumas tapo neigiamas. Per tiriamąjį laikotarpį jis dar labiau sumažėjo. Apskritai per nagrinėjamąjį laikotarpį pelningumas sumažėjo 180 %. Šį pokytį daugiausia lėmė iš Indonezijos importuojamų produktų, kurie įvežti į Sąjungą dempingo kainomis, darytas kainų spaudimas, dėl kurio Sąjungos pramonė negalėjo nustatyti tokių kainų, kurios atitiktų padidėjusias sąnaudas.
(90)
Grynųjų pinigų srautas yra Sąjungos pramonės gebėjimas pačiai finansuoti savo veiklą. Grynųjų pinigų srautas kito panašiai kaip ir pelningumas, t. y. nagrinėjamuoju laikotarpiu nuolat mažėjo ir nuo 2012-2013 finansinių metų buvo neigiamas. Tiriamuoju laikotarpiu ši tendencija dar labiau išryškėjo. Bendrai nagrinėjamuoju laikotarpiu grynųjų pinigų srautas sumažėjo 119 %.
(91)
Per nagrinėjamąjį laikotarpį investicijos padidėjo 97 %. Didžioji dalis tokių investicijų skirtos priežiūrai ir atitikčiai teisiniams saugos reikalavimams. Nors Sąjungos pramonė buvo dar nebuvo iki galo neatsigavusi po eksportuojančių Kinijos gamintojų vykdyto dempingo (prieš nagrinėjamąjį laikotarpį), jos padėtis pradėjo gerėti ir nuo nagrinėjamojo laikotarpio pradžios iki 2011-2012 finansinių metų ji veikė pelningai. Tokiomis aplinkybėmis atlikta daug investicijų, kurių nebebuvo galima atidėti; tai paaiškina bendrą investicijų lygio padidėjimą 2011-2012 finansiniais metais ir vėliau.
(92)
Investicijų grąža išreiškiama investicijų grynosios buhalterinės vertės pelno procentiniu dydžiu. Kaip ir kitų finansinių rodiklių atveju, panašaus produkto gamybos ir pardavimo investicijų grąža nuo 2012-2013 finansinių metų buvo neigiama ir atspindėjo neigiamą pelningumo tendenciją. Iš viso per nagrinėjamąjį laikotarpį investicijų grąža sumažėjo 210 %.
(93)
Atsižvelgiant į mažėjantį pelningumą ir grynųjų pinigų srautą, bendrovės pajėgumui padidinti kapitalą taip pat padarytas neigiamas poveikis.
4.4.11. Išvada dėl žalos
(94)
Beveik visų pagrindinių žalos rodiklių tendencijos buvo neigiamos. Gamybos apimtis ir pajėgumų panaudojimas sumažėjo maždaug 9 %, o pardavimo apimtis per nagrinėjamąjį laikotarpį sumažėjo 17 %. Siekdama kompensuoti sumažėjusias pardavimo apimtis ir rinkos dalies nuostolius, Sąjungos pramonė per nagrinėjamąjį laikotarpį vidutines kainas sumažino 3 %, nors gamybos sąnaudos tuo pat metu padidėjo 30 %. Dėl to pelningumas, kuris nagrinėjamojo laikotarpio pradžioje buvo teigiamas, 2012-2013 finansiniais metais sumažėjo ir tapo neigiamas ir tiriamuoju laikotarpiu toliau mažėjo. Panašias neigiamas tendencijas galima pastebėti ir kalbant apie grynųjų pinigų srautą ir investicijų grąžą.
(95)
Per nagrinėjamąjį laikotarpį užimtumas padidėjo 8 %. Šį padidėjimą nagrinėjamuoju laikotarpiu daugiausia lėmė 2011 m. įvykęs susijungimas su susijusia įmone ir Sąjungos pramonės priežiūros departamento plėtra. Investicijos taip pat didėjo. Investicijų padidėjimas daugiausia buvo susijęs su prevencijos priemonėmis ir saugos reikalavimais, o ne su pajėgumų didinimu. Todėl šios teigiamos tendencijos nepaneigia esamos žalos.
(96)
Atsižvelgdama į išdėstytas aplinkybes Komisija šiame etape padarė išvadą, kad Sąjungos pramonei buvo padaryta materialinė žala, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 5 dalyje.
5. PRIEŽASTINIS RYŠYS
(97)
Pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnio 6 dalį Komisija nagrinėjo, ar dėl importo dempingo kaina iš nagrinėjamosios šalies Sąjungos pramonei padaryta žala. Pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnio 7 dalį Komisija taip pat išnagrinėjo, ar kiti žinomi veiksniai galėjo tuo pat metu daryti žalą Sąjungos pramonei. Komisija užtikrino, kad žala, kuri galėjo būti padaryta dėl tų kitų veiksnių, nebūtų priskirta importui iš nagrinėjamosios šalies dempingo kainomis. Kalbama apie šiuos veiksnius:
a)
importo iš Kinijos poveikis;
b)
importas iš kitų trečiųjų šalių;
c)
Sąjungos suvartojimo pokyčiai;
d)
Sąjungos pramonės eksporto veiklos rezultatai;
e)
Sąjungos pramonės veiklos neefektyvumas;
f)
finansų krizė;
g)
investicijos ir ES norminiai saugos reikalavimai;
h)
žaliavų sąnaudos ir kitos išlaidos.
5.1. Importo dempingo kaina poveikis
(98)
Siekdama nustatyti Indonezijos kilmės MSG importo dempingo kaina ir Sąjungos pramonės patirtos žalos priežastinį ryšį, Komisija išnagrinėjo tiriamojo importo apimtį ir kainų lygius ir tai, kiek šie veiksniai lėmė Sąjungos pramonės patirtą žalą.
