РЕШЕНИЕ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ НА КОМИСИЯТА
от 16 декември 2014 година
за прекратяване на антисубсидийната процедура по отношение на вноса на полиестерни щапелни влакна с произход от Китайската народна република, Индия и Виетнам
(2014/918/ЕС)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 597/2009 на Съвета от 11 юни 2009 г. относно защитата срещу субсидиран внос от държави, които не са членки на Европейската общност (1), и по-специално член 14, параграф 2 от него,
като има предвид, че:
1. ПРОЦЕДУРА
1.1. ЗАПОЧВАНЕ НА ПРОЦЕДУРА
(1)
На 19 декември 2013 г. Европейската комисия („Комисията“) започна антисубсидийно разследване по отношение на вноса в Съюза на полиестерни щапелни влакна с произход от Китайската народна република, Индия и Виетнам („засегнатите държави“) въз основа на член 10 от Регламент (ЕО) № 597/2009 („основния регламент“). Тя публикува известие за започване на процедура в Официален вестник на Европейския съюз (2) („известието за започване“).
(2)
Комисията започна разследването вследствие на жалба, подадена на 4 ноември 2013 г. от Международния комитет за изкуствена коприна и синтетични влакна (CIRFS) („жалбоподателя“) от името на седем производители. Жалбоподателят е представлявал над 70 % от общото производство на Съюза на полиестерни щапелни влакна (ПЩВ). Жалбата съдържаше prima facie доказателства за субсидиране и за произтичаща от него съществена вреда, които бяха сметнати за достатъчно основание за започване на разследване.
(3)
Преди започването на процедурата и в съответствие с член 10, параграф 7 от основния регламент Комисията уведоми правителството на Китайската народна република (ПК), правителството на Индия (ПИ) и правителството на Виетнам (ПВ), че е получила надлежно документирана жалба, в която се твърди, че субсидираният внос на ПЩВ с произход от тези държави е причинил съществена вреда на промишлеността на Съюза. Съответните правителства бяха поканени на индивидуални консултации с цел да се изясни ситуацията по отношение на съдържанието на жалбата и да се постигне взаимноприемливо решение.
Китайска народна република (Китай)
(4)
ПК не прие предложението за консултации, като заяви, че е налице недоразумение относно датата на подаване на жалбата. Въпреки това ПК предостави коментари във връзка със съдържащите се в жалбата твърдения, че схемите не са подложени на изравнителни мерки.
Индия
(5)
ПИ прие поканата за консултации и те се проведоха. По време на консултациите не се стигна до взаимноприемливо решение. Независимо от това коментарите, направени от ПИ във връзка със схемите, посочени в жалбата, бяха надлежно взети предвид.
Виетнам
(6)
ПВ прие поканата за консултации и те се проведоха. По време на консултациите не се стигна до взаимноприемливо решение. Независимо от това коментарите, направени от ПВ във връзка със схемите, посочени в жалбата, бяха надлежно взети предвид.
1.2. ЗАИНТЕРЕСОВАНИ СТРАНИ
(7)
В известието за започване Комисията прикани заинтересованите страни да се свържат с нея, за да вземат участие в разследването. Освен това Комисията изрично информира жалбоподателите, други известни производители от Съюза, известните производители износители и ПК, ПИ и ПВ, известните вносители, доставчиците и ползвателите, търговците, както и сдруженията, за които е известно, че са засегнати, за започването на разследването и ги прикани да вземат участие.
(8)
Заинтересованите страни имаха възможността да изразят становището си относно започването на разследването и да поискат да бъдат изслушани от Комисията и/или от служителя по изслушванията при търговските процедури.
а) Извадка
(9)
С оглед на очевидно големия брой производители износители, производители от Съюза и несвързани вносители, всички известни производители износители и несвързани вносители бяха приканени да заявят своя интерес пред Комисията и да предоставят, както е посочено в известието за започване, основна информация за своята дейност, свързана с ПЩВ по време на периода от 1 октомври 2012 г. до 30 септември 2013 г. Тази информация бе поискана съгласно член 27 от основния регламент с цел Комисията да реши дали е необходимо изготвянето на извадка и - ако е необходимо - да направи подбор на такава. Бяха проведени консултации и с органите на Китай, Индия и Виетнам.
Изготвяне на извадка от производители от Съюза
(10)
В известието си за започване на процедура Комисията обяви, че е направила временен подбор на извадка от производители от Съюза. Комисията подбра извадката въз основа на продажбите и обема на производство на ПЩВ по време на разследвания период и като взе предвид географското разпределение. Тази извадка се състоеше от четирима производители от Съюза. Включените в извадката производители от Съюза са представлявали 54 % от общото производство в Съюза на ПЩВ.
(11)
Комисията покани всички заинтересовани страни да изложат коментарите си по временната извадка. Такива коментари не бяха получени. Извадката е представителна за промишлеността на Съюза.
Изготвяне на извадка от вносители
(12)
За да реши дали е необходимо изготвянето на извадка и ако е необходимо - да направи подбор на такава, Комисията поиска от несвързаните вносители да предоставят информацията, посочена в известието за започване.
(13)
Осем несвързани вносителя предоставиха поисканата информация и се съгласиха да бъдат включени в извадката. В съответствие с член 27, параграф 1 от основния регламент Комисията първоначално подбра извадка от три несвързани вносителя въз основа на най-големия обем на вноса в Съюза. В съответствие с член 27, параграф 2 от основния регламент всички известни вносители, които са засегнати, бяха консултирани във връзка с подбора на извадката.
(14)
Един от включените в извадката вносители се оттегли от извадката, като уведоми Комисията, че няма да предостави отговор на въпросника. Впоследствие Комисията се отказа от изготвянето на извадка с оглед на ограничения брой оставащи (невключени в извадката) вносители, като всички бяха поканени да предоставят отговори на въпросника. Две дружества, които внасят и използват разглеждания продукт, заявиха, че не желаят да съдействат като вносители, а като ползватели. От останалите пет несвързани вносителя бяха получени четири отговора на въпросника.
Изготвяне на извадка от производители износители в Китай
(15)
За да реши дали е необходимо изготвянето на извадка и ако е необходимо - да направи подбор на такава, Комисията поиска от всички известни производители износители в Китай да предоставят информацията, посочена в известието за започване. Освен това Комисията се обърна към Представителството на Китай към Европейския съюза с молба да посочи и/или да се свърже с други евентуални производители износители, които е възможно да проявят интерес към участие в разследването.
(16)
Първоначално 23 производители износители/групи от производители износители предоставиха поисканата информация и се съгласиха да бъдат включени в извадката. Въз основа на информацията, получена от производителите износители/групите от производители износители и в съответствие с член 27 от основния регламент, Комисията първоначално предложи извадка от петте оказали съдействие производители износители/групи от производители износители с най-голям обем на износ за Съюза по време на разследвания период. Други двама китайски производители износители/групи от производители износители предоставиха поисканата информация на по-късен етап. Размерът на двамата китайски производители износители/групи от производители износители обаче не е от такова естество, че да промени извадката, дори те да бяха предоставили поисканата информация в срок.
(17)
Двамата китайски производители износители/групи от производители износители поискаха извадката да бъде изготвена въз основа на суровините, използвани за производството на ПЩВ. Във връзка с това те заявиха, че в извадката трябва да бъде включен същият брой производители на ПЩВ, използващи пречистена терефталова киселина/моноетилен гликол (ПТК/МЕГ), като броя на производителите на ПЩВ, използващи люспи от PET. Освен това те заявиха, че производствените процеси биват различни в зависимост от използваната суровина и че производителите, които използват различни суровини, не се конкурират на един и същ пазар. Освен това бе заявено, че производителите на ПЩВ, които не използват ПТК/МЕГ като суровини, не са се ползвали от доставката на ПТК/МЕГ на занижени цени, посочени в жалбата.
(18)
Комисията подбра извадката въз основа на най-големия обем на износа за Съюза по време на разследвания период в съответствие с член 27, параграф 1 от основния регламент. При изготвянето на извадката бе взе предвид фактът, че някои от схемите може да не са използвани от всички производители износители от Китай. Освен това бе посочено, че извадката включва дружества, използващи и двата производствени процеса.
(19)
Основаването на извадката единствено на вида на производствения процес би могло да предреши резултата от разследването, като се допусне, че подлежащи на изравнителни мерки субсидии ще бъдат установени само по отношение на производителите на ПЩВ, използващи като суровина ПТК/МЕГ, а не по отношение на производителите на ПЩВ, използващи като суровина люспи от PET. Освен това бе счетено, че подобни критерии за подбор биха били произволни, тъй като изготвената от равен брой дружества извадка не би била представителна от гледна точка на обема на износа за Съюза в съответствие с член 27, параграф 1 от основния регламент и поради тази причина искането бе отхвърлено.
(20)
Един от китайските производители износители/група от производители износители заяви, че извадката следва да се основава на стойността на износа, а не на обема на износа и поиска да бъде включен в извадката. Изготвянето на извадка въз основа на стойностите на износа не би довело до представителни и обективни резултати, тъй като цените могат да бъдат изкривени от субсидирането. Комисията подбра петте най-големи производители износители/групи от производители износители по отношение на обема, които представляват 53 % от общия обем на износа за Съюза от оказалите съдействие китайски износители. Това се счита за най-големия представителен обем на износа, за който е разумно да се очаква, че може да бъде разследван в рамките на наличното време в съответствие с член 27, параграф 1 от основния регламент. Поради това искането бе отхвърлено.
(21)
Същата страна заяви, че суровината ѝ се е състояла изцяло от рециклирани текстилни отпадъци и тя не се е ползвала от никакви субсидии, които могат да бъдат свързани с употребата на ПТК/МЕГ. Тя отбеляза, че за нея не следва да се определя марж на субсидията, който е бил изчислен на базата на информация, отнасяща се до дружества, които са използвали като суровина ПТК/МЕГ. Както бе посочено в съображение 18 по-горе, при изготвянето на извадката се взема предвид фактът, че някои от схемите може да не са използвани от всички производители износители от Китай. Поради това искането бе отхвърлено.
(22)
Предварителната извадка от пет производители износители, посочена в съображение 16, бе потвърдена за окончателна извадка.
(23)
След разгласяването жалбоподателят оспори приложената от Комисията методология за изготвяне на извадката. Той изрази съмнения относно представителността на 23-те оказали съдействие китайски производители износители/групи от производители износители, посочени в съображение 16 по-горе, по отношение на общото количество на ПЩВ, изнесено от Китай за Съюза. Освен това той счита, че извадка, изготвена от пет дружества, не е достатъчна с оглед на твърдяния брой от 150 производители на ПЩВ в Китай. В допълнение той заяви, че при изготвянето на извадката не е взето предвид географското разпределение на китайските производители и делът на китайските производители, които използват различни производствени процеси. На последно място, жалбоподателят изтъкна, че Комисията не е разгласила действителния обем на ПЩВ, произведени от включените в извадката китайски дружества, и дали обемът на производството е представителен за общия обем на ПЩВ, произведени в Китай.
(24)
Вносът на 23-те оказали съдействие китайски производители износители/групи от производители износители е представлявал 83 % от общия обем на китайския внос и нивото на съдействие бе счетено за високо. Както бе посочено в съображение 16, Комисията подбра извадка от пет оказали съдействие при разследването производители износители/групи от производители износители с най-голям обем на износ за Съюза по време на разследвания период в съответствие с член 27 от основния регламент. Въз основа на това извадката бе счетена за представителна. От избраните дружества бе поискано да попълнят пълния въпросник. Във всеки случай, производителите износители, които не са готови да окажат съдействие на разследването, не може да бъде избрани в извадката, тъй като Комисията се стреми да прави констатации въз основа на информацията, събрана от оказалите съдействие производители износители чрез техните отговори на въпросника, които са проверявани на място.
(25)
По отношение на подбора на извадка от производители износители с оглед на тяхното географско разпределение в Китай, жалбоподателят не подкрепи твърдението си. По-специално жалбоподателят не обясни защо извадка, изготвена въз основа на критерия за географско разпределение, би била в съответствие с член 27 от основния регламент, който предвижда възможността за извадка въз основа на най-големия обем на износа.
(26)
Що се отнася до твърдението, че представителната извадка не е взела предвид дела на китайските производители, които използват различни производствени процеси, следва да се подчертае, че, както бе обяснено в съображение 18 по-горе, извадката включва дружества, използващи и двата производствени процеса. Освен това най-големите китайски износители използват ПТК/МЕГ за производството на ПЩВ за пазара на Съюза.
(27)
Освен това, макар жалбоподателят да се позовава по-скоро на производството, отколкото на износа за Съюза, следва да се отбележи, че не е необходимо Комисията да представи обема на ПЩВ, произведени от включените в извадката китайски производители износители/групи от производители износители, тъй като целта на настоящата процедура е оценката на субсидирането по отношение на обема на ПЩВ, произведени в Китай и изнасяни за Съюза.
(28)
Поради това всички твърдения на жалбоподателя във връзка с методологията за изготвяне на извадката бяха отхвърлени.
Изготвяне на извадка от производители износители в Индия
(29)
За да реши дали е необходимо изготвянето на извадка и ако е необходимо - да направи подбор на такава, Комисията поиска от всички известни производители износители в Индия да предоставят информацията, посочена в известието за започване. Освен това Комисията се обърна към Представителството на Индия към Европейския съюза с молба да посочи и/или да се свърже с други евентуални производители износители, които е възможно да проявят интерес към участие в разследването.
(30)
Осем производители износители в Индия предоставиха поисканата информация и се съгласиха да бъдат включени в извадката. В съответствие с член 27, параграф 1 от основния регламент Комисията подбра извадка от четири дружества въз основа на най-големия представителен обем на износа за Съюза, за който е разумно да се очаква, че може да бъде разследван в рамките на наличното време. В съответствие с член 27, параграф 2 от основния регламент, всички известни вносители, които са засегнати, и органите на Индия бяха консултирани във връзка с подбора на извадката. Не бяха получени коментари.
(31)
След разгласяването жалбоподателят заяви, че в Индия има 17 производители на ПЩВ и постави под съмнение представителността на извадка от четирима производители износители. Комисията потвърждава, че извадката от четирима индийски производители износители е счетена за представителна, тъй като тя обхваща около 90 % от общия обем на индийския износ за Съюза през разследвания период.
Изготвяне на извадка от производители износители във Виетнам
(32)
Комисията поиска от всички известни производители износители във Виетнам да предоставят информацията, посочена в известието за започване. Освен това Комисията се обърна към Представителството на Виетнам към Европейския съюза с молба да посочи и/или да се свърже с други евентуални производители износители, които е възможно да проявят интерес към участие в разследването.
(33)
Петима производители износители във Виетнам предоставиха поисканата информация и се съгласиха да бъдат включени в извадката, но едно от тези дружества не е осъществявало експортни продажби за Съюза по време на разследвания период. Поради това Комисията реши да не разследва това дружество. С оглед на малкия брой на оставащите производители износители Комисията реши, че не е необходимо изготвяне на извадка.
(34)
След разгласяването жалбоподателят посочи, че за Виетнам бяха получени отговори на въпросника от трима от четиримата производители износители и че Комисията би трябвало да се опита да постигне същото покритие и за китайския и индийския износ. Комисията подчертава, че състоянието на промишлеността във Виетнам е било съвсем различно поради силно ограничения брой оказали съдействие производители износители (а именно 3) за разлика от значителния брой производители износители в Китай и Индия. Поради това е налице необходимост от изготвяне на извадка само в последните две държави. Комисията също така пояснява, че тримата оказали съдействие и разследвани виетнамски производители износители представляват над 99 % от общия обем на вноса на разглеждания продукт от Виетнам в Съюза.
б) Индивидуално разглеждане
(35)
Трима производители износители/групи от производители износители в Китай поискаха индивидуално разглеждане съгласно член 27, параграф 3 от основния регламент. Като се има предвид броят на исканията за индивидуално разглеждане и размерът на извадката от производители износители от Китай, разглеждането на тези искания би представлявало прекомерна тежест. Поради това тези искания бяха отхвърлени.
(36)
Един производител износител в Индия поиска индивидуално разглеждане съгласно член 27, параграф 3 от основния регламент. Разглеждането на това искане бе прието. По-специално бе решено, че индивидуалното разглеждане в този конкретен случай не би представлявало прекомерна тежест и не би възпрепятствало навременното приключване на разследването.
в) Отговори на въпросника
(37)
Комисията изпрати въпросници на представителите на Китай (включително специални въпросници за банките и производителите на ПТК и МЕГ), представителите на Индия (включително специални въпросници за банките) и представителите на Виетнам (включително специални въпросници за банките и производителите на ПТК и МЕГ). Освен това Комисията изпрати въпросници до петимата включени в извадката производители износители в Китай, петима производители износители (четиримата включени в извадката производители износители и един невключен в извадката) в Индия, четирима производители износители във Виетнам, четирима производители от Съюза, петима несвързани вносители и 105 ползватели.
(38)
Що се отнася до Китай, отговори на въпросника бяха получени от ПК (Министерството на търговията) и петимата включени в извадката производители износители/групи от производители износители в Китай. Що се отнася до Индия, отговори на въпросника бяха получени от ПИ (Министерството на търговията и промишлеността), четиримата включени в извадката производители износители в Индия и индийския производител износител, който поиска индивидуално разглеждане. Що се отнася до Виетнам, отговори бяха получени от ПВ (Виетнамския орган за защита на конкуренцията, Министерството на промишлеността и търговията, както и редица банки). Един производител износител, който представлява много малък обем на износа за Съюза, прекрати своето съдействие и не отговори на въпросника. Отговори на въпросника бяха получени от останалите трима производители износители (двама от които принадлежат на една и съща група) във Виетнам. Освен това отговори на въпросника изпратиха и четиримата производители от Съюза, четирима несвързани вносители и дванадесет ползватели.
(39)
След разгласяването жалбоподателят заяви, че се наблюдава липса на пропорционалност по отношение на броя на въпросниците, изпратени на включените в извадката производители от Съюза, от една страна, и на вносителите и ползвателите, от друга страна. На първо място, броят на въпросниците, изпратени на една група от стопански субекти (производители от Съюза, производители износители, вносители или ползватели) не е показателен за важността, която Комисията придава на съответното положение. Единствената цел е да се постигне необходимото ниво и количество информация, която да позволи най-добрия възможен анализ на субсидирането, вредата и интереса на Съюза.
(40)
По-конкретно, въпросници бяха изпратени на четиримата включени в извадката производители от Съюза, петимата включени в извадката китайски производители износители, петима индийски производители износители, четирима виетнамски производители износители, петима вносители и всички известни ползватели, които бяха заявили своя интерес. В член 27 от основния регламент на практика не се предвижда изготвяне на извадка от ползватели. Освен това натрупаният до момента опит от разследванията за търговска защита показва, че макар в някои случаи, въз основа на наличната информация, да може да се осъществи контакт с голям брой ползватели, обикновено само малък брой от тях са готови да предоставят отговор на въпросника. Поради това Комисията, и в този случай, положи активни усилия за намиране на съдействие от максимален брой ползватели.
г) Проверки на място
(41)
Комисията издири и провери цялата информация, която сметна за необходима за определянето на субсидирането, произтичащата вреда и интереса на Съюза. В съответствие с член 26 от основния регламент проверки на място бяха извършени в следните държавни органи и финансови институции и дружества:
Правителство на Китай:
-
Министерство на търговията на КНР, Пекин, Китай
Правителство на Индия:
-
Министерство на търговията и промишлеността, Ню Делхи
Правителство на Виетнам:
-
Виетнамски орган за защита на конкуренцията, Министерство на промишлеността и търговията, Ханой
-
Министерство на финансите, Ханой (включително проверки на място в редица банки)
-
митнически органи на Thai Binh, Thai Binh City, провинция Thai Binh
Производители от Съюза:
-
Trevira GmbH, Bobingen, Германия
-
Wellman International Ltd., Kells, Ирландия
-
Greenfiber International S.A., Buzau, Румъния
-
Silon s.r.o., Sezimovo Ústí, Чешка република
Вносители:
-
Elias Enterprises Limited, Altrincham, Обединено кралство
Ползватели:
-
Sandler AG, Schwarzenbach/Saale, Германия
Производители износители в Китай:
-
Far Eastern Industries (Shanghai) Ltd, Shanghai
-
Jiangsu Huaxicun Co, Huaxi Village, Jiangyin
-
Jiangsu Xinsu Chemical Fibre Co, Suzhou
-
Xiamen Xianglu Chemical Fibre Co, Xiamen
-
Zhejiang Anshun Pettechs Fibre Co, Fuyang
Производители износители в Индия:
-
Bombay Dyeing and Manufacturing Co. Ltd., Mumbai
-
Ganesha Ecosphere Limited, Kanpur
-
Indo Rama Synthetics Ltd., Nagpur
-
Reliance Industries Limited, Mumbai
-
Polyfibre Industries Pvt. Ltd., Mumbai
Производители износители във Виетнам:
-
Vietnam New Century Polyester Fibre Co Ltd., Halong City
-
Thai Binh Polyester Staple Fibre Joint Stock Company, Thai Thuy Town, Thai Binh Province и Hop Than Co. Ltd., Thai Binh City, Thai Binh Province (заедно наричани „групата Thai Binh“).
(42)
След разгласяването жалбоподателят заяви, че повечето китайски производители са регионално концентрирани в югоизточната част на крайбрежните провинции Jiangsu и Zhejiang и нито една от петте проверки на място не е била проведена в някоя от тези две провинции. В тази връзка следва да се отбележи, че Jiangsu Xinsu Chemical Fibre Co и Jiangsu Huaxicun Co са разположени в провинция Jiangsu, а Zhejiang Anshun Pettechs Fibre е разположено в провинция Zhejiang. Поради това твърдението бе отхвърлено.
(43)
Освен това жалбоподателят заяви, че двама големи китайски производители, от гледна точка на производствения капацитет, не са включени в извадката. В тази връзка се припомня, че, както бе посочено в съображения 16 и 18 по-горе, Комисията подбра извадката въз основа на обема на износа за Съюза и избра петимата най-големи износители/групи от производители износители за Съюза в съответствие с член 27 от основния регламент. Сам по себе си фактът, че в Китай има други големи производители на ПЩВ, не поставя под съмнение представителността на извадката.
(44)
Жалбоподателят направи подобно твърдение и за Виетнам, като заяви, че двама основни виетнамски производители на ПЩВ не са били включени в обхвата на разследването. Както бе пояснено от Комисията в съображения 32-34 по-горе, разследването обхвана всички виетнамски производители износители на ПЩВ за Съюза, и отговори бяха получени от трима производители износители, представляващи почти целия износ на ПЩВ за Съюза. Фактът, че е възможно да съществуват други големи производители на ПЩВ във Виетнам, които не изнасят разглеждания продукт за Съюза, няма отношение към представителността на оказалите съдействие производители износители.
1.3. РАЗСЛЕДВАН ПЕРИОД И РАЗГЛЕЖДАН ПЕРИОД
(45)
Разследването на субсидирането и вредата обхвана периода от 1 октомври 2012 г. до 30 септември 2013 г. („разследван период“). Разглеждането на тенденциите, които са от значение за оценката на вредата, обхвана периода от 1 януари 2010 г. до края на разследвания период („разглеждан период“).
(46)
След разгласяването жалбоподателят отбеляза по отношение на продължителността на разследвания период, че го намира за кратък и поради това е имал отрицателно отражение върху констатациите на Комисията. Той заяви, че при продължителност от дванадесет месеца не е бил взет предвид фактът, че вредата, понесена от промишлеността на Съюза, както се твърди, вече е била нанасяна в продължение на няколко години. Жалбоподателят бе също така на мнение, че субсидиите, изброени в жалбата, не са могли да бъдат анализирани по подходящ начин, като се е използвал разследван период от дванадесет месеца.
(47)
По отношение на анализа на вредата, трябва да се подчертае, че Комисията е направила оценка на 2010 г., 2011 г., 2012 г. и на разследвания период, а не, както твърди жалбоподателят, само на дванадесет месеца от разследвания период. Що се отнася до определянето на субсидирането, Комисията избра, в рамките на своята свобода на преценка и в съответствие с членове 5 и 11 от основния регламент, разследван период от дванадесет месеца. До момента на разгласяването нито жалбоподателят, нито която и да било друга заинтересована страна не изрази становището си по отношение на продължителността на разследвания период, която бе посочена в известието за започване и във въпросниците. Комисията счита, че разследван период от дванадесет месеца е подходящ, за да се направят представителни констатации за целите на разследването. Поради това твърдението се отхвърля.
1.4. РАЗГЛАСЯВАНЕ
(48)
На 2 октомври 2014 г. Комисията разгласи на всички заинтересовани страни съществените факти и съображения, въз основа на които възнамерява да прекрати процедурата и прикани всички заинтересовани страни да представят коментари. Коментари бяха получени от сдружение на ползвателите, жалбоподателя, един китайски производител износител и неговите филиали, четирима индийски производители износители, ПК и ПВ. Направените коментари бяха разгледани от Комисията и взети под внимание, когато това бе уместно.
(49)
В коментарите, получени от сдружението на ползвателите, се разглежда въпросът за интереса на Съюза, който не бе оценен, тъй като няма основания за налагането на мерки.
2. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
2.1. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ
(50)
Разглежданият продукт са синтетични щапелни полиестерни влакна, некардирани, непенирани и необработени по друг начин, за предене, с произход от Китайската народна република, Индия и Виетнам, класирани понастоящем в код по КН 5503 20 00 („разглежданият продукт“).
(51)
Разглежданият продукт обикновено се произвежда или чрез използване на ПТК (пречистена терефталова киселина) и МЕГ (моноетилен гликол), или чрез използване на рециклирани люспи от бутилки от PET за производството на рециклирани ПЩВ. Продуктът се използва за широк кръг от приложения, например в секторите на облеклото, дрехите и обзавеждането на дома, както и в автомобилната промишленост, секторите, свързани с хигиената и медицинското обслужване, и строителната промишленост.
2.2. СХОДЕН ПРОДУКТ
(52)
Разследването показа, че следните продукти имат едни и същи основни физически, химически и технически характеристики, както и еднакви основни видове употреба:
-
разглежданият продукт;
-
продуктът, произвеждан и продаван на вътрешния пазар на засегнатите държави; и
-
продуктът, произвеждан и продаван в Съюза от промишлеността на Съюза.
(53)
Комисията прецени, че тези продукти следователно са сходни продукти по смисъла на член 2, буква в) от основния регламент.
2.3. ТВЪРДЕНИЯ ОТНОСНО ОБХВАТА НА ПРОДУКТА
2.3.1. ПЩВ, произведени от ПТК/МЕГ, и ПЩВ, произведени от рециклирани бутилки от PET
(54)
Два правителствени органа и едно сдружение, представляващо производителите износители на една от засегнатите държави, заявиха, че ПЩВ, произведени от ПТК/МЕГ, и ПЩВ, произведени от рециклирани бутилки от PET, следва да бъдат разглеждани като два различни продукта. Твърдението се основаваше на разликата в основните използвани суровини, тъй като за някои ПЩВ се използват ПТК/МЕГ, а за други - люспи от рециклирани бутилки от PET. Във връзка с това като важни разлики бяха изтъкнати и разходите и продажните цени. Също така бе заявено, че са налице значителни разлики в качеството между ПЩВ, произведени от ПТК и МЕГ, и ПЩВ, произведени от рециклирани бутилки от РЕТ, които се отразяват върху употребата и приложенията.
(55)
ПЩВ, произведени от ПТК/МЕГ, и тези, произведени от рециклирани бутилки от PET, в действителност представляват два различни вида ПЩВ в продуктовия обхват. Двата вида обаче имат едни и същи физически и химически характеристики и техните крайни приложения са на практика еднакви. Общопризнат факт е, че не всички видове на продукта са взаимозаменяеми, но при предходни разследвания и при настоящото разследване бе установено, че е налице поне частична взаимозаменяемост и припокриваща се употреба между различните видове на продукта. Поради това твърдението бе отхвърлено.
(56)
Един производител износител отново подчерта в своето становище, че използването на рециклирани бутилки от PET, вместо люспи от рециклирани бутилки от PET, води до различен производствен процес и представлява различна суровина. Същата заинтересована страна добави, че разходите, продажната цена и качеството на ПЩВ, произведени от рециклирани бутилки от PET, са значително по-ниски от тези на „нормалните ПЩВ“. Комисията остава на мнение, че суровината, било то рециклирани бутилки от PET, или люспи от рециклирани бутилки от PET, по същество е една и съща. За разлика от използването на люспи от РЕТ, при използването на бутилки от РЕТ трябва да се мине през допълнителни етапи, а именно сортиране и измиване на бутилките, последвано от нарязване на бутилките на люспи. Останалите етапи от производството са едни и същи. Освен това крайният продукт има същите характеристики, като се има предвид, че може да са налице разлики в качеството, както е предвидено в КНП. Ценовите разлики (ако има такива) в резултат на разликите в качеството също са отразени в КНП. Поради това твърдението се отхвърля.
2.3.2. Потребителски стоки от ПЩВ и специални ПЩВ
(57)
Един правителствен орган и четирима производители износители заявиха, че потребителските стоки от ПЩВ и специалните ПЩВ трябва да се разглеждат като различни продукти, поради разликите в производствените разходи, продажните цени и употребата. Също така бе заявено, че промишлеността на Съюза е фокусирала производството си върху специални ПЩВ като основен вид ПЩВ, докато засегнатите държави доставят основно потребителски стоки от ПЩВ.
(58)
Правителственият орган и четиримата производители износители, които направиха твърдението, описано в съображение 57, не дадоха определение за специални ПЩВ.
(59)
Специалните ПЩВ, определени от включените в извадката производители от Съюза, варират от ПЩВ, произведени от смес от полиестер и полиетилен за употреба в продукти за хигиенни нужди, оцветени (боядисани) ПЩВ, ПЩВ със специфична здравина, ПЩВ за забавяне на горенето, ПЩВ за техническа употреба (като геотекстил и нетъкани текстилни материали, използвани в строителството), ПЩВ, определени, разработени и персонализирани заедно с клиента за специфични приложения, до ПЩВ, използвани в автомобилната промишленост (по-конкретно, външната част на облицовките на автомобили трябва да бъде в сходен цвят).
(60)
Според включените в извадката производители от Съюза стандартните ПЩВ обхващат ПЩВ, които се отличават с по-голяма гъвкавост на своите спецификации.
(61)
Съгласно предложеното определение на специалните ПЩВ и на потребителските стоки от ПЩВ и двата вида имат едни и същи основни физически, технически и химически характеристики. Фактът, че има няколко вида, категории или качества не означава, че те не могат да се считат за един и същ продукт. Обхватът на възможните употреби на потребителските стоки от ПЩВ изглежда по-широк от този на специалните ПВЩ, но тези различия не са били достатъчни те да се класифицират като два отделни продукта. Въпреки че отделните видове ПЩВ имат различни характеристики, съответстващи на техните специфични цели, основните им физически характеристики, приложения и употреба са еднакви.
(62)
Освен това е необходимо да се уточни, че през разследвания период специалните ПЩВ не са били основните видове ПЩВ, произведени от производителите от Съюза. Средно те са съставлявали около 40 % от всички видове ПЩВ, произведени от включените в извадката производители от Съюза, в съответствие с тяхното собствено определение на потребителските стоки от ПЩВ и специалните ПЩВ.
(63)
След разгласяването един производител износител отново изтъкна, че специалните ПЩВ и потребителските стоки от ПЩВ не са „сходни продукти“ и поради това не могат да бъдат разглеждани заедно. Същата страна заяви, че специалните ПЩВ и потребителските стоки от ПЩВ се различават по своето крайно приложение, производствени разходи и продажни цени. Поради това тя смята, че непреглеждането на разликите в разходите и продажните цени на специалните ПЩВ и потребителските стоки от ПЩВ е пропуск на Комисията. Тя заяви, че не е ясно как са били определени производствените разходи и продажните цени на продукта, предмет на разследването, и поиска от Комисията да разгледа анализа на подбиването на цените, като отдели данните за потребителските стоки от ПЩВ от тези за специалните ПЩВ.