(99)
Atlikus tyrimą nustatyta, kad nagrinėjamuoju laikotarpiu importo mažomis dempingo kainomis iš Indonezijos apimtis padidėjo 182 %, todėl jos rinkos dalis per tą patį laikotarpį padidėjo maždaug 187 %. Šis padidėjimas sutapo su Sąjungos pramonės pardavimo apimties sumažėjimu 17 % ir rinkos dalies sumažėjimu 15 %. Tai taip pat lėmė viso importo iš kitų trečiųjų šalių rinkos dalies sumažėjimą 71 %.
(100)
Tuo pačiu metu Indonezijos importo kainos sumažėjo 8 %. Dėl importo iš Indonezijos buvo daromas spaudimas kainoms Sąjungos rinkoje, todėl Sąjungos pramonė ne tik negalėjo padidinti kainų ir kompensuoti padidėjusias sąnaudas, bet, priešingai, nagrinėjamuoju laikotarpiu savo kainas turėjo sumažinti. Dėl to labai sumažėjo pelningumas; nuo 2012-2013 finansinių metų pramonė dirbo nuostolingai, ypač per tiriamąjį laikotarpį.
(101)
Remdamasi tuo, kas išdėstyta, Komisija šiame etape padarė išvadą, kad pablogėjusi Sąjungos pramonės padėtis sutapo su labai padidėjusiu importu dempingo kainomis iš Indonezijos ir kad importas iš Indonezijos lėmė materialinę žalą Sąjungos pramonei.
5.2. Kitų veiksnių poveikis
5.2.1. Importo iš Kinijos poveikis
(102)
Importui iš Kinijos šiuo metu taikomi antidempingo muitai. Per nagrinėjamąjį laikotarpį importo apimtis padidėjo 65 %, o atitinkama rinkos dalis padidėjo 68 %. Tačiau apimtis ir rinkos dalis per nagrinėjamąjį laikotarpį tebebuvo nedidelės. Kinijos kainos nagrinėjamuoju laikotarpiu gerokai sumažėjo - 20 %. Atsižvelgiant į taikomus antidempingo muitus, dėl šio importo nebuvo priverstinai mažinamos Sąjungos pramonės kainos.
(103)
Šiomis sąlygomis importas iš Kinijos negali būti laikomas prisidėjusiu prie Sąjungos pramonei padarytos materialinės žalos tiriamuoju laikotarpiu.
11 lentelė
Importo iš Kinijos apimtis (tonomis)
Šalis
2010-2011 finansiniai metai
2011-2012 finansiniai metai
2012-2013 finansiniai metai
TL
Kinija
Apimtis (tonomis)
1 518
758
1 923
2 509
Indeksas
100
50
127
165
Rinkos dalies indeksas
100
57
136
168
Vidutinė kaina (EUR už toną) (8)
1 234
1 199
1 143
992
Indeksas
100
97
93
80
Šaltinis. Eurostatas ir klausimyno atsakymai
5.2.2. Importas iš kitų trečiųjų šalių
(104)
Importo iš kitų trečiųjų šalių apimties raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:
12 lentelė
Importas iš kitų trečiųjų šalių
Šalis
2010-2011 finansiniai metai
2011-2012 finansiniai metai
2012-2013 finansiniai metai
TL
Brazilija
Apimtis (tonomis)
2 321
969
1 070
889
Indeksas
100
42
46
38
Rinkos dalies indeksas
100
48
49
39
Vidutinė kaina (EUR už toną)
1 218
1 306
1 402
1 365
Indeksas
100
107
115
112
Korėjos Respublika
Apimtis (tonomis)
1 248
2 157
923
802
Indeksas
100
173
74
64
Rinkos dalies indeksas
100
198
79
65
Vidutinė kaina (EUR už toną)
1 231
1 296
1 293
1 277
Indeksas
100
105
105
104
Vietnamas
Apimtis (tonomis)
5 707
6 042
1 820
769
Indeksas
100
106
32
13
Rinkos dalies indeksas
100
121
34
14
Vidutinė kaina (EUR už toną)
1 284
1 291
1 361
1 318
Indeksas
100
101
106
103
Kitos trečiosios šalys
Apimtis (tonomis)
993
681
478
434
Indeksas
100
69
48
44
Rinkos dalies indeksas
100
79
52
45
Vidutinė kaina (EUR už toną)
1 594
1 718
2 044
2 001
Indeksas
100
108
128
126
Kitos trečiosios šalys (iš viso)
Apimtis (tonomis)
10 268
9 848
4 291
2 894
Indeksas
100
96
42
28
Rinkos dalies indeksas
100
110
45
29
Vidutinė kaina (EUR už toną)
1 293
1 323
1 433
1 424
Indeksas
100
102
111
110
Šaltinis. Klausimyno atsakymai ir Eurostatas
(105)
Importo iš kitų trečiųjų šalių apimtys iš viso sumažėjo nuo 10 268 tonų 2010-2011 finansiniais metais iki 2 894 tonų per tiriamąjį laikotarpį, t. y. 72 % nagrinėjamuoju laikotarpiu. Atitinkama rinkos dalis per tą patį laikotarpį sumažėjo 71 %. Tiriamuoju laikotarpiu kitų trečiųjų šalių importui tenkanti rinkos dalis sudarė tik apie vieną ketvirtąją 2010-2011 finansinių metų lygio. Apskritai per nagrinėjamąjį laikotarpį trečiųjų šalių importas sumažėjo 10 %.
(106)
Viena suinteresuotoji šalis teigė, kad visas importas (įskaitant importą iš Indonezijos) per nagrinėjamąjį laikotarpį nekito.
(107)
Šis teiginys prieštaravo turimiems 13 lentelėje pateiktiems statistiniams duomenims, kuriais grindžiamos tyrimo išvados. Iš tikrųjų, visas importas į Sąjungą per nagrinėjamąjį laikotarpį padidėjo 46 %. Todėl šis teiginys buvo atmestas.
13 lentelė
Visas importas
2010-2011 finansiniai metai
2011-2012 finansiniai metai
2012-2013 finansiniai metai
TL
Visas importas
Apimtis (tonomis)
20 424
20 084
24 531
29 788
Indeksas
100
98
120
146
Šaltinis. Klausimyno atsakymai ir Eurostatas
(108)
Remiantis tuo, kas išdėstyta, padaryta preliminari išvada, kad dėl importo iš kitų trečiųjų šalių importo iš Indonezijos ir Sąjungos pramonės patirtos materialinės žalos priežastinis ryšis nenutrūko.
5.2.3. Sąjungos suvartojimo pokyčiai
(109)
Sąjungos suvartojamas kiekis per nagrinėjamąjį laikotarpį sumažėjo tik 2 %; tokiu sumažėjimu negalima paaiškinti 17 % sumažėjusios Sąjungos pramonės pardavimo apimties ir rinkos dalis sumažėjimo 15 %. Todėl daroma preliminari išvada, kad vartojimo raida nebuvo susijusi su Sąjungos pramonei daryta materialine žala.
5.2.4. Sąjungos pramonės eksporto veiklos rezultatai
(110)
Sąjungos pramonės eksporto apimties raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:
14 lentelė
Sąjungos pramonės eksporto veikla
2010-2011 finansiniai metai
2011-2012 finansiniai metai
2012-2013 finansiniai metai
TL
Eksporto apimties indeksas
100
249
234
222
Vidutinės vieneto kainos indeksas
100
107
101
95
Šaltinis. Klausimyno atsakymai ir Eurostatas
(111)
2011-2012 finansiniais metais Sąjungos pramonės eksporto apimtis padidėjo, o vėlesniais metais iki tiriamojo laikotarpio šiek tiek sumažėjo. Per nagrinėjamąjį laikotarpį eksporto apimtis beveik padvigubėjo. Eksporto kainos tuo pačiu metu šiek tiek sumažėjo (5 %). Padidėjęs eksportas iš dalies kompensavo prarastas pardavimo apimtis ir Sąjungos rinkos dalį. Iš tiesų, esant stipriam kainų spaudimui, kurį darė importas dempingo kaina, jei eksporto pardavimo apimtis nebūtų padidėjusi, masto ekonomija būtų dar labiau sumažėjusi ir Sąjungos pramonės pagaminto produkto vieneto kainai būtų padarytas dar didesnis poveikis. Todėl Sąjungos pramonės eksporto veikla negalėjo turėti neigiamo poveikio žalingai padėčiai.
(112)
Kai kurios suinteresuotosios šalys teigė, kad Sąjungos pramonės pardavimas Sąjungos rinkoje sumažėjo dėl MSG eksporto pardavimo neseniai įsigytai susijusiai maisto perdirbimo įmonei Turkijoje. Šis tvirtinimas nebuvo pagrįstas. Be to, atlikus tyrimą nustatyta, kad Sąjungos pramonė įsigijo maisto perdirbimo įmonę tik po tiriamojo laikotarpio. Tai negalėjo turėti poveikio Sąjungos pramonės padėčiai per tiriamąjį laikotarpį. Šiuo pagrindu buvo padaryta išvada, kad Sąjungos pramonės pardavimas susijusiai bendrovei iš Turkijos nenutraukė priežastinio ryšio.
5.2.5. Sąjungos pramonės veiklos neefektyvumas
(113)
Viena suinteresuotoji šalis teigė, kad materialinė žala Sąjungos pramonei padaryta dėl neefektyvaus Sąjungos pramonės gamybos proceso. Tačiau ši suinteresuotoji šalis nenurodė jokio konkretaus neefektyvumo veiksnio ir jos teiginys liko nepagrįstas. Atlikus tyrimą taip pat nenustatyta jokių galimų Sąjungos pramonės neefektyvumo veiksnių. Todėl šis teiginys buvo atmestas. Šiuo pagrindu buvo padaryta išvada, kad tariamas Sąjungos pramonės neefektyvumas nenutraukė priežastinio ryšio.
5.2.6. Finansų krizė
(114)
Viena suinteresuotoji šalis teigė, kad Sąjungos pramonė patyrė materialinę žalą dėl finansų krizės. Tačiau Sąjungos MSG rinka nėra sparčiai kintanti, todėl beveik nebuvo paveikta pasaulinės finansų krizės. Jei taip nebūtų ir Sąjungos pramonė iš tikrųjų būtų patyrusi nuostolių dėl pasaulinės finansų krizės, tokį patį poveikį būtų patyrę ir visi kiti MSG rinkos konkurentai. Kaip nustatyta, nepaisant pasaulinės finansų krizės Indonezijos MSG gamintojai sugebėjo padidinti savo pardavimo apimtis Sąjungos rinkoje. Todėl nėra jokios priežasties manyti, kad Sąjungos pramonė buvo labiau paveikta pasaulinės finansų krizės nei jos konkurentai Azijoje. Dėl to šis tvirtinimas turi būti atmestas. Šiuo pagrindu buvo padaryta išvada, kad finansų krizės poveikis nenutraukė priežastinio ryšio.