(64)
Комисията потвърждава, че ПЩВ се продават под формата на различни видове на продукта за предене или за приложения като нетъкани текстилни материали. Така например ПЩВ могат да имат едно- или двукомпонентен състав и различни спецификации, като например линейна плътност, здравина, блясък, качество и др. Тези особености са отразени от КНП, за който Комисията не е получила каквито и да било коментари. Общопризнат факт е, че потребителските стоки от ПЩВ и специалните ПЩВ не са взаимозаменяеми във всички възможни приложения, но е налице поне частична взаимозаменяемост и припокриваща се употреба между различните видове на продукта. Както бе описано в съображение 61 и бе установено в предишни процедури, свързани със същия продукт, физическите и химическите характеристики и крайните приложения на тези видове на практика са еднакви. Всички видове се базират на едни и същи суровини (ПТК/МЕГ или на рециклиран PET), които представляват над 60 % от производствените разходи. Освен това могат да бъдат добавени добавки или други компоненти, за да се осигурят определени специфични качества на влакното. КНП обхваща произхода на суровините и други елементи, които оказват отражение върху производствените разходи и продажните цени. Въпреки това няма съществена разлика в производствения процес на потребителските стоки от ПЩВ и специалните ПЩВ. Това може да се види при включените в извадката производители от Съюза: нито един от тях не е произвеждал изключително потребителски стоки от ПЩВ или специални ПЩВ. На последно място, изглежда липсва логично и общоприето определение на специалните ПЩВ. Така например, както е посочено в съображение 59, ПЩВ, използвани в хигиенната промишленост, се считат от някои производители от Съюза за специален вид на продукта. И обратното, редица ползватели и едно сдружение на ползвателите посочиха, че ПЩВ, които се използват в хигиенната промишленост, като например мокрите кърпички, са потребителски стоки, въпреки че е за предпочитане да не бъдат от рециклирани материали от съображения, свързани със здравето и безопасността. Освен това някои производители от Съюза считат, че видовете ПЩВ, които отговарят на специфични изисквания на клиента (напр. конкретен цвят на боята), са специални ПЩВ, въпреки че те могат да следват същия производствен процес и да имат едни и същи производствени разходи като всеки друг вид (потребителска стока). Поради това Комисията не може да се позовава на самопровъзгласена категоризация на потребителски стоки от ПЩВ или специални ПЩВ и следователно твърдението се отхвърля.
2.3.3. Други твърдения, направени по отношение на обхвата на продукта
(65)
Един ползвател и едно сдружение на ползвателите заявиха, че ПЩВ, внасяни от Китай, са с по-високо качество от ПЩВ, произвеждани в Съюза. Един от аргументите бе, че ПЩВ с произход от Китайската народна република не съдържат парчета от твърди полимери. Друг аргумент бе блясъкът на китайските ПЩВ, докато ПЩВ, произведени в Съюза, са, според тях, със сиви нюанси, тъй като повечето от ПЩВ в Съюза се произвеждат от рециклирани бутилки от PET.
(66)
Първият аргумент, а именно, че ПЩВ в Съюза съдържат парчета от твърди полимери, не бе подкрепен с никакви доказателства. Освен това в коментари на други ползватели и в отговори на въпросника за ползвателите бе изказано и обратното твърдение (а именно, че ПЩВ, произведени от производител от Съюза, обикновено са с по-високо качество от ПЩВ, произведени от засегнатите държави).
(67)
Що се отнася до втория аргумент, свързан с блясъка, информацията, предоставена в хода на разследването, потвърждава, че ПЩВ, произведени от ПТК/МЕГ, обикновено са по-блестящи от ПЩВ, произведени от рециклирани бутилки от PET (ако по време на производствения процес не се добавят пигменти и/или избелители). Независимо от това, двата вида ПЩВ имат едни и същи физически и химически характеристики и техните крайни приложения са на практика еднакви. Следва също да се отбележи, че при изчисляването на вредата бе взета предвид основната суровина. С други думи, вносът на ПЩВ, произведени от рециклирани бутилки от PET, ще бъде сравнен единствено с ПЩВ, произведени от рециклирани бутилки от PET в Съюза. Аналогично - внесените ПЩВ, произведени от ПТК и МЕГ, ще бъдат сравнени единствено с ПЩВ, произведени от ПТК и МЕГ в Съюза.
(68)
Едно сдружение на ползвателите, производител износител и правителствен орган заявиха, че ползвателите надолу по веригата, често изискват продуктите да са произведени от ПЩВ с произход от засегнатите държави (по-специално Китай).
(69)
Това твърдение не бе подкрепено с доказателства, нито пък бе обяснена причината, поради която се настоява ПЩВ да бъдат произведени в трите засегнати държави (ако клиентите надолу по веригата действително настояват за това).
(70)
Сдружението на ползвателите заяви по-конкретно, че автомобилната промишленост на Съюза приема само ПЩВ с произход от Китай.
(71)
То обаче не успя да аргументира своето твърдение и да докаже, че ПЩВ, произвеждани от производителите от Съюза, не могат да бъдат използвани от автомобилната промишленост на Съюза. Освен това проверените данни показаха, че производителите от Съюза също продават значителни количества ПЩВ на автомобилната промишленост на Съюза, което свидетелства точно за обратното.
(72)
Един производител износител заяви, че произвежданите от него ПЩВ и ПЩВ, произвеждани от производители от Съюза, са различни продукти, въпреки че и двата вида са произведени от рециклирани бутилки от РЕТ. Според същия производител износител неговите ПЩВ се произвеждат (основно) от рециклирани бутилки от PET (не от люспи), при което се следва различен производствен процес и се използват суровини, различни от суровините, използвани от производителите на ПЩВ, които употребяват люспи от рециклирани бутилки от PET.
(73)
Това твърдение също бе отхвърлено, тъй като бутилките от PET и люспите от бутилки от PET (които представляват натрошени на люспи бутилки от PET) са по същество една и съща суровина, макар и под различна форма.
2.3.4. Заключение
(74)
Следователно бе направено заключението, че всички видове ПЩВ, обхванати от разследването, имат едни и същи основни физически, технически и химически характеристики и техните крайни приложения са на практика едни и същи.
3. СУБСИДИРАНЕ
3.1. КИТАЙ
3.1.1. Общи положения
(75)
Въз основа на информацията, съдържаща се в жалбата, и отговорите на въпросника на Комисията бяха разследвани следните схеми, за които се твърди, че включват отпускането на субсидии от страна на правителствените органи на Китай:
A.
Преференциално кредитиране за промишлеността на ПЩВ от държавни банки и възлагане от страна на държавата на поръчки на частни банки и предоставяне на насоки в тази връзка.
Б.
Държавни доставки на стоки и услуги на занижени цени и възлагане от страна на държавата на поръчки на частни доставчици и предоставяне на насоки в тази връзка;
-
държавни доставки на ПТК и МЕГ на занижени цени;
-
предоставяне от държавата на земя и на права за ползване на земя на занижени цени;
-
държавни доставки на електроенергия;
-
програма за доставка на вода на по-ниски цени.
В.
Отпускане на безвъзмездни помощи и лихвени субсидии за текстилния отрасъл;
-
специален фонд „Go Global“;
-
фонд за насърчаване на търговията в областта на селското стопанство, леката промишленост и текстилните продукти.
Г.
Програми за освобождаване и намаляване на преки данъци;
-
освобождаване от подоходно данъчно облагане за чуждестранни (инвестиционни) предприятия;
-
освобождаване от подоходно данъчно облагане на доходите от дивиденти, изплащани на местни предприятия;
-
намаления на подоходния данък за дружества в сферата на високите или новите технологии;
-
намаления на подоходния данък в специалните икономически зони;
-
намаления на подоходния данък за ориентирани към износ предприятия;
-
данъчни кредити в размер до 40 % от цената на закупуване на оборудване, произведено в страната.
Д.
Програми за косвено данъчно облагане и за налагане на вносни мита;
-
освобождаване от данъка върху добавената стойност и отстъпки при вносните мита за използването на вносно оборудване;
-
ДДС с намалена ставка върху закупено от ПЧУ оборудване, произведено в Китай.
Е.
Други програми на равнище регион/провинция;
-
освобождаване от данъци (и др.) в зоните за развитие в провинция Jiangsu;
-
данъчни облекчения в гр. Changzhou;
-
наеми на преференциални цени в гр. Changzhou;
-
програми за облекчения при осъществяване на износ в провинция Zhejiang;
-
безвъзмездни средства за технологични иновации в провинция Zhejiang;
-
облекчения във връзка с данъци и мита в зоните на развитие в провинция Guangdong;
-
облекчения при осъществяване на износ в провинция Guangdong;
-
възстановяване на правни такси в провинция Guangdong;
-
програма за подпомагане на външната търговия със (специални) средства в провинция Guangdong;
-
субсидии за лихвите по заеми за подпомагане на проекти за технологични иновации в провинция Guangdong;
-
преференциални данъчни ставки в зоните на развитие в провинция Shanghai;
-
преференциална инфраструктура в провинция Shanghai;
-
кредитни и данъчни политики за ориентираните към износ предприятия в провинция Shanghai.
(76)
Комисията провери всички посочени в жалбата схеми. За всяка схема бе разследвано дали, по силата на разпоредбите на член 3 от основния регламент, може да бъде установено финансово участие от страна на ПК и ползи, предоставени на включените в извадката производители износители. При разследването се установи, че в този случай всяка полза, установена за разследваните схеми, е под приложимия праг de minimis, предвиден в член 14, параграф 5 (3) от основния регламент. Следователно бе сметнато, че не е необходимо да се определи дали отделните схеми подлежат на изравнителни мерки.
Подробности за схемите и съответните размери на ползите за отделните дружества са изложени по-долу.
3.1.2. Специфични схеми
Схеми, които не са използвани от включените в извадката китайски производители износители по време на разследвания период
(77)
Установено бе, че посочените по-долу схеми не са били използвани от включените в извадката китайски производители износители/групи от производители износители по време на разследвания период, поради което полза от тях не можа да бъде установена.
-
доставки на ПТК и МЕГ на занижени цени;
-
държавни доставки на електричество на занижени цени;
-
държавни доставки на евтина вода на занижени цени;
-
специален фонд „Go Global“;
-
фонд за насърчаване на търговията в областта на селското стопанство, леката промишленост и текстилните продукти;
-
освобождаване от подоходно данъчно облагане за чуждестранни (инвестиционни) предприятия;
-
намаления на подоходния данък за дружества в сферата на високите и новите технологии;
-
намаления на подоходния данък в специалните икономически зони;
-
намаления на подоходния данък за ориентирани към износ предприятия;
-
данъчни кредити в размер до 40 % от цената на закупуване на оборудване, произведено в страната;
-
други програми на равнище регион/провинция.
(78)
Що се отнася до доставките на ПТК и МЕГ на занижени цени, в жалбата се посочва, че ПК контролира някои сектори и продукти нагоре по веригата с цел да доставя на производителите на ПЩВ суровини на изгодни цени, по-специално ПТК и МЕГ. Въз основа на това производителите на ПЩВ получават подлежащи на изравнителни мерки субсидии, като закупуват ПТК и МЕГ от държавни предприятия на цени, по-ниски от пазарните, т.е. на занижени цени.
(79)
Разследването показа обаче, че китайските производители износители/групи от производители износители на ПЩВ са внасяли по-голямата част от суровините ПТК и МЕГ за производството на ПЩВ, предназначени за износ под режим за активно усъвършенстване.
(80)
В резултат на това за включените в извадката дружества не можаха да бъдат установени никакви субсидии в рамките на твърдяната програма.
(81)
След разгласяването жалбоподателят отбеляза, че Комисията е направила частичен анализ само на една схема за субсидиране, която не е била използвана от включените в извадката китайски производители износители по време на разследвания период, а именно доставките на ПТК/МЕГ на субсидирани цени. По отношение на тази схема жалбоподателят заяви, че начинът на изготвяне на извадката и фактът, че един голям производител на ПЩВ в Китай не е бил включен в разследването, са се отразили върху определянето на субсидирането по тази схема.
(82)
Както бе пояснено в съображения 16 и 18 по-горе, от 23-мата китайски производители износители/групи от производители износители, които оказаха съдействие при разследването, Комисията подбра представителна извадка, включваща петимата най-големи производители износители/групи от производители износители, която бе сметната за представителна по смисъла на член 27 от основния регламент. Китайският производител, на който жалбоподателят се позовава и който не бе включен в извадката, по време на разследвания период не е изнасял за Съюза ПЩВ в значителни количества. Следователно невключването на този производител не е повлияло на представителността на извадката и не е имало значително отражение върху заключенията по отношение на въпросната схема за субсидиране.
(83)
Комисията потвърждава, че е потърсила информация и отговори във връзка с всички схеми за субсидиране, посочени в жалбата, включително и тези, посочени от жалбоподателя в коментарите му относно разгласяването, но бе установено, че тези схеми не са били използвани от включените в извадката производители износители/групи от производители износители. В съображение 78 Комисията предостави допълнителна информация относно доставките на ПТК/МЕГ на занижени цени, тъй като тази схема за субсидиране фигурираше като основно твърдение в жалбата като вероятно предоставяща значителни по размер подлежащи на изравнителни мерки субсидии.
Схеми, използвани от включените в извадката китайски производители износители по време на разследвания период
3.1.3. Преференциални заеми за промишлеността на ПЩВ
(84)
Жалбоподателят заяви, че производителите на ПЩВ се ползват от нисколихвени (субсидирани) заеми, отпускани от стратегическите банки и от държавните банки, в съответствие с политиката на ПК за предоставяне на финансова помощ с цел насърчаване и оказване на подкрепа за растежа и развитието на текстилната промишленост и сектора за производство на химични влакна.
а) Правно основание
(85)
Кредитирането при преференциални условия в Китай е уредено в следните правни разпоредби: Закон на КНР за търговските банки („Закон за банковото дело“), Общи правила относно кредитирането, приети от Китайската народна банка (КНБ) на 28 юни 1996 г., и Решение № 40 на Държавния съвет.
б) Изчисляване на размера на субсидията
(86)
В член 6, буква б) от основния регламент се предвижда, че ползите от преференциално кредитиране следва да се изчислят като разлика между сумата на изплатените лихви и стойността, която предприятието би платило за подобен търговски заем на пазара. Комисията определи пазарна референтна стойност за сравними търговски заеми.
(87)
Референтната стойност бе конструирана въз основа на китайските лихвени проценти, коригирани така, че да отразяват обичайния пазарен риск (т.е. бе прието на всички дружества в Китай да бъде даден само най-високият рейтинг на облигациите - „Non-investment grade“ (BB при Bloomberg) и към стандартния кредитен лихвен процент на Китайската народна банка да бъдат приложени съответните премии, които могат да се очакват от облигации, издадени от дружества с такъв рейтинг).
(88)
Ползата за производителите износители/групите от производители износители бе изчислена въз основа на лихвения диференциал, изразен като процент, умножен по неизплатената част от заема, т.е. неизплатените през разследвания период лихви. Този размер след това се отнася към общия оборот от продажбите на оказалите съдействие производители износители.
в) Заключение
(89)
Установената по тази схема полза варира между 0 % и 0,50 %.
3.1.4. Предоставяне на права за ползване на земя на занижени цени
а) Правно основание
(90)
Предоставянето на право за ползване на земя в Китай e съгласно Закона за управлението на земята на Китайската народна република и Закона за собствеността на Китайската народна република.
б) Практическо приложение
(91)
В член 2 от Закона за управление на земята се предвижда, че всички терени са собственост на държавата, тъй като съгласно китайската конституция и съответните правни разпоредби земята е обща собственост на китайския народ. Земята не може да се продава, но правата за ползване на земя могат да бъдат предоставяни по силата на законодателството. Държавните органи могат да я прехвърлят с публичен търг с явно и тайно наддаване и покани за подаване на оферти.
в) Констатации от разследването
(92)
Оказалите съдействие производители износители/групи от производители износители съобщиха информация за терените, които държат, както и за съответните договори/сертификати за права за ползване на земя, но ПК не представи данни за ценообразуването във връзка с тези права.
г) Изчисляване на размера на субсидията
(93)
Поради заключението, че в Китай получаването на права за ползване на земя не се определя от пазара, явно в Китай изобщо не съществуват частни референтни стойности. Ето защо не е възможно да се извърши корекция за разходите или цените в Китай. При тези обстоятелства се счита, че не съществува пазар в Китай и в съответствие с член 6, буква г), подточка ii) от основния регламент е обосновано използването на външни референтни стойности за оценка на размера на предоставените ползи. Предвид на това, че ПК не представи никакво предложение за външна референтна стойност, Комисията трябваше да използва наличните факти, за да установи подходяща външна референтна стойност. Във връзка с това бе сметнато за целесъобразно за подходяща референтна стойност да се използва информация от Отделната митническа територия на Тайван, поради причините, посочени в съображение 94 по-долу.
(94)
Комисията счита, че цените на земята в Тайван представляват най-добрата алтернатива за зоните в Китай, където са установени оказалите съдействие производители износители. Всички производители износители са установени в източната част на Китай, в развити области с висок БВП (брутен вътрешен продукт), като те се намират в провинции с голяма гъстота на населението.
(95)
Размерът на подлежащата на изравнителни мерки субсидия се изчислява в зависимост от установената през разследвания период полза за получателите. Ползите се изчисляват, като се взема предвид разликата между средствата, платени от всяко дружество за правата за ползване на земя, и средствата, които обичайно би трябвало да бъдат платени на базата на референтната стойност за Тайван.