5.2.7. Investicijos ir ES norminiai saugos reikalavimai
(115)
Viena suinteresuotoji šalis teigė, kad žala Sąjungos pramonei buvo padaryta dėl didelių investicijų, būtinų siekiant atitikties Sąjungoje taikomiems saugos reikalavimams.
(116)
Tačiau atlikus tyrimą nustatyta, kad su ES saugos reikalavimais susijusios investicijos išliko nedidelės, palyginti su kitomis investicijomis per nagrinėjamąjį laikotarpį. Didelę Sąjungos pramonės investicijų dalį sudarė profilaktinei techninei priežiūrai skirtos investicijos. Investicijos labiausiai padidėjo nuo 2010-2011 iki 2011-2012 finansinių metų. Šį padidėjimą galima paaiškinti tuo, kad Sąjungos pramonė, kuri dar nebuvo iki galo atsigavusi po buvusio importo iš Kinijos dempingo kainomis, turėjo atidėti profilaktinei priežiūrai skirtas investicijas iki tol, kol jos veikla nebebus nuostolinga. Nustačius muitus importui iš Kinijos padarytas poveikis rinkai ir Sąjungos pramonė vėl galėjo padidinti pelną ir investuoti įprastu lygiu. Vėlesniu laikotarpiu investicijos išliko tokio paties lygio ir daugiausia buvo skirtos priežiūrai. Tačiau neinvestuota į pajėgumų didinimą, kuris per nagrinėjamąjį laikotarpį nekito. Šiuo pagrindu buvo padaryta išvada, kad Sąjungos pramonės investicijos nenutraukė priežastinio ryšio.
5.2.8. Žaliavų sąnaudos ir kitos išlaidos
(117)
Kelios suinteresuotosios šalys teigė, kad Sąjungos pramonei žala padaryta dėl to, kad labai padidėjo pagrindinių žaliavų (t. y. pramoninio cukraus, amoniako, kaustinės sodos ir sieros rūgšties) kaina.
Pramoninis cukrus
(118)
Pramoninis cukrus sudaro vieną didžiausių Sąjungos pramonės gamybos sąnaudų dalių. Iš tiesų, kaip nurodyta 81 konstatuojamojoje dalyje, Sąjungos pramonės gamybos sąnaudos (įskaitant pramoninio cukraus sąnaudas) per nagrinėjamąjį laikotarpį padidėjo. Remiantis viešai pateikiamais statistiniais duomenimis (9), vidutinė pramoninio cukraus kaina Sąjungoje šiek tiek padidėjo nuo 2010-2011 finansinių metų iki 2012 m. vidurio, tačiau išliko žemesnė už pasaulinę rinkos kainą. Vėliau pramoninio cukraus kaina tiek Sąjungoje, tiek pasaulinėje rinkoje sumažėjo ir pasiekė panašų lygį. Todėl argumentas, kad žala patirta dėl padidėjusios cukraus kainos yra nepagrįstas ir turi būti atmestas.
Cheminės medžiagos
(119)
Sąjungos pramonės amoniako, kaustinės sodos ir sieros rūgšties sąnaudos nagrinėjamuoju laikotarpiu padidėjo drauge su tarptautinėmis šių produktų kainomis. Todėl šis kainų padidėjimas padarė poveikį ne tik Sąjungos pramonei, bet ir kitiems veiklos vykdytojams. Todėl amoniako, kaustinės sodos ir sieros rūgšties kainų padidėjimo negalima laikyti Sąjungos pramonės patirtos materialinės žalos priežastimi.
Kita
(120)
Kita suinteresuotoji šalis teigė, kad Sąjungos pramonei žalą padarė didesnės energijos sąnaudos, didesnės darbo sąnaudos ir didesnės pakavimo išlaidos. Nors atlikus tyrimą nustatyta, kad šios sąnaudos per nagrinėjamąjį laikotarpį iš tiesų padidėjo (žr. 81 ir 83 konstatuojamąsias dalis), Komisija taip pat nustatė, kad dėl importo iš Indonezijos daryto kainų spaudimo Sąjungos pramonė šių sąnaudų padidėjimo negalėjo kompensuoti (net iš dalies) pardavimo kaina. Todėl sąnaudų padidėjimo dėl šių veiksnių negalima laikyti Sąjungos pramonės patirtos materialinės žalos priežastimi.
5.3. Išvada dėl priežastinio ryšio
(121)
Iš pateiktos analizės matyti, kad Indonezijos kilmės importo dempingo kaina apimtis ir rinkos dalis nuo 2010-2011 finansinių metų iki tiriamojo laikotarpio labai padidėjo, o importo kainos nagrinėjamuoju laikotarpiu sumažėjo.
(122)
Importo žemomis kainomis iš Indonezijos rinkos dalies padidėjimas sutapo su dideliu Sąjungos pramonės rinkos dalies sumažėjimu ir dėl šios priežasties bei dėl daromo spaudimo kainoms Sąjungos pramonė patyrė didelių nuostolių.
(123)
Kita vertus, išnagrinėjus kitus veiksnius, kurie galėjo padaryti žalos Sąjungos pramonei, atskleista, kad nė vienas iš jų negalėjo padaryti didelio neigiamo poveikio.
(124)
Remdamasi tuo, kas išdėstyta, šiame etape Komisija padarė išvadą, kad materialinė žala Sąjungos pramonei buvo padaryta dėl importo dempingo kaina iš nagrinėjamosios šalies ir kiti veiksniai nenutraukė priežastinio ryšio.