(96)
При извършването на това изчисление Комисията използва средната цена на земята на квадратен метър в Тайван, коригирана с оглед на обезценката на валутата и промяната на БВП от датите на съответните договори за правата за ползване на земя. Информацията във връзка с цените на промишлените терени беше взета от уебсайта на Индустриалната служба на Министерството на икономическите въпроси в Тайван. Обезценката на валутата и промяната в БВП в Тайван бяха изчислени въз основа на инфлацията и промяната на БВП на глава от населението за текущите цени в USD в Тайван, публикувани от Международния валутен фонд в доклада „Световни икономически перспективи“ за 2011 г. (World Economic Outlook). В съответствие с член 7, параграф 3 от основния регламент този размер на субсидията (числител) се отнася към разследвания период, като се използва нормалният срок на правото за ползване на земя за промишлени цели в Китай, а именно 50 или 70 години. Този размер се отнася към общия оборот от продажбите на включените в извадката оказали съдействие производители износители през разследвания период, тъй като субсидията не зависи от реализирания износ и не е обвързана с изработените, произведените, изнесените или транспортираните количества.
д) Заключение
(97)
Установената по тази схема полза варира между 0,02 % и 0,82 %.
3.1.5. Програми за освобождаване и намаляване на преки данъци
3.1.5.1. Освобождаване от подоходно данъчно облагане на доходите от дивиденти, изплащани на местни предприятия
а) Правно основание
(98)
Правните основания на това освобождаване от данъчно облагане на доходите от дивиденти са членове 25-26 от Закона за облагането на доходите на предприятията и член 83 от Правилника за прилагане на Закона за подоходното данъчно облагане на предприятията.
б) Практическо приложение
(99)
Тази програма се състои от преференциално данъчно третиране на местни китайски предприятия, които са акционери в други местни китайски предприятия, под формата на освобождаване от данъчно облагане върху доходите от някои дивиденти, бонуси и други капиталови инвестиции на местните предприятия-майки.
в) Констатации от разследването
(100)
В отчета за данъците върху доходите на двамата включени в извадката производители износители/групи от производители износители е записана сума, освободена от данък върху доходите. Тази сума е описана като „Дивиденти, бонуси и други доходи от дялови инвестиции“ на допустимите местни лица и предприятия в съответствие с условията, определени в Допълнение 5 към Декларацията за данъците върху доходите (Годишен отчет относно данъчните преференции). Съответните дружества не са заплатили данък върху доходите за тези суми.
г) Изчисляване на размера на субсидията
(101)
Размерът на подлежащата на изравнителни мерки субсидия се изчислява в зависимост от установената през разследвания период полза за получателите. Предоставената на получателите полза се равнява на размера на общия дължим данък с включен доход от дивиденти от други местни китайски предприятия, след приспадане на размера на действително платения данък след освобождаване от данъка върху доходите от дивиденти. В съответствие с член 7, параграф 2 от основния регламент размерът на тази субсидия (числител) се отнася към общия оборот от продажбите на оказалите съдействие производители износители през разследвания период, тъй като субсидията не зависи от осъществяването на износ и не е обвързана с изработените, произведените, изнесените или транспортираните количества.
д) Заключение
(102)
Установената по тази схема полза варира между 0 % и 0,06 %.
3.1.6. Програми за косвено данъчно облагане и за налагане на вносни мита
3.1.6.1. Освобождаване от данъка върху добавената стойност (ДДС) и отстъпки при вносните мита за използването на вносно оборудване
а) Правно основание
(103)
Правното основание на тази програма е циркулярно писмо на Държавния съвет относно адаптирането на данъчните политики по отношение на вносното оборудване Guo Fa № 37/1997, Обявление на Министерството на финансите, Главното управление на митниците и Държавната администрация относно данъчното облагане [2008 г.] № 43, Известие на НКРР относно въпросите от значение във връзка с връчването на потвърдителни писма за проекти с национално или чуждестранно финансиране, чието развитие се насърчава от държавата, № 316/2006 от 22 февруари 2006 г. и относно Каталога на неподлежащите на освобождаване от мита вносни артикули за предприятия с чуждестранни инвестиции или местни предприятия - 2008 г.
б) Практическо приложение
(104)
Тази програма предвижда освобождаване от ДДС и вносни мита в полза на предприятия с чуждестранно участие или местни предприятия по отношение на вноса на капиталово оборудване, използвано в производствения им процес. С цел да бъде освободено от ДДС, оборудването трябва да не е включено в списък с оборудване, което не отговаря на изискванията, а кандидатстващото предприятие трябва да получи сертификат за насърчаван от държавата проект, издаден от китайските органи или от Националната комисия за развитие и реформи в съответствие със съответното законодателство в областта на инвестициите, данъчното облагане и митниците.
в) Констатации от разследването
(105)
Четирима от включените в извадката китайски производители износители/групи от производители износители докладваха за освобождаване от ДДС и вносни мита за вносно оборудване.
г) Изчисляване на размера на субсидията
(106)
Размерът на подлежащата на изравнителни мерки субсидия се изчислява в зависимост от установената през разследвания период полза за получателите. Тази полза се равнява на освобождаването от ДДС и митата за вносно оборудване. Реализираната полза бе изчислена предвид амортизацията за целия жизнен цикъл на оборудването съгласно обичайните счетоводни процедури на дружеството. В съответствие с член 7, параграф 2 от основния регламент размерът на тази субсидия (числител) се отнася към общия оборот от продажбите на оказалите съдействие производители износители през разследвания период, тъй като субсидията не зависи от осъществяването на износ и не е обвързана с изработените, произведените, изнесените или транспортираните количества.
д) Заключение
(107)
Установената по тази схема полза варира между 0 % и 0,45 %.
3.1.6.2. ДДС с намалена ставка върху закупено от ПЧУ оборудване, произведено в Китай
а) Правно основание
(108)
Правните основания на тази програма са посочени в Циркуляр на Държавната данъчна администрация относно въвеждането на временни мерки на администрацията относно възстановяването на данъци върху произведено в страната оборудване, закупено от ПЧУ № 171, 199, 20.9.1999 г.; Известие на Министерството на финансите и Държавната данъчна администрация относно прекратяване на прилагането на политика за възстановяване на данъците върху произведено в страната оборудване, закупено от предприятия с чуждестранно участие, № 176 [2008 г.], Министерство на финансите.
б) Практическо приложение
(109)
Тази програма предвижда ползи под формата на възстановяване на ДДС, заплатен при закупуването от предприятия с чуждестранно участие на произведено в страната оборудване. Оборудването трябва да не е включено в каталога на неподлежащите на освобождаване артикули и стойността на оборудването не бива да превишава прага на общите инвестиции, определен за дадено предприятие с чуждестранно участие, съгласно Пробните административни мерки във връзка със закупуването на произведено в страната оборудване.
в) Констатации от разследването
(110)
Двамата включени в извадката производители износители/групи от производители износители представиха подробна информация за тази програма, включително относно размера на реализираната полза.
г) Изчисляване на размера на субсидията
(111)
Размерът на подлежащата на изравнителни мерки субсидия се изчислява в зависимост от установената през разследвания период полза за получателите. Предоставените на получателите ползи се равняват на размера на възстановения ДДС върху закупеното произведено в страната оборудване. Реализираната полза бе изчислена предвид амортизацията за целия жизнен цикъл на оборудването съгласно обичайните счетоводни процедури на дружеството.
д) Заключение
(112)
Установената по тази схема полза варира между 0 % и 0,01 %.
3.1.7. Други програми на равнище регион/провинция
(113)
Разследването потвърди, че по време на разследвания период не са били получени ползи по програмите, посочени в съображение 75, от включените в извадката дружества.
3.1.8. Размер на субсидиите
(114)
Размерът на субсидиите за китайските производители износители, определен в съответствие с разпоредбите на основния антисубсидиен регламент, изразен ad valorem, варира между 0,76 % и 1,77 %.
(115)
След разгласяването жалбоподателят заяви, че не е ясно как Комисията е изчислила интервала на общия марж на субсидията. Интервалът на общите агрегирани субсидии за включените в извадката китайски производители износители/групи от производители износители, изразен ad valorem, посочен в съображение 114, представлява най-ниският и най-високият общ марж на субсидията на петимата включени в извадката китайски производители износители/групи от производители износители.
3.1.9. Заключение относно Китай
(116)
Като се имат предвид de minimis размерите на подлежащите на изравнителни мерки субсидии за китайските производители износители, върху вноса на ПЩВ с произход от Китай не следва да бъдат налагани мерки. Бе направено заключението, че разследването трябва да бъде прекратено по отношение на вноса с произход от Китайската народна република, в съответствие с член 14, параграф 3 от основния регламент.
3.2. ИНДИЯ
3.2.1. Общи положения
(117)
Въз основа на информацията, съдържаща се в жалбата, и отговорите на въпросника на Комисията бяха разследвани следните схеми, за които се твърди, че включват отпускането на субсидии от страна на правителствените органи на Индия:
1)
схема за фокусиране върху пазара;
2)
схема за фокусиране върху продукта;
3)
схема за предварителни разрешителни;
4)
схема за възстановяване на мита;
5)
схема за насърчаване на износа чрез внос на производствено оборудване;
6)
освобождаване от данъци и мита и облекчения за експортно ориентирани единици и специални икономически зони;
7)
схема за експортно кредитиране;
8)
схема на освобождаване от подоходен данък;
9)
схема за съдействие на развитието на износа;
10)
схема на лицензионен режим за безмитен внос;
11)
схема за съдействие на развитието на пазара и гаранции по заеми;
12)
схема на правителството на Гуджарат за поощряване на капиталовите инвестиции;
13)
насърчителна схема спрямо данъка върху продажбите в Гуджарат и схема за освобождаване от мито върху електроенергията;
14)
схеми за субсидиране на Западен Бенгал - облекчения и данъчни преференции, включително безвъзмездни помощи и освобождаване от данък върху продажбите;
15)
схема с пакет от насърчителни мерки, предоставян от щата Махаращра, в това число схема за освобождаване от мито върху електроенергията и субсидия за насърчаване на промишлеността.
Схеми за субсидиране, използвани от разследваните индийски производители износители по време на разследвания период
(118)
При разследването бе установено, че през разследвания период проверените производители износители са реализирали ползи по следните схеми:
1)
схема за фокусиране върху пазара (FMS);
2)
схема за фокусиране върху продукта (FPS);
3)
схема за възстановяване на мита (DDS);
4)
схема за предварителни разрешителни (AAS);
5)
схема на лицензионен режим за безмитен внос (DFIA);
6)
схема за насърчаване на износа чрез внос на производствено оборудване (EPCGS);
7)
схема с пакет от насърчителни мерки, предоставян от щата Махаращра (PSI);
(119)
Схемите 1, 2, 4, 5 и 6, посочени в съображение 118 по-горе, се основават на Закона за външната търговия (развитие и регулиране) от 1992 г. (№ 22 от 1992 г.), който влезе в сила на 7 август 1992 г. („Закон за външната търговия“). Съгласно Закона за външната търговия ПИ има право да отправя уведомления относно политиката по износ и внос. Те са обобщени в документите „Политиката за външната търговия“ (ПВТ), издавани на всеки пет години и редовно актуализирани от Министерството на търговията. Документът относно политиката за външната търговия, който е от значение за разследвания период в настоящото разследване, е „Политика за външната търговия“, 2009-2014 г. (ПВТ 09-14). Освен това ПИ определя и процедурите, уреждащи ПВТ 09-14, в „Наръчник на процедурите, том I“ (НП I 09-14). Наръчникът на процедурите също се актуализира редовно.
(120)
Схемата за възстановяване на мита, посочена в точка 3 от съображение 118 по-горе, се основава на раздел 75 от Закона за митниците от 1962 г., на раздел 37 от Закона за централните акцизи от 1944 г., на раздели 93А и 94 от Закона за данъците от 1994 г. и на Правилата от 1995 г. относно митниците, централните акцизи и възстановяването на данъка върху услугите. Ставките за възстановяване се публикуват редовно.
(121)
Схемата с пакет от насърчителни мерки, посочена в точка 7 по-горе, се основава на Схемата с пакет от насърчителни мерки от 2007 г., приети от правителството на Махаращра, резолюции № PSI-1707/(CR-50)/IND-8 от 30 март 2007 г.
3.2.2. Схема за фокусиране върху пазара (FMS)
а) Правно основание
Подробно описание на схемата FMS се съдържа в параграф 3.14 от ПВТ 09-14 и в параграф 3.8 от НП I 09-14.
б) Допустимост
(122)
Всеки производител износител или търговец износител може да участва в тази схема.
в) Практическо приложение
(123)
При тази схема износът на всички продукти, който включва износа на ПЩВ за държавите, изброени в таблици 1 и 2 от допълнение 37(В) към НП I 09-14, има право на митнически кредит, който се равнява на 3 % от стойността франко борд. Считано от 1 април 2011 г., износът на всички продукти до държавите, изброени в таблица 3 от допълнение 37(В) (Special Focus Markets), има право на митнически кредит, който се равнява на 4 % от стойността франко борд. От схемата са изключени някои видове eкспортни дейности, като износът на внесени или претоварени стоки, планираният износ, износът на услуги и оборотът от износа на единици, функциониращи в специални икономически зони/експортно ориентирани единици. От схемата са изключени и определени видове продукти, напр. диаманти, благородни метали, руда, зърнени храни, захар и петролни продукти.
(124)
Митническите кредити по схемата FMS могат да се прехвърлят свободно и са валидни за период от 24 месеца от датата на издаване на съответното удостоверение за разрешаване на кредита. Те могат да се използват за плащане на мита върху последващ внос на всякакви суровини или стоки, включително производствено оборудване.
(125)
Удостоверението за разрешаване на кредита се издава от пристанището, от което е направен износът, след извършването на износа или изпращането на стоките. Ако жалбоподателят представи пред органите копия на всички съответни документи за износа (напр. заповед за износ, фактури, товарителници, банкови удостоверения), ПИ няма право на преценка при предоставянето на митническия кредит.
(126)
Четирима от проверените производители износители са използвали тази схема по време на разследвания период.
(127)
При разгласяването трима от включените в извадката индийски производители износители заявиха, че макар и да са отговаряли на условията за схемата, те не са кандидатствали за нея за експортните продажби за Съюза, поради което не може да се направи заключение за възползване от схемата. Те заявиха също така, че схемата FMS е географски обвързана с държави, които не са част от Съюза, и поради това не може да бъде предмет на изравнителни мерки от страна на Съюза. Във връзка с това проверките на място потвърдиха, че за схемата FMS се е кандидатствало по отношение на износа за трети държави, тъй като схемата се отнася главно за износ за трети държави. Въпреки това въпросните производители износители не бяха в състояние да оспорят нито практическото прилагане на схемата, описано в съображения 123-125, нито факта, че ползите по FMS могат да се използват при производството на разглеждания продукт, и по-конкретно че митническите кредити по FMS могат да се прехвърлят свободно и че могат да се използват за плащане на мита върху последващ внос на всякакви суровини или стоки, включително производствено оборудване. По-специално страната не успя да оспори факта, че митническите кредити по FMS, предоставени за износ към отговарящи на условията трети държави, могат да бъдат използвани за компенсиране на вносни мита, дължими върху суровините, вложени в разглеждания продукт, изнасян за Съюза.
(128)
На последно място, тези ползи са осчетоводени в сметките на дружеството при текущо начисляване на датите, на които се извършват експортните сделки, което показва, че правото на полза е създадено в момента на експортната сделка и че няма съмнение, че митническите кредити ще бъдат използвани на по-късен етап. Поради това твърдението трябваше да бъде отхвърлено.
г) Заключение относно схемата FMS
(129)
В рамките на FMS се предоставят субсидии по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) и член 3, параграф 2 от основния регламент. Митническият кредит по схемата FMS представлява финансово участие от страна на ПИ, тъй като в крайна сметка кредитът ще се използва за компенсиране на вносни мита, като по този начин се намаляват приходите на ПИ от мита, които иначе биха били дължими. В допълнение, митническите кредити по FMS предоставят полза на износителя, тъй като подобряват неговата ликвидност.
(130)
Освен това FMS зависи по закон от осъществяването на износ и следователно се счита за схема, която е специфична и подлежаща на изравнителни мерки по член 4, параграф 4, първа алинея, буква а) от основния регламент.