(125)
Komisija atskyrė ir atskirai įvertino visų žinomų žalingo importo dempingo kaina veiksnių poveikį Sąjungos pramonės padėčiai. Neigiamas poveikis, kurį Sąjungos pramonė patyrė dėl importo iš Kinijos ir kitų trečiųjų šalių, suvartojimo pokyčių, Sąjungos pramonės eksporto veiklos, tariamo Sąjungos pramonės veiklos neefektyvumo, finansų krizės, investicijų, ES norminių saugos reikalavimų, žaliavų sąnaudų ir kitų sąnaudų buvo nedidelis.
6. SĄJUNGOS INTERESAI
6.1. Pirminė pastaba
(126)
Remdamasi pagrindinio reglamento 21 straipsniu Komisija nagrinėjo, ar, nepaisant išvados dėl žalingo dempingo, galima padaryti aiškią išvadą, kad šiuo atveju priemonių nustatymas neatitiktų Sąjungos interesų. Nustatant Sąjungos interesus įvertinti visi susiję interesai, tarp jų - Sąjungos pramonės, prekiautojų, importuotojų, naudotųjų ir žaliavų tiekėjų interesai.
6.2. Sąjungos pramonės interesai
(127)
Atlikus tyrimą nustatyta, kad Sąjungos pramonei dėl importo iš Indonezijos dempingo kaina padaryta materialinė žala. Beveik visų žalos rodiklių raida buvo neigiama; per nagrinėjamąjį laikotarpį ypač sumažėjo gamybos apimtis, pardavimo apimtis, rinkos dalis ir pelningumas. Ši mažėjimo tendencija taip pat nustatyta ir kitiems rodikliams, susijusiems su finansine veikla, kaip antai grynųjų pinigų srautui ir investicijų grąžai. Tuo pačiu metu atsargų lygis padidėjo.
(128)
Tikimasi, kad nustačius priemones importo kainos padidės ir Sąjungos pramonė nebepatirs šiuo metu importo dempingo kainomis daromo spaudimo kainoms. Todėl Sąjungos pramonė turėtų sugebėti padidinti kainas ir kompensuoti sąnaudų padidėjimą bei pradėti veikti pelningai. Tai taip pat turės teigiamą poveikį gamybos ir pardavimo apimtims. Nenustačius priemonių Sąjungos pramonės padėtis greičiausiai toliau blogėtų. Labai tikėtina, kad pardavimo apimtis ir rinkos dalis toliau mažės, nes dėl importo dempingo kaina toliau bus daromas spaudimas ir Sąjungos pramonė bus priversta taikyti žemas kainas Sąjungoje. Pagal šį scenarijų Sąjungos pramonė ir toliau patirs didelių nuostolių. Negalima atmesti tikimybės, kad dėl sumažėjusių pardavimo ir gamybos apimčių ir patiriamų didelių nuostolių Sąjungos pramonė bus priversta vidutinės trukmės laikotarpiu visiškai nutraukti gamybą ir dėl to sumažės užimtumas Sąjungoje. Dėl šios priežasties Sąjunga taptų priklausoma nuo importo iš trečiųjų šalių.
(129)
Todėl šiame etape padaryta išvada, kad antidempingo muitų nustatymas atitiktų Sąjungos pramonės interesus.
6.3. Importuotojų (prekybininkų) interesai
(130)
Paskelbus pranešimą apie inicijavimą apie save pranešė 14 bendrovių. Buvo atrinkti trys nesusiję importuotojai, kuriems nusiųsti klausimynai; tik vienas iš jų pateikė klausimyno atsakymą. Šioje bendrovėje atliktas patikrinimas vietoje.
(131)
MSG importas iš Indonezijos sudarė mažiau nei 15 % šio importuotojo apyvartos. Komisijos nuomone, nustačius muitus gali būti daromas neigiamas poveikis šios bendrovės veiklai, susijusiai su MSG, tačiau apskritai bendrovės veikla išliktų pelninga.
(132)
Atliekant tyrimą apie save pranešė vienas Sąjungos prekiautojas, užsiimantis MSG perpardavimu Sąjungos rinkoje ir už jos ribų. Šis prekiautojas pirko MSG daugiausia iš Sąjungos pramonės, bet taip pat ir iš MSG importuotojų - iš Indonezijos ir kitų trečiųjų šalių. Palyginti su visa šio prekiautojo veikla, su MSG susijusi veikla sudarė tik nedidelę dalį. Tuo remiantis nuspręsta, kad bet koks antidempingo priemonių poveikis šio prekiautojo padėčiai būtų nedidelis.
6.4. Naudotojų interesai
(133)
Naudotojai daugiausia veikia maisto ir gėrimų pramonės sektoriuje ir MSG naudoja prieskonių mišiniams sriuboms ir paruoštiems patiekalams gaminti. MSG taip pat naudojamas konkrečioms ne maisto paskirtims, pavyzdžiui, plovikliams gaminti.
(134)
Apie save pranešė 33 bendrovės, kurioms pateikti klausimynai. Penkios bendrovės bendradarbiavo atliekant tyrimą ir pateikė klausimyno atsakymus. Keturios iš jų veikė maisto ir gėrimų pramonės sektoriuje, o viena - ne maisto pramonės sektoriuje. Dviejose iš bendradarbiaujančių bendrovių (vienoje, kuri veikė maisto ir gėrimų pramonės sektoriuje, ir vienoje, kuri gamino ploviklius) atlikti patikrinimai vietoje.
Maisto ir gėrimų pramonės sektorius
(135)
Atlikus tyrimą nustatyta, kad vidutiniškai MSG sudarė maždaug 5 % bendradarbiaujančių bendrovių, pateikusių reikiamus duomenis, visų produktų, kurių sudėtyje yra MSG, sąnaudų.
(136)
Dvi iš bendradarbiaujančių bendrovių MSG daugiausia pirko iš Sąjungos pramonės ir iš Indonezijos neimportavo arba importavo tik nedidelį kiekį. Šių dviejų bendrovių veikla, susijusi su produktais, kurių sudėtyje yra MSG, sudarė maždaug trečdalį visos jų veiklos. Per tiriamąjį laikotarpį šios bendrovės veikė pelningai. Atsižvelgiant į šias išvadas, priemonės, kurias siūloma taikyti Indonezijai, veikiausiai turės nedaug poveikio šioms bendrovėms.
(137)
Kitos dvi bendrovės įsigijo didesnį kiekį MSG iš Indonezijos, bet su MSG susijusios veiklos apimtis buvo nedidelė, palyginti su bendra jų veikla. Be to, remiantis pateikta informacija, šios dvi bendrovės per tiriamąjį laikotarpį veikė pelningai. Todėl mažai tikėtina, kad MSG iš Indonezijos nustatytos priemonės turėtų didelį poveikį šioms bendrovėms.
Ne maisto pramonės sektorius
(138)
Viena iš bendradarbiaujančių bendrovių naudojo MSG plovikliams gaminti. MSG sudarė 15-20 % šių produktų gamybos sąnaudų. Tiriamuoju laikotarpiu bendrovė MSG pirko daugiausia iš Sąjungos pramonės, bet taip pat importavo MSG iš Indonezijos ir šiek tiek mažiau iš Korėjos. Palyginti su visa veikla, tik nedidelė šios bendrovės veiklos dalis buvo susijusi su produktais, kurių sudėtyje yra MSG; be to, nustatyta, kad tiriamuoju laikotarpiu bendrovė gavo 5-10 % dydžio pelną.
(139)
Atsižvelgiant į tai, nors ir negalima atmesti galimybės, kad nustačius priemones Indonezijai šiai bendrovei gali būti daromas neigiamas poveikis, atsižvelgiant į kitus pasiūlos šaltinius ir pelningą bendrovės veiklą, susijusią su MSG, galima numanyti, kad galimas tokių priemonių poveikis šiai bendrovei būtų nedidelis.
(140)
Ši suinteresuotoji šalis teigė, kad, atsižvelgiant į ES reguliavimo sistemą, kuri draudžia naudoti fosfatus ir kitus fosforo junginius (10), siekiant pakeisti fosfatus ir kitus fosforo junginius plovikliams gaminti greičiausiai bus naudojamas didelis kiekis MSG. Todėl tikimasi, kad MSG paklausa Sąjungoje gerokai išaugs ir bet kokie antidempingo muitai importuojamam MSG turės neigiamą poveikį šios naujos rinkos plėtrai.
(141)
Tačiau šiame etape sunku nuspėti, kaip naujoji teisinė sistema darys poveikį Sąjungos rinkai ir ar dėl jos padidės (ir kokiu mastu) ploviklių, kurių sudėtyje yra MSG, gamyba bei koks bus poveikis MSG paklausai Sąjungoje. Suinteresuotoji šalis taip pat nepateikė jokių įrodymų dėl to, kokiu mastu antidempingo muitas galėtų daryti žalingą poveikį. Šiuo atžvilgiu pažymima, kad antidempingo muitais siekiama atkurti vienodas konkurencijos sąlygas Sąjungos rinkoje. Taigi turėtų būti toliau importuojama iš Indonezijos į Sąjungos rinką, tačiau sąžiningomis kainomis. Atlikus tyrimą taip pat paaiškėjo, kad yra daug alternatyvių pasiūlos šaltinių, pavyzdžiui, Brazilija, Vietnamas ir Korėja.
(142)
Bet kuriuo atveju, atsižvelgiant į tyrimo išvadas, net jei visas susijusiai bendrovei reikalingas MSG kiekis būtų importuojamas iš Indonezijos, bendrovės veikla, susijusi su MSG, tebebūtų pelninga. Šiame blogiausio atvejo scenarijuje neatsižvelgiama į galimybę, kad muitą būtų galima bent iš dalies perkelti galutiniams vartotojams.
6.5. Tiekėjų interesai
(143)
Apie save pranešė ir klausimyno atsakymus pateikė keturi Sąjungos žaliavų tiekėjai. Jų žaliavų pardavimas Sąjungos pramonei sudarė tik nedidelę jų visos apyvartos dalį. Todėl nenustačius priemonių tiekėjų padėčiai poveikis nebūtų daromas.
6.6. Kiti argumentai
(144)
Kelios suinteresuotosios šalys teigė, kad Sąjungos pramonė Sąjungos rinkoje užima dominuojančią padėtį ir kad nustačius antidempingo priemones importui iš Indonezijos Sąjungos pramonės padėtis sustiprėtų, o tai prieštarautų Sąjungos interesams.
(145)
Atlikus tyrimą nustatyta, kad vienintelis Sąjungos gamintojas negalėjo išlaikyti savo pardavimo Sąjungoje apimties, nes dėl importo iš Indonezijos jis prarado rinkos dalį. Be to, dėl importo dempingo kaina iš Indonezijos daromo spaudimo kainoms Sąjungos pramonė negalėjo padidinti kainų pagal padidėjusias žaliavų sąnaudas ir patyrė didelių nuostolių tiriamuoju laikotarpiu. Komisija taip pat pažymėjo, kad dėl importo iš kitų trečiųjų šalių, kurios gali laisvai tiekti Sąjungos rinkai, egzistuoja konkurencija. Dėl šių priežasčių pritrūko įrodymų dėl tariamai Sąjungos pramonės užimamos dominuojančios padėties ir šis argumentas turėjo būti atmestas.