(131)
Тази схема не може да се разглежда като допустима система за възстановяване на мита или система за възстановяване за заместители по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) от основния регламент. Тя не съответства на стриктните правила, посочени в приложение I, буква и), приложение II (определение и правила за възстановяване) и приложение III (определение и правила за възстановяване за заместители) към основния регламент. Износителят няма задължение действително да използва безмитно внесените стоки в производствения процес и размерът на кредита не се изчислява в зависимост от действително вложените суровини. Не съществува система или процедура, чрез която да се потвърди кои суровини са използвани в производствения процес на изнасяния продукт и дали не е налице прекомерно плащане на вносни мита по смисъла на приложение I, буква и) и приложения II и III към основния регламент. Даден износител има право да се възползва от FMS независимо дали изобщо внася суровини. За да може да се ползва от схемата, достатъчно е износителят само да изнесе стоки, без да доказва внос на суровини. По този начин дори износителите, които доставят суровините си изцяло от местния пазар и не внасят стоки, които могат да бъдат използвани като суровини, имат право да се ползват от FMS. Освен това даден износител може да се възползва от митническите кредити по FMS, за да внася производствено оборудване, въпреки че то не попада в обхвата на допустимите системи за възстановяване на мита, както е посочено в приложение I, буква и) от основния регламент, тъй като не се влага в производството на изнасяните продукти.
д) Изчисляване на размера на субсидията
(132)
Размерът на подлежащите на изравнителни мерки субсидии бе изчислен въз основа на ползата за получателя, установена по време на разследвания период, както е била осчетоводена от оказалия съдействие производител износител при текущо начисляване като приход при осъществяване на експортната сделка. В съответствие с член 7, параграфи 2 и 3 от основния регламент размерът на тази субсидия (числител) бе отнесен към оборота от износа през разследвания период като подходящ знаменател, тъй като субсидията зависи от осъществяването на износ, а не е обвързана с изработените, произведените, изнесените или транспортираните количества.
(133)
Ставката на субсидията, определена по отношение на тази схема за четирите засегнати дружества по време на разследвания период, възлиза съответно на 0,15 %, 0,19 %, 0,42 % и 0,63 %.
3.2.3. Схема за фокусиране върху продукта (FPS)
а) Правно основание
(134)
Подробно описание на схемата се съдържа в параграфи 3.15-3.17 от ПВТ 09-14 и в глави 3.9-3.11 от НП I 09-14.
б) Допустимост
(135)
Съгласно параграф 3.15.2 от ПВТ 09-14 износителите на продукти, посочени в допълнение 37D към НП I 09-14, отговарят на условията за участие в схемата.
в) Практическо приложение
(136)
Износител на продукти, включени в списъка от допълнение 37D към НП I 09-14, може да кандидатства за одобрение на митнически кредит в рамките на схемата за FPS в размер на 2 % или 5 % от стойността франко борд на износа. Разглежданият продукт, предмет на разследването, е включен в таблица 1 от допълнение 37D и има право на митнически кредит в размер на 2 %.
(137)
FPS е следекспортна схема, т.е. дружеството трябва да осъществи износ, за да има право на ползите съгласно тази схема. В резултат на това дружеството подава онлайн заявление до съответния орган заедно с копия на поръчката за износ и фактурата, банковата разписка, показваща, че са платени приложимите такси, копие от товарителниците и банковото удостоверение за получено плащане или удостоверение за входящ валутен превод при пряко договаряне на документите. Когато оригиналните екземпляри на товарителниците и/или банковите удостоверения за получено плащане са представени с цел получаване на ползи по друга схема, дружеството може да подаде заверени от него самото копия, като посочи съответния орган, на който са били представени оригиналните документи. Онлайн заявлението за кредити по FPS може да включва не повече от 50 товарителници.
(138)
Бе установено, че в съответствие с индийските счетоводни стандарти кредитите по FPS могат да бъдат осчетоводени при текущо начисляване като приход по търговските сметки след изпълнение на задължението за износ. Тези кредити могат да бъдат използвани за плащането на мита при последващ внос на каквито и да било стоки, с изключение на производствено оборудване и на стоки, за които са въведени ограничения върху вноса. Стоките, внасяни за сметка на такива кредити, могат да бъдат продавани на вътрешния пазар (като се плаща данък върху продажбата) или да бъдат използвани по друг начин. Кредитите по FPS могат да се прехвърлят свободно и са валидни в рамките на 24 месеца от датата на отпускане.
(139)
Петимата проверени производители износители са използвали тази схема по време на разследвания период.
(140)
След разгласяването три от включените в извадката индийски производители износители заявиха, че макар и да са отговаряли на условията за схемата, те не са кандидатствали за нея поне за някои експортни продажби, поради което не може да се направи заключение за възползване от схемата. Въпреки това въпросните производители износители не бяха в състояние да оспорят нито практическото прилагане на схемата, описано в съображения 123-125, нито факта, че ползите по FPS могат да се използват при производството на разглеждания продукт, и по-конкретно че митническите кредити по FPS могат да се прехвърлят свободно и че могат да се използват за плащане на мита върху последващ внос на всякакви суровини или стоки, включително производствено оборудване. Отново се посочва, че тези ползи са осчетоводени в сметките на дружеството при текущо начисляване на датите, на които се извършват експортните сделки, което показва, че правото на полза е създадено в момента на експортната сделка и че няма съмнение, че митническите кредити ще бъдат използвани на по-късен етап.
г) Заключение относно схемата FPS
(141)
В рамките на FPS се предоставят субсидии по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) и член 3, параграф 2 от основния регламент. Кредитът по FPS представлява финансово участие от страна на ПИ, тъй като кредитът в крайна сметка ще се използва за компенсиране на вносни мита, като по този начин се намаляват приходите на ПИ от мита, които иначе биха били дължими. Наред с това от кредитите по FPS произтичат ползи за износителя, тъй като по този начин се подобрява неговата ликвидност.
(142)
Освен това, съгласно нормативната уредба, FPS зависи от осъществяването на износ и следователно се счита за схема, която е специфична и подлежаща на изравнителни мерки по член 4, параграф 4, буква а) от основния регламент.
(143)
Тази схема не може да се разглежда като допустима система за възстановяване на мита или като система за възстановяване за заместители по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) от основния регламент, тъй като не отговаря на правилата, определени в приложение I, буква и), приложение II (определение и правила за възстановяване) и приложение III (определение и правила за възстановяване за заместители) към основния регламент. По-специално износителят не е задължен действително да използва безмитно внесените стоки в производствения процес и размерът на кредита не се изчислява в зависимост от действително вложените суровини. Нещо повече, не съществува система или процедура, посредством която да се провери кои суровини са вложени в производствения процес на изнасяния продукт и дали не са платени вносни мита в превишен размер по смисъла на приложение I, буква и) и приложения II и III към основния регламент. На последно място, даден износител може да бъде допуснат до участие в FPS независимо от това дали изобщо внася суровини. За да може да се ползва от схемата, достатъчно е износителят само да изнесе стоки, без да доказва внос на суровини. По този начин дори износители, които доставят суровините си изцяло от местния пазар и не внасят стоки, които могат да бъдат използвани като суровини, имат право да се възползват от FPS.
д) Изчисляване на размера на субсидията
(144)
В съответствие с член 3, параграф 2 и член 5 от основния регламент размерът на субсидиите, които подлежат на изравнителни мерки, бе изчислен с оглед на установената полза за получателя по време на разследвания период. В това отношение бе прието, че ползата е предоставена на получателя в момента, в който се осъществява експортната сделка по схемата. В този момент ПИ е длъжно да откаже да събира митата, което представлява финансово участие по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) от основния регламент. След като митническите органи издадат товарителницата, в която, inter alia, е посочена сумата на кредита по FPS, която следва да се предостави за тази експортна сделка, ПИ няма право на преценка дали да предостави субсидията. Предвид на изложеното по-горе се счита за целесъобразно оценката на ползата от FPS да се извършва чрез сумиране на кредитите от сделките за износ, осъществени по тази схема по време на разследвания период.
(145)
При отправени основателни искания таксите, чието плащане е било необходимо за получаването на субсидията, бяха приспаднати от кредитите, така че да се получи размерът на субсидията като числител, в съответствие с член 7, параграф 1, буква а) от основния регламент. В съответствие с член 7, параграф 2 от основния регламент размерът на тази субсидия бе отнесен към общия оборот от износа през разследвания период като подходящ знаменател, тъй като субсидията зависи от осъществяването на износ и не е обвързана с изработените, произведените, изнесените или транспортираните количества.
(146)
Ставките на субсидията, определени по отношение на тази схема за петте засегнати дружества по време на разследвания период, възлизат съответно на 1,59 %, 1,75 %, 1,77 %, 1,85 % и 1,95 %.
3.2.4. Схема за възстановяване на мита (DDS)
а) Правно основание
(147)
В Митническите правила и правилата за централните акцизи и за възстановяването на митата от 1995 г. (Custom & Central Excise Duties Drawback Rules), изменени с последващи уведомления, е направено подробно описание на DDS.
б) Допустимост
(148)
Всеки производител износител или търговец износител може да участва в тази схема.
в) Практическо приложение
(149)
Износител, който има право да се ползва от тази схема, може да подаде молба за възстановяване на сума, чийто размер се изчислява като процент от стойността франко борд на продуктите, изнасяни по тази схема. Ставките за възстановяване са установени от ПИ за повечето продукти, включително и за разглеждания продукт. Те са определени въз основа на средното количество или стойност на материалите, използвани като суровини за производството на даден продукт, и средния размер на митата, платени върху суровините. Те се прилагат независимо дали вносните мита са действително платени, или не. Ставката по схемата DDS за разглеждания продукт през разследвания период бе: 3 % до 9 октомври 2012 г., 2,1 % за периода между 10 октомври 2012 г. и 20 септември 2013 г. и 1,7 %, считано от 21 септември 2013 г., от стойността франко борд.
(150)
За да може да участва в схемата, дружеството трябва да има износна дейност. В момента на вписване на данните за пратката в митническия сървър (ICEGATE) се посочва, че износът се осъществява по DDS и размерът на субсидията се фиксира неотменимо. След като корабоплавателното дружество е подало манифест за износ и митническата служба е направила задоволително сравнение на този документ с данните в товарителницата, са изпълнени всички условия, за да се разреши изплащането на сумата за възстановяване - чрез директно плащане по банковата сметка на износителя или с менителница.
(151)
Износителят също така трябва да представи доказателства за реализиране на постъпленията от износа чрез банково удостоверение. Този документ може да се представи и след изплащането на сумата за възстановяване, но ПИ ще възстанови изплатената сума, ако износителят не предостави банково удостоверение в рамките на определен срок.
(152)
Сумата за възстановяване може да бъде използвана за всякаква цел.
(153)
Установено бе, че в съответствие с индийските счетоводни стандарти сумата за възстановяване на мита може да бъде осчетоводена на основата на текущо начисляване като приход по търговските сметки след изпълнение на задължението за износ.
(154)
Двама от проверените производители износители са използвали схемата DDS по време на разследвания период.
г) Заключение относно схемата DDS
(155)
В рамките на DDS се предоставят субсидии по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка i) и член 3, параграф 2 от основния регламент. Възстановяването на сума от мита е финансово участие на ПИ, тъй като представлява директен трансфер на средства от страна на ПИ. Освен това със сумата за възстановяване на мита се облагодетелства износителят, тъй като се подобрява неговата ликвидност, при условия, които не са налични на пазара.
(156)
Ставката на схемата за възстановяване на мита при износ се определя от ПИ за всеки отделен продукт. Въпреки че субсидията се определя като възстановяване на мита, схемата няма характеристиките на допустима система за възстановяване на мита или система за възстановяване за заместители по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) от основния регламент. Заплащането в брой на износителя не е свързано с действителното заплащане на вносни мита върху суровини и не представлява митнически кредит за компенсиране на вносни мита върху минал или бъдещ внос на суровини.
(157)
Това се потвърждава от Циркулярен документ № 24/2001 на ПИ, в което е ясно посочено, че „[ставките за възстановяване на мита] нямат връзка с модела на действителното потребление на суровините и с действителното мито върху суровините на конкретен износител или отделни пратки […]“ и което информира регионалните органи, че „компетентните местни органи не могат да изискват представянето на доказателства по отношение на действителните мита, наложени върху внесени суровини или суровини с местен характер […], заедно с [искането на възстановяване], подадено от износителите“.
(158)
Плащането под формата на директно прехвърляне на средства от страна на ПИ след осъществения от износителите износ трябва да се разглежда като директна безвъзмездна помощ от ПИ, която зависи от осъществяването на износ и следователно се счита за специфична и подлежаща на изравнителни мерки съгласно член 4, параграф 4, първа алинея, буква а) от основния регламент.
(159)
С оглед на изложеното по-горе се стигна до заключението, че схемата DDS подлежи на изравнителни мерки.
д) Изчисляване на размера на субсидията
(160)
В съответствие с член 3, параграф 2 и член 5 от основния регламент размерът на подлежащите на изравнителни мерки субсидии бе изчислен с оглед на установената полза за получателя по време на разследвания период. В това отношение бе прието, че ползата е предоставена на получателя в момента, в който се осъществява експортната сделка по схемата. В този момент ПИ е длъжно да изплати сумата за възстановяване на мита, която представлява финансово участие по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка i) от основния регламент. След като митническите органи издадат товарителницата, в която, inter alia, е посочена сумата за възстановяване на мита, която следва да се предостави за тази експортна сделка, ПИ няма право на преценка дали да предостави субсидията, или не. С оглед на изложеното по-горе се счита за целесъобразно оценката на ползата от DDS да се извършва чрез сумиране на възстановените мита по сделките за износ, осъществени по тази схема по време на разследвания период.
(161)
В съответствие с член 7, параграф 2 от основния регламент размерите на тези субсидии бяха отнесени към общия оборот от износа на разглеждания продукт през разследвания период като подходящ знаменател, тъй като субсидията зависи от осъществяването на износ, а не е обвързана с изработените, произведените, изнесените или транспортираните количества.
(162)
Въз основа на изложеното по-горе ставките на субсидията, определени по отношение на тази схема за двете засегнати дружества по време на разследвания период, възлизат съответно на 0,24 % и 2,12 %.
3.2.5. Схема за предварителни разрешителни (AAS)
а) Правно основание
(163)
Подробно описание на схемата се съдържа в параграфи 4.1.1-4.1.14 от ПВТ 09-14 и в глави 4.1-4.30 от НП I 09-14.
б) Допустимост
(164)
AAS се състои от шест подсхеми, които са описани по-подробно в съображение 165. Тези подсхеми се различават, inter alia, по отношение на обхвата на допустимост. Производителите износители и търговците износители, „обвързани с“ поддържащи производители, отговарят на условията за участие в AAS за „физически износ“ и в подсхеми на AAS за годишни потребности. Производителите износители, които снабдяват крайния износител, имат право да участват в AAS за междинни доставки. Основните изпълнители, които извършват доставки за категориите за „планиран износ“, посочени в параграф 8.2 от ПВТ 09-14, например доставчиците на експортно ориентирани единици, имат право да участват в подсхеми на AAS за планиран износ. И накрая, междинните доставчици на производителите износители могат да се възползват от свързаните с „планирания износ“ ползи в рамките на подсхемите „предварително нареждане за освобождаване“ и „насрещен вътрешен акредитив“.
в) Практическо приложение
(165)
Разрешение по AAS може да бъде издадено за:
а)
физически износ: това е основната подсхема. Тя позволява безмитен внос на суровини за производството на конкретен краен продукт, предназначен за износ. „Физически“ в този контекст означава, че продуктът, предназначен за износ, трябва да напусне територията на Индия. Разрешителното за внос и задължението за износ, включително видът на продукта, предназначен за износ, са посочени в лиценза;
б)
годишни потребности: това разрешително не е свързано с конкретен продукт, предназначен за износ, а с по-широка група продукти (напр. химически продукти и свързани с тях продукти). В рамките на определен праг на стойността, определен от осъществения внос, притежателят на лиценза може да внася безмитно всякакви суровини, предназначени за производството на който и да е от артикулите, попадащи в такава група продукти. Той може да изнася всеки продукт, който попада в групата и за който са били използвани освободени от мито суровини;
в)
междинни доставки: тази подсхема обхваща случаите, при които двама производители възнамеряват да произвеждат един-единствен продукт, предназначен за износ, като разделят производствения процес. Производителят износител, който произвежда междинния продукт, може да внася безмитно суровини и да получи за тази цел AAS за междинни доставки. Крайният износител завършва процеса на производство и е задължен да изнесе готовия продукт;
г)
планиран износ: Тази подсхема позволява главният изпълнител да внася безмитно суровини, които са нужни за производството на стоки, които ще бъдат продавани като „планиран износ“ на категориите от клиенти, посочени в параграф 8.2, букви б)-е), ж), и) и й) от ПВТ 09-14. Според ПИ планираният износ се отнася за онези сделки, при които доставените стоки не напускат страната. Няколко категории доставки са считани за планиран износ, при условие че стоките се произвеждат в Индия, т.е. представляват доставка на стоки на експортно ориентирана единица или на дружество, разположено в специална икономическа зона („SEZ“).