(146)
Kai kurios suinteresuotosios šalys taip pat teigė, kad importo iš kitų trečiųjų šalių kainos yra per didelės, todėl importui iš Indonezijos nebūtų alternatyvos.
(147)
Primenama, kad 2010-2011 finansiniais metais importo iš kitų trečiųjų šalių rinkos dalis buvo didelė. Dėl importo dempingo kaina iš Indonezijos importo iš trečiųjų šalių kainoms taip pat darytas spaudimas ir dėl minėto importo šių šalių pardavimo apimtis ir rinkos dalis labai sumažėjo. Nustačius muitus iš Indonezijos importuojamam MSG kitos šalys, kaip antai Brazilija, Korėja ir Vietnamas, turėtų atgauti prarastas Sąjungos rinkos dalis. Kalbant apie kainas, antidempingo priemonėmis siekiama sudaryti vienodas konkurencijos sąlygas Sąjungoje, taigi siekiama, kad į Sąjungą būtų importuojama sąžiningomis kainomis. Atlikus tyrimą nustatyta, kad nėra tikėtina, kad nustačius muitus galutinės grandies pramonės padėčiai būtų daromas didelis poveikis. Todėl teiginys, kad nebuvo jokių alternatyvių pasiūlos šaltinių, buvo atmestas.
6.7. Išvada dėl Sąjungos interesų
(148)
Remdamasi tuo, kas išdėstyta, Komisija nustatė, kad nėra jokių įtikinamų priežasčių, leidžiančių daryti išvadą, kad laikinųjų priemonių taikymas importuojamam Indonezijos kilmės MSG neatitiktų Sąjungos interesų.
7. LAIKINOSIOS ANTIDEMPINGO PRIEMONĖS
(149)
Atsižvelgiant į Komisijos padarytas išvadas dėl dempingo, žalos, priežastinio ryšio ir Sąjungos interesų, turėtų būti nustatytos laikinosios priemonės, kad būtų apsisaugota nuo tolesnės importo dempingo kaina Sąjungos pramonei daromos žalos.
7.1. Žalos pašalinimo lygis (žalos skirtumas)
(150)
Siekdama nustatyti priemonių lygį Komisija visų pirma nustatė muito dydį, taikomą siekiant pašalinti Sąjungos pramonės patirtą žalą.
(151)
Žala būtų pašalinta, jei Sąjungos pramonė galėtų padengti gamybos sąnaudas ir gauti tokį ikimokestinį pelną, kurį tokios rūšies pramonė pagrįstai galėtų uždirbti įprastomis konkurencijos sąlygomis, t. y. kai nėra importo dempingo kainomis, parduodama panašų produktą Sąjungoje. Kadangi Komisija nustatė, kad dėl importo dempingo kaina poveikis patirtas trečiaisiais nagrinėjamojo laikotarpio metais, pelno dydis nustatytas pagal dvejus pirmuosius to laikotarpio metus nesant dempingo. Komisija laikėsi nuomonės, kad tikslinga taikyti vidutinį svertinį pelno skirtumą, kaip nustatyta 89 konstatuojamojoje dalyje. Nustatytas 5-15 % dydžio pelno skirtumas. Tikslesnio pelno skirtumo negalima atskleisti dėl konfidencialumo priežasčių. Tuo remdamasi Komisija, pridėjusi apskaičiuotą pelno dydį prie Sąjungos pramonės gamybos sąnaudų tiriamuoju laikotarpiu, apskaičiavo nežalingą Sąjungos pramonės panašaus produkto kainą. Tuomet, remdamasi bendradarbiaujančių eksportuojančių Indonezijos gamintojų vidutinės svertinės importo kainos, nustatytos skaičiuojant priverstinį kainų mažinimą, palyginimu su Sąjungos pramonės tiriamuoju laikotarpiu Sąjungos rinkoje parduoto panašaus produkto nežalinga vidutine svertine kaina, Komisija nustatė žalos pašalinimo lygį. Palyginus gautas skirtumas išreikštas vidutinės svertinės importo CIF vertės procentu. Žalos skirtumai apskaičiuoti taikant atitinkamai 5 % ir 15 % pelno dydžius, kaip nurodyta 154 konstatuojamojoje dalyje pateiktoje lentelėje.
(152)
Kaip minėta 64 konstatuojamojoje dalyje, vienas eksportuojantis gamintojas tvirtino, kad į Sąjungos rinką importuoto ir Sąjungos pramonės Sąjungos vidaus rinkoje parduoto MSG grynumas gali skirtis ir todėl reikėtų atitinkamai pakoreguoti. Dėl toje pačioje konstatuojamojoje dalyje išdėstytų priežasčių koregavimas nebuvo pagrįstas ir šis tvirtinimas turėjo būti atmestas.
7.2. Laikinosios priemonės
(153)
Pagal pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2 dalyje nurodytą mažesniojo muito taisyklę importuojamam Indonezijos kilmės MSG turėtų būti nustatytos laikinosios antidempingo priemonės. Komisija palygino žalos skirtumus ir dempingo skirtumus. Muitų dydis turėtų būti nustatytas pagal mažesnį iš dempingo ir žalos skirtumų.