д)
предварително нареждане за освобождаване (ARO): притежателят на разрешително по AAS, който възнамерява да доставя суровини от местни източници, вместо посредством пряк внос, може да използва ARO. В такива случаи предварителните разрешителни се признават за предварителни нареждания за освобождаване и се прехвърлят в полза на местния доставчик при доставката на посочените в тях суровини. Чрез прехвърлянето на ARO местният доставчик получава право на ползите от планирания износ, както е посочено в параграф 8.3 от ПВТ 09-14 (т.е. AAS за междинни доставки/планиран износ, отстъпки при планиран износ и възстановяване на крайния акциз). Чрез механизма на ARO се възстановяват данъци и мита на доставчика, а не на крайния износител, под формата на отстъпки или възстановяване на мита. Възстановяването на данъци или мита е възможно както за местни, така и за вносни суровини;
е)
насрещен вътрешен акредитив: тази подсхема също се прилага за местните доставки на притежател на предварително разрешително. Притежателят на предварително разрешително може да се обърне към банка за издаване на насрещен вътрешен акредитив в полза на местен доставчик. Разрешителното ще бъде признато от банката за пряк внос само по отношение на стойността и обема на суровините, които са набавени на местния пазар, а не чрез внос. Местният доставчик ще има право да се ползва от предимствата на планирания износ, предвидени в параграф 8.3 от ПВТ 09-14 (т.е. AAS за междинни доставки/планиран износ, отстъпки при планиран износ и възстановяване на крайния акциз).
(166)
Три проверени дружества са получили отстъпки по схемата AAS във връзка с разглеждания продукт по време на разследвания период. Тези дружества са използвали подсхеми а), г) и д), посочени по-горе. Следователно не е необходимо да се установи дали останалите неизползвани подсхеми подлежат на изравнителни мерки.
(167)
За целите на извършването на проверки от страна на индийските органи притежателят на предварително разрешително е правно задължен да води „вярна и точна отчетност за потреблението и оползотворяването на безмитни вносни стоки/стоки от вътрешния пазар“ в определен формат (глави 4.26 и 4.30 и допълнение 23 към НП I 09-14), т.е. регистър на действителното потребление. Този регистър трябва да бъде заверен от външен експерт-счетоводител/счетоводител, експерт по управленско счетоводство, който издава сертификат, удостоверяващ, че определеният регистър и съответните записи са били проверени и информацията, представена съгласно формата от допълнение 23, е вярна и точна във всяко отношение.
(168)
Що се отнася до използването на схемата AAS за физически износ, посочен в буква а) от съображение 165, използвана от две проверени дружества по време на разследвания период, разрешителното за внос и задължението за износ са фиксирани от ПИ по отношение на обема и стойността и са документирани в предварителното разрешително. В допълнение към това, към момента на вноса и износа държавните служители трябва да отразят в предварителното разрешително съответните сделки. Обемът на вноса, разрешен по AAS, се определя от ПИ въз основа на стандартните норми за вложените материали в крайния продукт (SION), които съществуват за повечето продукти, включително за разглеждания продукт.
(169)
Внасяните суровини не могат да се прехвърлят и трябва да бъдат използвани за производството на крайния продукт, предназначен за износ. Задължението за износ трябва да бъде изпълнено в рамките на предвидения срок след издаването на лиценза (24 месеца с възможност за две удължавания от по шест месеца всяко).
(170)
При разследването бе установено, че изискванията за проверка, определени от индийските органи, на практика не са били спазени.
(171)
Само едно от двете проверени дружества, които са използвали тази подсхема, са водили регистър на производството и потреблението. Въпреки това регистърът на потреблението не е дал възможност да се провери кои суровини са били използвани при производството на изнасяния продукт и в какво количество. Що се отнася до изискванията за проверка, посочени по-горе, дружествата не са водели регистри, които да доказват, че е извършен външен одит на регистъра на потреблението. В обобщение се смята, че разследваните износители не са били в състояние да докажат, че са спазени съответните разпоредби на ПВТ.
(172)
Що се отнася до използването на схемата AAS за ARO, посочена в буква д) от съображение 165, използвана от едно проверено дружество по време на разследвания период, обемът на вноса, разрешен по тази схема, се определя като процент от стойността на изнесените крайни продукти. Тези предварителни лицензи уточняват или количеството, или стойността на материалите, за които е разрешен вносът. И в двата случая ставките, използвани за определяне на разрешените за безмитен внос покупки, за по-голямата част от продуктите, сред които и този, предмет на настоящото разследване, се установяват въз основа на SION. Различните видове суровини, които се влагат, уточнени в предварителните лицензи, са елементи, които се използват в производството на крайния изнасян продукт, за който се отнасят.
(173)
Притежателят на предварително разрешително, който възнамерява да доставя суровини от местни източници, вместо посредством пряк внос, може да използва ARO. В такива случаи предварителните лицензи се признават за предварителни нареждания за освобождаване и се прехвърлят в полза на доставчика при доставката на посочените в тях суровини. Чрез прехвърлянето на ARO доставчикът получава право на ползите от планирания износ, като отстъпки при планиран износ и възстановяване на т.нар. краен акциз.
(174)
При разследването бе установено, че изискванията за проверка, определени от индийските органи, на практика не са били спазени.
(175)
Що се отнася до използването на схемата AAS за планиран износ, посочен в буква г) от съображение 165, използвана от едно проверено дружество по време на разследвания период, както разрешителното за внос, така и задължението за износ са фиксирани от ПИ по отношение на обема и стойността и са документирани в разрешителното. В допълнение към това, към момента на вноса и износа държавните служители трябва да отразят в разрешителното съответните сделки. Обемът на вноса, разрешен по тази схема, се определя от ПИ въз основа на SION.
(176)
Задължението за износ трябва да бъде изпълнено в рамките на предписания срок след издаването на разрешението (24 месеца с възможност за две удължавания от по шест месеца всяко).
(177)
Установено бе, че няма връзка между внасяните суровини и изнасяните крайни продукти. Освен това бе установено, че въпреки че това е задължително, заявителят не е водел посочения в съображение 167 регистър на потреблението, който подлежи на проверка от страна на външен счетоводител. Независимо от неспазването на това изискване, заявителят се е възползвал от предимствата, които предоставя схемата AAS.
г) Заключение относно схемата AAS
(178)
Освобождаването от вносни мита е субсидия по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) и член 3, параграф 2 от основния регламент, т.е. представлява финансово участие на ПИ, тъй като намалява приходите от мита, които иначе биха били дължими, и от него произтичат ползи за разследваните износители, тъй като по този начин се подобрява тяхната ликвидност.
(179)
Съгласно нормативната уредба всички подсхеми, разгледани по настоящия случай, несъмнено зависят от осъществяването на износ и следователно се разглеждат като специфични и подлежащи на изравнителни мерки съгласно член 4, параграф 4, първа алинея, буква а) от основния регламент. Без задължение за износ никое дружество не може да получава ползи от тази схема.
(180)
Нито една от подсхемите, разгледани по настоящия случай, не може да бъде считана за допустима система за възстановяване на мита или система за възстановяване за заместители по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) от основния регламент. Тя не съответства на правилата, установени в приложение I, буква и), приложение II (определение и правила за възстановяване) и приложение III (определение и правила за възстановяване за заместители) към основния регламент. ПИ не е приложило ефективно система за проверка или процедура, с която да се потвърди дали и в какви количества са вложени суровини в производството на изнасяния продукт (приложение II, раздел II, точка 4 от основния регламент и, в случай на схеми за възстановяване за заместители, приложение III, раздел II, точка 2 от основния регламент). Също така се счита, че SION за разглеждания продукт не са били достатъчно точни и че те сами по себе си не могат да представляват система за проверка на действителното потребление, тъй като естеството на тези стандартни норми не дава възможност на ПИ да провери с достатъчна точност какво количество суровини са вложени в производството на продукта, предназначен за износ. Освен това ПИ не е провело допълнителна проверка въз основа на действително вложените суровини, макар и по принцип това да се изисква в случаите, в които не е налице ефективно прилагана система за проверка (приложение II, раздел II, точка 5 и приложение III, раздел II, точка 3 от основния регламент).
(181)
След разгласяването един от включените в извадката индийски производители износители заяви, че тази схема не следва да бъде предмет на изравнителни мерки, тъй като дружеството е изпълнило своето правно задължение по отношение на провеждането на независими одити на регистъра на потреблението на суровините и това следва да се разглежда като достатъчна проверка за ПИ. Този довод не може да бъде приет. Проверката на ПИ трябва да се счита за отделна от всички задължения, наложени на дружествата. Проверката на място потвърди, че въведената система за проверка от страна на ПИ не съответства на правилата, предвидени в приложение II, раздел II, точка 4 от основния регламент. Поради това твърдението трябваше да бъде отхвърлено.
(182)
Същата страна заяви, че обединяването на лицензи в Индия е законна практика и че дружеството не трябва да търпи неблагоприятни последици поради използването на общия оборот на износа, вместо оборота на разглеждания продукт, при изчисляването на маржа на субсидията. Фактът, че обединяването на лицензи в Индия е законна практика обаче, е без значение в този контекст. Разследването разкри, че в резултат на обединяването не би могло да бъде извършено никакво разумно разпределение на лицензи за ПЩВ. Действително, за изчислението на маржа на субсидията е трябвало да бъде използвана ползата на ниво раздел, а не на ниво ПЩВ, тъй като проверената информация не даде възможност за адекватно разпределение на използването на суровини (използвани за производството на други продукти) само в ПЩВ. Поради това твърдението трябваше да бъде отхвърлено.
(183)
Следователно подсхемите, посочени в съображение 165, букви а), г) и д), подлежат на изравнителни мерки.
д) Изчисляване на размера на субсидията
(184)
Поради липсата на допустими системи за възстановяване на мита или за възстановяване за заместители, подлежащата на изравнителни мерки полза е освобождаването от задължението за заплащане на всички вносни мита, които по принцип са дължими при вноса на влаганите в продукта суровини. В това отношение следва да се отбележи, че основният регламент не предвижда само изравнителни мерки, които да компенсират „прекомерно“ освобождаване от задължението за заплащане на мита. Съгласно член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) и приложение I, буква и) от основния регламент прекомерното освобождаване от задължението за заплащане на мита може да бъде предмет на изравнителни мерки, само при условие че са спазени условията на приложения II и III от основния регламент. В конкретния случай обаче тези условия не са изпълнени. Следователно ако не бъде доказано, че е проведен адекватен процес на мониторинг, посоченото по-горе изключение за схемите за възстановяване не е приложимо и се прилага обичайното правило за изравнителните мерки спрямо сумата на неплатените мита (пропуснати приходи), а не спрямо предполагаемо прекомерно освобождаване от задължението за заплащане на мита. Както е посочено в приложение II, раздел II и приложение III, раздел II към основния регламент, изчисляването на такова прекомерно освобождаване от задължението за заплащане на мита не спада към задълженията на разследващия орган. Напротив, съгласно член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) от основния регламент, той трябва само да установи наличието на достатъчно доказателства, които да опровергаят целесъобразността на твърдяна система за проверка.
(185)
Размерът на субсидията за дружествата, които са използвали AAS, бе изчислен въз основа на пропуснатите вносни мита (основно мито и специално допълнително мито) върху материалите, внесени по подсхемата през разследвания период (числител). В съответствие с член 7, параграф 1, буква а) от основния регламент таксите, чието плащане е било необходимо за получаването на субсидията, бяха приспаднати от размера на субсидията, когато за това бяха отправени основателни искания. В съответствие с член 7, параграф 2 от основния регламент този размер на субсидията бе отнесен към оборота от износа на разглеждания продукт през разследвания период като подходящ знаменател, тъй като субсидията зависи от осъществяването на износ и не е обвързана с изработените, произведените, изнесените или транспортираните количества.
(186)
Ставките на субсидията, определени по отношение на тази схема за трите засегнати дружества по време на разследвания период, възлизат съответно на 0,11 %, 1,89 % и 4,31 %.
3.2.6. Схема на лицензионен режим за безмитен внос (DFIA)
а) Правно основание
(187)
Подробно описание на DFIA се съдържа в параграфи 4.2.1-4.2.47 от ПВТ 09-14 и в глави 4.31-4.36 от НП I 09-14.
б) Допустимост
(188)
Всеки производител износител или търговец износител може да участва в тази схема.
в) Практическо приложение
(189)
DFIA е схема, прилагана преди и след осъществяването на износа, която позволява безмитен внос на стоки, определени съгласно нормите SION, които обаче в случая на подлежаща на прехвърляне DFIA не е необходимо да бъдат непременно използвани в производството на изнасяния продукт.
(190)
DFIA обхваща само суровините, определени в SION. Правото за внос е ограничено до количеството и стойността, посочени в SION, но при поискване могат да бъдат преразгледани от регионалните компетентни органи.
(191)
Към задължението за износ се прилага изискването за минимална добавена стойност от 20 %. Износът може да бъде осъществен в очакване на разрешително за DFIA, като в този случай правото за внос се определя пропорционално на очаквания износ.
(192)
След изпълняване на задължението за износ, износителят може да поиска прехвърлянето на разрешителното за DFIA, което на практика означава позволение за продажба на лиценза за безмитен внос на пазара.
(193)
Един от проверените производители износители е използвал схемата DFIA по време на разследвания период.
г) Заключение относно схемата DFIA
(194)
Освобождаването от вносни мита представлява субсидия по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) и член 3, параграф 2 от основния регламент. Схемата представлява финансово участие от страна на ПИ, тъй като намалява приходите от мита, които иначе биха били дължими, и от нея произтичат ползи за разследваните износители, тъй като по този начин се подобрява тяхната ликвидност.
(195)
Освен това DFIA зависи по закон от осъществяването на износ и следователно се счита за схема, която е специфична и подлежаща на изравнителни мерки по член 4, параграф 4, първа алинея, буква а) от основния регламент.
(196)
Тази схема не може да бъде счетена за допустима система за възстановяване на мита или система за възстановяване за заместители по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) от основния регламент. Тя не съответства на стриктните правила, посочени в приложение I, буква и), приложение II (определение и правила за възстановяване) и приложение III (определение и правила за възстановяване за заместители) към основния регламент. По-специално: i) тя позволява възстановяването ex-post на вносни такси върху суровини, които са вложени в производствения процес на друг продукт; ii) не съществува система или процедура за проверка, чрез която да се потвърди кои суровини са използвани в производствения процес на изнасяния продукт и дали не е налице прекомерна полза по смисъла на приложение I, буква и) и приложения II и III към основния регламент; и iii) правото за прехвърляне на удостоверения/разрешителни означава, че даден износител, на който е предоставена схема DFIA, не е задължен действително да използва удостоверението за внос на суровините.
(197)
След разгласяването един от включените в извадката индийски производители износители заяви, че системата за проверка, въведена в Индия, е подходяща, ефективна и в съответствие с търговските практики в Индия, поради което „основната“ причина за прилагане на изравнителни мерки по отношение на схемата вече не съществува. За разлика от това, което бе заявено, разследването не потвърди, че действащата в Индия система позволява да се провери кои суровини са използвани в производствения процес на изнасяния продукт и дали не е налице прекомерна полза по смисъла на приложение I, буква и) и приложения II и III към основния регламент. Освен това производителят не оспори нито факта, че системата позволява възстановяването ex-post на вносни такси върху суровини, които са вложени в производствения процес на друг продукт, нито, че правото за прехвърляне на удостоверения/разрешителни означава, че даден износител, на който е предоставена схема DFIA, не е задължен в действителност да използва удостоверението при вноса на суровините. Поради това твърдението трябваше да бъде отхвърлено.
д) Изчисляване на размера на субсидията
(198)
Поради липсата на допустими системи за възстановяване на мита или за възстановяване за заместители, подлежащата на изравнителни мерки полза е освобождаването от задължението за заплащане на всички вносни мита, които по принцип са дължими при вноса на влаганите в продукта суровини. В това отношение следва да се отбележи, че основният регламент не предвижда само изравнителни мерки, които да компенсират „прекомерно“ освобождаване от задължението за заплащане на мита.
(199)
Съгласно член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) и приложение I, буква и) от основния регламент прекомерното освобождаване от задължението за заплащане на мита може да бъде предмет на изравнителни мерки, само при условие че са спазени условията на приложения II и III от основния регламент. В конкретния случай обаче тези условия не са изпълнени. Следователно ако не бъде доказано, че е проведен адекватен процес на мониторинг, посоченото по-горе изключение за схемите за възстановяване не е приложимо и се прилага обичайното правило за изравнителните мерки спрямо сумата на неплатените мита (пропуснати приходи), а не спрямо предполагаемо прекомерно освобождаване от задължението за заплащане на мита. Както е посочено в приложение II, раздел II и приложение III, раздел II към основния регламент, изчисляването на такова прекомерно освобождаване от задължението за заплащане на мита не спада към задълженията на разследващия орган. Напротив, съгласно член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) от основния регламент, той трябва само да установи наличието на достатъчно доказателства, които да опровергаят целесъобразността на твърдяна система за проверка.
(200)
Размерът на субсидията за дружествата, които са използвали DFIA, бе изчислен въз основа на пропуснатите вносни мита (основно мито и специално допълнително мито) върху материалите, внесени по подсхемата през разследвания период (числител). В съответствие с член 7, параграф 1, буква а) от основния регламент таксите, чието плащане е било необходимо за получаването на субсидията, бяха приспаднати от размера на субсидията, когато за това бяха отправени основателни искания. В съответствие с член 7, параграф 2 от основния регламент този размер на субсидията бе отнесен към оборота от износа на разглеждания продукт през разследвания период като подходящ знаменател, тъй като субсидията зависи от осъществяването на износ и не е обвързана с изработените, произведените, изнесените или транспортираните количества.
(201)
Ставките на субсидията, определени по отношение на тази схема за единственото засегнато дружество по време на разследвания период, възлизат на 4,95 %.
3.2.7. Схема за насърчаване на износа чрез внос на производствено оборудване (EPCGS)
а) Правно основание
(202)
Подробното описание на EPCGS се съдържа в глава 5 от ПВТ 09-14, както и в глава 5 от НП I 09-14.
б) Допустимост
(203)
Производителите износители и търговците износители, „обвързани“ с доставчици производители и доставчици на услуги, се допускат до участие в тази схема.
в) Практическо приложение
(204)
При условие че поеме задължение да осъществява износ, дружеството получава разрешение да внася производствено оборудване (ново и употребявано оборудване, но не по-старо от 10 години) при намалена митническа ставка. За тази цел след подаване на заявление и заплащане на такса ПИ издава лиценз по EPCGS. Схемата предвижда намалена митническа ставка от 3 %, приложима за всяко производствено оборудване, внесено по тази схема. С цел да бъде спазено задължението за износ, внесеното производствено оборудване трябва да бъде използвано за производството на определено количество стоки за износ в рамките на определен период от време. Съгласно ПВТ 09-14 производственото оборудване може да бъде внесено с митническа ставка от 0 % по схемата EPCGS, но в този случай срокът за изпълнението на задължението за износ е по-кратък.
(205)
Притежателят на лиценз по EPCGS може да си набави производственото оборудване и на местния пазар. В такъв случай местният производител на производствено оборудване може да се ползва от безмитен внос за компонентите, необходими за изработването му. В противен случай местният производител може да поиска да получи ползите за планиран износ по отношение на доставката на производствено оборудване на притежателя на лиценз по EPCGS.
(206)
Установено бе, че трите дружества в извадката са получили отстъпки по схемата EPCGS, които биха могли да бъдат отнесени към разглеждания продукт през разследвания период.
г) Заключение относно схемата EPCGS
(207)
В рамките на EPCGS се предоставят субсидии по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) и член 3, параграф 2 от основния регламент. Намаляването на митото представлява финансово участие от страна на ПИ, тъй като тази отстъпка намалява приходите на ПИ от мита, които иначе биха били дължими. В допълнение, намалението на митото предоставя ползи на износителя, тъй като спестените при вноса мита подобряват ликвидността на дружеството.
(208)
Освен това схемата EPCGS зависи по закон от осъществяването на износ, тъй като тези лицензи не могат да бъдат получени без поемането на задължение за осъществяване на износ. Следователно схемата се разглежда като специфична и подлежаща на изравнителни мерки съгласно член 4, параграф 4, първа алинея, буква а) от основния регламент.
(209)
EPCGS не може да се разглежда като допустима система за възстановяване на мита или система за възстановяване за заместители по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) от основния регламент. Производственото оборудване не попада в обхвата на подобни допустими системи, както е посочено в приложение I, буква и) към основния регламент, защото не се влага в производството на изнасяните продукти.
д) Изчисляване на размера на субсидията
(210)
Размерът на субсидията бе изчислен в съответствие с член 7, параграф 3 от основния регламент въз основа на неплатените мита върху внесеното производствено оборудване, разпределени за период, който съответства на нормалната амортизация на такова производствено оборудване в разглежданата промишленост. Размерът на субсидията за разследвания период следователно бе изчислен, като общата сума на неплатеното мито бе разделена на периода на амортизация. В съответствие с установената практика така изчисленият размер, отнасящ се до разследвания период, бе коригиран с добавянето на лихвите за този период, за да представя общата стойност на ползите през това време. За тази цел бе счетен за подходящ търговският лихвен процент, приложим в Индия по време на разследвания период. В случаите, в които бяха отправени основателни искания, таксите, чието плащане е било необходимо за получаването на субсидията, бяха приспаднати в съответствие с член 7, параграф 1, буква а) от основния регламент, за да се получи размерът на субсидията като числител.
(211)
В съответствие с член 7, параграфи 2 и 3 от основния регламент размерът на тази субсидия бе отнесен към съответния оборот от износа през разследвания период като знаменател, тъй като субсидията зависи от осъществяването на износ, а не е обвързана с изработените, произведените, изнесените или транспортираните количества.
(212)
След разгласяването двама включени в извадката индийски производители износители поискаха преразглеждане на изчислението на размера на субсидията. Те заявиха, че може да настъпи анулиране на лиценза за EPCG, което да доведе до набавяне на производствено оборудване от местния пазар, към което ще се прилагат централните акцизи. Тук обаче няма изрично позоваване на конкретни анулирани лицензи. Този въпрос не бе повдигнат и по време на разследването, което би позволило твърдението да бъде надлежно проверено. Във всички случаи, определянето на размера на субсидията се е основавало на проверения регистър на дружеството на суровините, закупени по тази схема. Поради това твърдението трябваше да бъде отхвърлено.
(213)
Ставката на субсидията, определена по отношение на тази схема за трите засегнати дружества по време на разследвания период, възлиза съответно на 0,37 %, 0,40 % и 0,46 %.
3.2.8. Схема с пакет от насърчителни мерки
а) Правно основание
(214)
С цел да насърчи навлизането на промишлените производства в по-слабо развитите региони, правителството на Махаращра (ПМ) стимулира новоразгръщащи се единици, създавани в развиващите се региони на щата от 1964 г. по схема, известна като „схема с пакет от насърчителни мерки“. От въвеждането ѝ схемата е била многократно изменяна и версиите, приложими за целите на настоящото разследване, са версиите от 2001 и 2007 г. Схема с пакет от насърчителни мерки от 2001 г., 31 март 2001 г., с Резолюция № IDL-1021/(CR-73)/IND-8. Схема с пакет от насърчителни мерки от 2007 г., 30 март 2007 г., с Резолюция № PSI-1707/(CR-50)/IND-8.
б) Допустимост
(215)
Посочените по-горе резолюции съдържат списък на категориите промишлени отрасли и предприятия, за които може да се счита, че отговарят на условията за участие в насърчителните мерки.
в) Практическо приложение
(216)
С цел да насърчи навлизането на промишлените производства в по-слабо развитите региони, правителството на Махаращра осигури пакет от насърчителни мерки за нови/разгръщащи се промишлени единици, създавани в развиващия се регион на щата Махаращра. За целите на схемата приложение I към резолюцията класифицира регионите на щата като отговарящи на условията за насърчителни мерки. За насърчителни мерки по схемата от 2007 г. обаче може да се кандидатства само ако бъде издаден сертификат за право на участие по схемата от 2007 г. и бенефициерът е изпълнил разпоредбите/условията на сертификата за право на участие. Сертификатът се издава от Изпълнителната агенция (държавен орган), който започва да действа от датата на започване на производството с търговска цел от страна на бенефициера (наричан още единица, имаща право на участие).
(217)
PSI се състои от няколко подсхеми, следните две от които са предоставили полза на двама от проверените производители износители по време на разследвания период:
-
схема за освобождаване от данък върху електроенергията (EDE);
-
субсидия за насърчаване на промишлеността (IPS).
(218)
EDE се предоставя на нови единици, имащи право на участие, установени в определени региони за период, определен в сертификатите за право на участие. В този случай двамата засегнати производители износители са освободени от плащане на данък върху електроенергията - съответно за 9 и 7 години. В други части на щата изцяло експортно ориентираните единици, единиците в областта на информационните технологии и биотехнологиите са освободени от задължението да плащат данък върху електроенергията за срок от 10 години.
(219)
По време на разследването бе установено, че един производител износител, установен в Махаращра, се е възползвал от подсхемата за освобождаване от данък върху електроенергията по време на разследвания период.
(220)
Подсхемата IPS дава право на бенефициера на субсидия, равна на 75 - 100 % от размера на допустимите инвестиции, намален с размера на ползите, получени по други подсхеми на схемата PSI, като например EDE. Ползата се предоставя за срок, посочен в сертификата за право на участие, и не може да надвишава размера на ДДС, платен на щата Махаращра през същия период. Допустимите инвестиции са капиталови разходи, направени във връзка със строителни дейности, машини и съоръжения.
(221)
По време на разследването бе установено, че двама производители износители, установени в Махаращра, са се възползвали от подсхемата IPS.
(222)
След разгласяването двама включени в извадката индийски производители износители заявиха, че подсхемата IPS, предлагана от ПМ, не се отнася до етапите на изработване, производство или износ на ПЩВ, пряко или непряко, и че ползата зависи от размера на платените местни данъци. Освен това те заявиха, че целта на схемата не е да се предоставят ползи на производителите износители, а да се компенсират разходите във връзка с изостаналостта на региона и че поради това схемата не подлежи на изравнителни мерки. Освен това те изтъкнаха, че схемата следва да се разглежда като капиталова субсидия, а не като редовна субсидия, и че получената обща полза следва да се разпредели през целия обичаен срок на амортизация на субсидирания капитал. В това отношение разследването показа, както бе посочено в съображение 220, че безвъзмездните средства се изплащат ежегодно за допустимите инвестиции, които са направени във връзка със строителни дейности, машини и съоръжения. Тези инвестиции са пряко свързани с ПЩВ. Сам по себе си фактът, че годишната сума, за която може да се кандидатства, е ограничена до размера на местните данъци, платени на ПМ през същия период, не променя факта, че годишните ползи на ПМ представляват финансово участие на ПИ, което предоставя полза на разследваните производители износители. И на последно място - изплащаните всяка година безвъзмездни средства не представляват капиталова субсидия, дори и ако в основата на това плащане е инвестиция в производствено оборудване. Поради това твърдението трябваше да бъде отхвърлено.
г) Заключение относно подсхемите EDE и IPS
(223)
Двете подсхеми представляват субсидии по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка i) и член 3, параграф 2 от основния регламент, тъй като представляват финансово участие от страна на ПИ, като по този начин е реализирана полза за разследваните износители.
(224)
Подсхемите за субсидиране са специфични по смисъла на член 4, параграф 3 от основния регламент предвид това, че самите правни разпоредби, които уреждат дейността на предоставящия субсидията орган, ограничават достъпа до тази схема до определен брой дружества в определен географски регион.
(225)
Поради това субсидията следва да се счита за подлежаща на изравнителни мерки.
д) Изчисляване на размера на субсидията
(226)
В съответствие с член 3, параграф 2 и член 5 от основния регламент размерът на подлежащата на изравнителни мерки субсидия бе изчислен с оглед на установената полза за получателя във връзка с разглеждания продукт по време на разследвания период. Този размер (числител) бе отнесен към общия оборот от продажбите на разглеждания продукт от производителя износител по време на разследвания период, тъй като субсидията не зависи от реализирания износ и не е обвързана с изработените, произведените, изнесените или транспортираните количества, съгласно член 7, параграф 2 от основния регламент.
(227)
Ставката на субсидията, определена по отношение на подсхемата EDE за единственото дружество, възползвало се от тези ползи, възлиза на 0,31 %.
(228)
Ставките на субсидията, определени по отношение на подсхемата IPS за засегнатите дружества по време на разследвания период, възлизат съответно на 1,03 % и 1,91 %.
3.2.9. Размер на подлежащите на изравнителни мерки субсидии
(229)
Въз основа на констатациите, общият размер на подлежащите на изравнителни мерки субсидии за проверените производители износители, изразен ad valorem, варира от 4,16 % до 7,65 %, както е обобщено в таблицата по-долу.
Таблица 1
Размер на подлежащите на изравнителни мерки субсидии - Индия
(%)
Схема
FMS
FPS
DDS
AAS
DFIA
EPCGS
PSI/EDE
PSI/IPS
Общо
Дружество
Bombay Dyeing and Manufacturing Co. Ltd.
0,42
1,77
-
-
-
-
0,31
1,91
4,41
Ganesha Ecosphere Ltd.
-
1,95
0,24
0,11
4,95
0,40
-
-
7,65
Indo Rama Synthetics Ltd.
0,15
1,75
-
1,89
-
0,37
-
1,03
5,19
Polyfibre Industries Pvt. Ltd.
0,19
1,85
2,12
-
-
-
-
-
4,16
Reliance Industries Limited
0,63
1,59
-
4,31
-
0,46
-
-
6,99
3.3. ВИЕТНАМ
3.3.1. Общи положения
(230)
Въз основа на информацията, съдържаща се в жалбата, и отговорите на въпросника на Комисията бяха разследвани следните схеми, за които се твърди, че включват отпускането на субсидии от страна на правителството на Виетнам:
А.
държавно кредитиране при преференциални условия за промишлеността на ПЩВ от държавни банки и възлагане от страна на държавата на поръчки на частни банки и предоставяне на насоки в тази връзка, както и подпомагане под формата на лихвен процент;
Б.
държавни доставки на стоки за промишлеността на ПЩВ от държавни предприятия на занижени цени;
В.
предоставяне от държавата на земя на занижени цени и други свързани със земята ползи;
Г.
програми за освобождаване и намаляване на преки данъци;
Д.
програми за косвено данъчно облагане и за налагане на вносни мита;
Е.
ускорена амортизация на дълготрайните активи;
Ж.
други програми за субсидиране, включително държавни, регионални и местни схеми.
(231)
Комисията провери всички посочени в жалбата схеми. За всяка схема бе разследвано дали, по силата на разпоредбите на член 3 от основния регламент, може да бъде установено финансово участие от страна на ПВ и ползи, предоставени на производителите износители. При разследването се установи, че в този случай всяка полза, установена за разследваните схеми, е под приложимия праг de minimis, предвиден в член 14, параграф 5 (4) от основния регламент. Следователно бе сметнато, че не е необходимо да се определи дали отделните схеми подлежат на изравнителни мерки.
(232)
За постигането на по-голяма яснота и прозрачност обаче по-долу са посочени подробности за схемите и съответните ставки на субсидиите за отделните дружества, независимо от това дали субсидиите се считат за подлежащи на изравнителни мерки, или не. Ползата бе изчислена в съответствие с член 6 от основния регламент.
3.3.2. Специфични схеми за субсидиране
Схеми за субсидиране, които не са използвани от виетнамските производители износители по време на разследвания период
(233)
При разследването бе установено, че следните схеми не са били използвани от разследваните виетнамски производители износители:
а)
държавни доставки на стоки за промишлеността на ПЩВ от държавни предприятия на занижени цени;
б)
ускорена амортизация на дълготрайните активи;
в)
други програми за субсидиране, включително държавни, регионални и местни схеми.
(234)
Що се отнася по-специално до държавните доставки на стоки за промишлеността на ПЩВ от държавни предприятия на занижени цени, твърдението, съдържащо се в жалбата в тази връзка, бе, че ПТК/МЕГ, които могат да бъдат използвани като основни суровини за производството на ПЩВ, са получени на субсидирани цени от виетнамските производители. Разследването обаче показа, че нито един от разследваните производители износители не е използвал ПТК/МЕГ като основна суровина и че всички те са използвали рециклирани бутилки от PET или люспи от рециклирани бутилки от PET.