(154)
Remiantis tuo, kad išdėstyta, laikinosios antidempingo muito normos, išreikštos CIF kaina Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą, turėtų būti:
(%)
Šalis
Bendrovė
Dempingo skirtumas
Žalos skirtumas
Laikinasis antidempingo muitas
Indonezija
PT. Cheil Jedang Indonesia
7,0
[24,6-39,8]
7,0
Indonezija
PT. Miwon Indonesia
13,3
[27,9-43,6]
13,3
Indonezija
Visos kitos bendrovės
28,4
[31,4-47,0]
28,4
(155)
Šiame reglamente nurodytos konkrečioms bendrovėms taikomos antidempingo muito normos buvo nustatytos remiantis šio tyrimo išvadomis. Todėl šios normos rodo atliekant šį tyrimą nustatytą tų bendrovių padėtį. Šios muitų normos taikomos tik importuojamam nagrinėjamosios šalies kilmės nagrinėjamajam produktui, kurį pagamino konkretūs nurodyti juridiniai asmenys. Importuojamam nagrinėjamajam produktui, pagamintam bet kurios kitos bendrovės, kurios pavadinimas ir adresas konkrečiai nepaminėti šio reglamento rezoliucinėje dalyje, įskaitant subjektus, susijusius su konkrečiai paminėtomis bendrovėmis, taikoma visoms kitoms bendrovėms nustatyta muito norma. Tokioms bendrovėms neturėtų būti taikoma jokios konkrečioms bendrovėms taikomos antidempingo muito normos.
(156)
Bendrovė gali prašyti taikyti šias konkrečioms bendrovėms taikomas antidempingo muito normas pasikeitus subjekto pavadinimui arba įkūrus naują gamybos arba prekybos subjektą. Prašymas turi būti teikiamas Komisijai (11). Prašyme turi būti pateikiama visa susijusi informacija, įskaitant informaciją apie bendrovės veiklos pasikeitimus, susijusius su gamyba ir pardavimu vidaus rinkoje bei eksportu, kuriuos lėmė, pvz., minėtas pavadinimo pasikeitimas arba gamybos ir pardavimo subjekto pasikeitimas. Pagrįstais atvejais Komisija atnaujins bendrovių ir konkrečioms bendrovėms taikomų antidempingo muitų sąrašą.
(157)
Siekiant sumažinti priemonių vengimo riziką dėl didelių muitų normų skirtumų, reikia nustatyti specialias priemones, kuriomis būtų užtikrinamas konkrečioms bendrovėms taikomų antidempingo muitų taikymas. Bendrovės, kurioms taikomas konkrečioms bendrovėms taikomas antidempingo muitas privalo valstybių narių muitinėms pateikti galiojančią komercinę sąskaitą faktūrą. Sąskaita faktūra privalo atitikti priede išdėstytus reikalavimus. Importuojamam produktui, su kuriuo nepateikiama tokia sąskaita faktūra, bus taikomas visoms kitoms bendrovėms taikomas antidempingo muitas.
(158)
Siekiant užtikrinti, kad antidempingo muitai taikomi tinkamai, visoms kitoms bendrovėms taikomas antidempingo muitas bus taikomas ne tik atliekant šį tyrimą nebendradarbiaujantiems eksportuojantiems gamintojams, bet ir gamintojams, kurie tiriamuoju laikotarpiu neeksportavo į Sąjungą.
8. BAIGIAMOSIOS NUOSTATOS
(159)
Siekdama gero administravimo, Komisija paragins visas suinteresuotąsias šalis pranešti apie save ir prašyti, kad Komisija ir (arba) Prekybos generalinio direktorato bylas nagrinėjantis pareigūnas jas išklausytų per nustatytą laikotarpį.
(160)
Išvados dėl antidempingo muitų nustatymo, padarytos šio reglamento tikslais, yra laikinos ir gali būti persvarstytos nustatant galutines priemones,
PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:
1 straipsnis
1. Importuojamam Indonezijos kilmės mononatrio glutamatui, kurio KN kodas šiuo metu yra ex 2922 42 00 (TARIC kodas 2922420010) nustatomas laikinasis antidempingo muitas.
2. Laikinojo antidempingo muito normos, taikomos 1 dalyje aprašyto produkto, kurį pagamino toliau išvardytos bendrovės, neto kainai Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą, yra tokios:
Bendrovė
Laikinasis antidempingo muitas
(%)
Papildomas TARIC kodas
PT. Cheil Jedang Indonesia
7,0
B961
PT. Miwon Indonesia
13,3
B962
Visos kitos bendrovės
28,4
B999
3. Individualios muito normos, nustatytos 2 dalyje nurodytoms bendrovėms, taikomos tik tuo atveju, jei valstybių narių muitinėms pateikiama galiojanti komercinė sąskaita faktūra, kuri turi atitikti priede išdėstytus reikalavimus. Jeigu tokia sąskaita faktūra nepateikiama, taikomas visoms kitoms bendrovėms taikomas muitas.
4. 1 dalyje nurodytas produktas į laisvą apyvartą Sąjungoje išleidžiamas tik tuo atveju, jeigu pateikiama laikinojo muito dydžio garantija.
5. Jeigu nenurodyta kitaip, taikomos galiojančios muitus reglamentuojančios nuostatos.
2 straipsnis
1. Per 25 dienas po šio reglamento įsigaliojimo suinteresuotosios šalys gali:
a)
prašyti, kad būtų atskleisti pagrindiniai faktai ir aplinkybės, kuriais remiantis buvo priimtas šis reglamentas;
b)
pareikšti savo nuomonę raštu Komisijai ir
c)
prašyti, kad Komisija ir (arba) Prekybos generalinio direktorato bylas nagrinėjantis pareigūnas jas išklausytų.
2. Per 25 dienas po šio reglamento įsigaliojimo Reglamento (EB) Nr. 1225/2009 21 straipsnio 4 dalyje nurodytos šalys gali pateikti pastabų dėl laikinųjų priemonių taikymo.
3 straipsnis
Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
1 straipsnis taikomas šešis mėnesius.
Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
Priimta Briuselyje 2014 m. rugpjūčio 20 d.