(235)
След разгласяването жалбоподателят отбеляза, че Комисията е направила частичен анализ само на една от тях, а именно доставките на ПТК/МЕГ на субсидирани цени. По отношение на тази програма жалбоподателят заяви, че начинът на изготвяне на извадката и фактът, че големи производители на ПЩВ във Виетнам не са били включени в разследването, са се отразили върху определянето по отношение на тази програма. Жалбоподателят посочи и други твърдяни програми за субсидиране във Виетнам, за които са подадени данни в жалбата.
(236)
Както бе пояснено от Комисията в съображения 32-34 и 42 по-горе, за Виетнам не бе необходимо изготвяне на извадка, тъй като всички виетнамски производители износители изразиха намерението си да сътрудничат и отговорите, получени от тримата оказали съдействие производители, обхванаха над 99 % от вноса от Виетнам. Поради това аргументите на жалбоподателя относно изготвянето на извадката не са от значение за констатациите от разследването. Освен това сам по себе си фактът, че във Виетнам има други големи производители на ПЩВ, не поставя под съмнение представителността на извадката. Комисията потвърждава, че е потърсила информация и отговори във връзка с всички твърдяни субсидии, посочени в жалбата, включително и тези, посочени от жалбоподателя в коментарите му относно разгласяването, но бе установено, че тези програми не са били използвани от оказалите съдействие износители. Комисията предостави информация относно доставките на ПТК/МЕГ, тъй като тази програма фигурираше като основно твърдение в жалбата като вероятно предоставяща значителни по размер подлежащи на изравнителни мерки субсидии.
Схеми за субсидиране, използвани от разследваните виетнамски производители износители по време на разследвания период
(237)
Установено бе, че посочените по-долу схеми са били използвани от разследваните виетнамски производители износители по време на разследвания период.
3.3.3. Преференциално кредитиране
3.3.3.1. Слединвестиционно подпомагане под формата на лихвен процент от страна на Виетнамската банка за развитие
(238)
Виетнамската банка за развитие (VDB) е държавна стратегическа банка, създадена през 2006 г. по силата на Решение № 108/2006/QD-TTg за изпълнение на държавните политики в областта на инвестиционните кредити и експортните кредити за развитие. По време на разследвания период Виетнамската банка за развитие е ръководила програма за подпомагане под формата на лихвен процент по някои заеми от търговски банки. В тази връзка дружествата от групата Thai Binh са сключили договори с VDB за подпомагане на заеми от банките BIDV и Vietcom Bank.
(239)
Правното основание на програмата е Указ № 75/2011/ND-CP от 30 август 2011 г., който заменя Указ № 151/2006/ND-CP, Указ № 106/2008/ND-CP и Указ 106/2004 ND-CP. В случаите, в които договорите са били подписани преди прилагането на Указ № 75/2011, се прилагат предходните укази.
(240)
Ползата по тази програма се равнява на разликата между лихвените проценти, предлагани от VDB, и лихвените проценти, начисляване от търговските банки за заемите, отпуснати на тези две дружества. Програмата се прилага за дългосрочни и средносрочни заеми от търговски банки, използвани за финансирането на инвестиционни проекти.
(241)
Установената по тази схема полза варира между 0 % и 0,28 %.
3.3.3.2. Нисколихвени заеми, отпуснати от някои държавни търговски банки
(242)
Разследването показа, че значителна част от банковия сектор във Виетнам е държавна собственост; почти 50 % от заемите във виетнамската икономика по време на разследвания период, са отпуснати от петте най-големи държавни банки (5). Чуждестранната собственост на банки, установени във Виетнам, е ограничена (6). На търговските банки са дадени указания да предоставят на предприятията подпомагане под формата на лихвен процент (7). Държавната банка на Виетнам определя максималните лихвени проценти, които търговските банки могат да прилагат по заемите, отпуснати на някои субекти (8). Информацията по преписката показва, че държавните търговски банки предлагат по-ниски лихвени проценти от други банки.
(243)
В редица виетнамски закони в областта на банковия сектор и отпускането на заеми се предвижда преференциално кредитиране. Сред тях са Регламент 1627 от 2001 г., в който се предвижда отпускането на заеми за клиенти, които са предмет на политика за преференциално кредитиране (членове 20 и 26), или Закона за кредитните институции, в който се предвижда отпускането на кредити при облекчени условия (член 27).
(244)
Размерът на субсидията се изчислява с оглед на реализираната от получателите полза по време на разследвания период. Съгласно член 6, буква б) от основния регламент се счита, че реализираната от получателите полза е равна на разликата между стойността, която дружеството заплаща по преференциалния заем, и стойността, която би платило в действителност за сравним търговски заем на пазара.
(245)
Информацията, описана в съображения 242 и 243 по-горе, свидетелства за съществени нарушения във виетнамския финансов сектор. Поради това Комисията прибягна до външна референтна стойност за изчисляването на ползата от преференциалните заеми. Както бе посочено в съображение 231 по-горе, това не засяга въпроса с изравнителните мерки по отношение на субсидията, произтичаща от преференциалното кредитиране. Също така поради равнищата de minimis на субсидирането, Комисията не е направила каквито и да било окончателни заключения относно това дали въпросните банки са публични органи или дали оценката на кредитния риск, извършена от банките, е достатъчна.
(246)
Външната референтна стойност е била необходима да покрие единствено заеми във виетнамски донги (VND), тъй като не са били открити доказателства, че заемите, отпуснати в щатски долари (USD), са били субсидирани. От оказалите съдействие дружества само групата Thai Binh е получила заеми във VND. Референтната стойност бе изчислена въз основа на лихвените проценти по кредитите на група от 48 държави с по-нисък среден доход (БВП) през последния известен период (2012 г.). Тези държави бяха избрани, защото техният БВП бе близък до този на Виетнам. След това тези проценти бяха коригирани спрямо инфлацията през разследвания период, за да се получат реалните лихвени проценти, и за 48-те държави бе изчислена средна стойност за държавите, за които бяха налични данни. Източникът на данните за лихвените и инфлационните проценти на държавите бе Световната банка. През разследвания период средният реален лихвен процент за тези държави с по-нисък среден доход е бил 8,23 %. Тази референтна стойност е била сравнена с коригираните спрямо инфлацията лихвени проценти по всички заеми, отпуснати във VND на разследваните дружества.
(247)
Ползата по тази програма варира между 0 % и 1,34 %.
(248)
След разгласяването ПВ оспори заключенията относно нарушенията на виетнамската финансова система и заяви, че Комисията е трябвало да прецени дали държавните търговски банки са публични органи или дали оценката на кредитния риск, извършена от банките, е достатъчна. Според ПВ този анализ е щял да се отрази върху заключението относно наличието на финансово участие, както и върху използването на външна референтна стойност за определяне на реализираната по тази програма полза.
(249)
Както бе посочено в съображения 242-243 по-горе, информацията и доказателствата, събрани по време на разследването, показват значителни нарушения във виетнамската банкова система. С оглед на тези нарушения, в съответствие с разпоредбите на основния регламент, трябва да се използва външна референтна стойност, за да се определи размерът на ползата (ако има такава). Тъй като ползите за виетнамските производители износители са de minimis, Комисията не счита, че е необходимо да се проучи дали банките са публични органи и/или дали оценката на риска е достатъчна, както бе пояснено в съображения 231 и 232 по-горе.
3.3.4. Предоставяне на права за ползване на земя
(250)
И двамата оказали съдействие производители износители са получили права за ползване на земя в специални промишлени зони. Докато групата Thai Binh е получила своите права за ползване на земята директно от държавата, земята, предоставена на Vietnam New Century Polyester Fibre Co Ltd. (VNC), е преотдадена на лизинг от дружество, частична собственост на държавата.
(251)
Групата Thai Binh притежава три парцела земя в промишлената зона. По време на разследвания период групата е била изцяло освободена от плащането на наем за два от парцелите. Освобождаването се основава на Указ № 121/2010/ND-CP и Указ № 142/2005/ND-CP. Групата не е заплащала наем и за третия парцел, тъй като е подала искане за освобождаване, което е в процес на разглеждане. Освободените от плащане наеми са доста по-ниски от наемите, заплащани от групата за други подобни парцели в непосредствена близост до промишлената зона, и изглеждат доста под нормалните цени на земята в региона.
(252)
Дружеството VNC не е било напълно освободено от заплащане на правата за ползване на земята, но е установено, че то е реализирало полза по време на разследвания период. VNC получава на лизинг три парцела земя от дружество, частична собственост на държавата. Въпреки че ПВ заяви, че това са сделки между частни субекти, информацията по преписката свидетелства за обратното. В инвестиционния лиценз на VNC отдаването на земя под наем се посочва като преференциална полза. В лиценза народният комитет на Quang Ninh задължава VNC да вземе под наем земите от това дружество. Освен това съгласно първоначалния договор между дружеството, частична собственост на държавата, което отдава парцела на VNC, и местния орган по поземлена собственост последващото прехвърляне на земята е възможно само при определени условия, определени от местния орган по поземлена собственост. Това показва, че държавата участва в сделките със земя между двете страни.
(253)
За целите на изчисляването на ползата Комисията сравни ниските цени на земята по сделки в промишлените зони с референтна цена на подобна земя. Разследването установи, че пазарът на земя във Виетнам изглежда е регламентиран, но подлежи на изкривяване в резултат на държавна намеса, тъй като е налице освобождаване или преференциално възнаграждение за права за ползване на земя за парцели, разположени в специални промишлени зони и/или насърчавани бизнес отрасли. В този конкретен случай Комисията установи, че сделката за право на ползване на земя е достатъчно надеждна, тъй като въпросната земя се намира извън насърчавани зони и поради това, че дружеството извършва дейност в сектор, който не е свързан с ПЩВ и не е подпомаган от държавни политики. Цените при тази сделка се използват като референтна стойност за изчисляване на ползата, без да се засяга каквото и да било заключение относно цялостната ситуация на пазара на земя във Виетнам.
(254)
Ползата по тази схема варира между 0,17 % и 0,37 %.
3.3.5. Програми за освобождаване и намаляване на преки данъци
(255)
И двамата оказали съдействие производители износители са се възползвали от няколко преки данъчни облекчения въз основа на освобождаването, предвидено в инвестиционните им лицензи. Правното основание за освобождаването са Указ № 164/2003/ND-CP, заменен с Укази № 124/2008/ND-CP и № 122/2011/ND-CP, циркулярно писмо № 140/2012, Указ № 164/2003/ND-CP, изменен и допълнен с Указ № 152/204/ND-CP относно освобождаването от мито и ДДС на вноса на машини.
(256)
В съответствие с посоченото по-горе законодателство от освобождаване и намаляване на преки данъци могат да се ползват, inter alia, дружества, разположени в специални промишлени зони/паркове, или дружества, които наемат голям брой служители, или дружества, извършващи дейност в определени сектори на икономиката.
(257)
Размерът на субсидията се изчислява с оглед на реализираната от получателите полза по време на разследвания период. Реализираната от получателите полза е равна на сумата, получена след изваждане на заплатените при преференциалната занижена данъчна ставка суми от общия размер на данъка, платим при нормална данъчна ставка, или на сумата на изцяло освободения данък, в зависимост от случая. Сумите, считани за субсидия, се основават на последните годишни данъчни декларации. Субсидията е била разпределена за цялото дружество и изразена като процент от оборота CIF на износа на Съюза.
(258)
Ползата по тази схема варира между 0,11 % и 0,36 %.
3.3.6. Освобождаване от вносни мита върху внесените суровини
(259)
И двамата оказали съдействие производители износители са били освободени от заплащане на мита върху внесени суровини по време на разследвания период. Правното основание за освобождаването е Закон за данъка върху вноса и износа № 45/2005/QH11, въведен в изпълнение с Указ № 87/2010/ND-CP. Правилата относно системата и процедурите за инспекция и надзор са уредени в циркулярно писмо № 194/2010TT.
(260)
В своя отговор на въпросника ПВ посочи, че прилага система за възстановяване/отложено плащане на мита. Съгласно законодателството освобождаването се прилага за внесени суровини, влагани в производството на изнасяните продукти. Митата могат да бъдат възстановени до степен, определена от това колко внесени суровини са използвани за изнасяния краен продукт.
(261)
Установено бе, че по време на разследвания период двамата оказали съдействие производители износители не са получили никаква икономическа полза по тази схема по време на разследвания период. Въпреки че те са били освободени от плащането на вносни мита върху суровините, не бе установено прекомерно освобождаване по време на разследвания период. И двете дружества са реализирали относително малки продажби на вътрешния пазар на разглеждания продукт. Освен това те са набавяли значителен дял от основните суровини на вътрешния пазар, тъй като обемът, който са внасяли за производството на изнасяния продукт, не е бил достатъчен.
(262)
С оглед на изложеното по-горе не бе счетено за необходимо да се направи заключение дали докладваната система за възстановяване на мита е в съответствие с правилата на СТО и с членовете на приложения II и III към основния регламент.
(263)
След разгласяването ПВ подкрепи констатациите на Комисията относно тази програма. То обаче пожела да подчертае, че виетнамската система за възстановяване на мита е в пълно съответствие с правилата в приложение II и приложение III към основния регламент въпреки липсата на заключения по този въпрос. Комисията взема под внимание позицията на ПВ. Предвид това, че ползите за виетнамските производители износители са de minimis, Комисията запазва становището си, че не счита за необходимо, за целите на настоящото разследване, да провери дали схемата за възстановяване на мита е в съответствие с правилата в приложение II и приложение III към основния регламент, както бе обяснено в съображения 231-232 по-горе.
3.3.7. Освобождаване от вносни мита върху внесените машини
(264)
И двамата оказали съдействие производители износители са били освободени от заплащане на мита и ДДС върху внесени машини по време на разследвания период. Правното основание за освобождаването е Закон за данъка върху вноса и износа № 45/2005/QH11, въведен в изпълнение с Указ № 87/2010/ND-CP. Правилата относно системата и процедурите за инспекция и надзор са уредени в Правителствен указ № 154/2005/N-CP, циркулярно писмо № 194/2010TT и циркулярно писмо № 117/2011.
(265)
От тези дружества бе поискано да представят информация за вноса на машини за 10-годишен период. Въпреки че стана ясно, че оказалите съдействие производители износители са реализирали ползи по схемата, те не са били съществени. Причината за това е фактът, че обемът на вноса на машини от дружествата не е бил толкова голям в сравнение с оборота на продажбите на ПЩВ в ЕС. Освен това размерът на реализираните ползи бе намален, тъй като машините се амортизират за няколко години (обикновено 10) и затова ползата през разследвания период бе съответно намалена.
(266)
Ползата по тази схема варира между 0,08 % и 0,1 %.
3.3.8. Размер на субсидиите
(267)
Размерът на субсидиите за виетнамските производители износители, определен в съответствие с разпоредбите на основния антисубсидиен регламент, изразен ad valorem, варира между 0,6 % и 2,31 %. Маржът на субсидията в национален мащаб е среднопретеглената стойност на двата маржа, а именно 1,25 %. Посочените по-горе субсидии са били разпределени за дружествата като цяло и изразени като процент от оборота CIF на износа на Съюза.
(268)
След разгласяването жалбоподателят заяви, че не е ясно как Комисията е изчислила този интервал на маржа на субсидията и причините, поради които не е взела горната граница на тези маржове, която би била над маржа de minimis. Както Комисията обясни в предходното съображение, интервалът на общите агрегирани субсидии за включените в извадката китайски производители износители/групи от производители износители, изразен ad valorem, варира между най-малко 0,6 % и най-много 2,31 %. От друга страна, изчисляването на среднопретеглената стойност на тези маржове води до среден марж на субсидията за всяка държава, равен на 1,25 %, което е под прага de minimis. Това е постоянно използваната методология за изчисляване на средния марж на субсидията за всяка държава съгласно съответните разпоредби на основния регламент.
3.3.9. Заключение относно Виетнам
(269)
Ставката на субсидията в национален мащаб за Виетнам е 1,25 %. Тъй като този марж е de minimis, бе направено заключението, че в съответствие с член 14, параграф 3 от основния регламент разследването трябва да бъде прекратено по отношение на вноса с произход от Виетнам.
4. ВРЕДА
4.1. ОПРЕДЕЛЕНИЕ ЗА ПРОМИШЛЕНОСТ НА СЪЮЗА И ПРОИЗВОДСТВО НА СЪЮЗА
(270)
Сходният продукт е бил произвеждан от 18 производители от Съюза по време на разследвания период. Те представляват „промишлеността на Съюза“ по смисъла на член 4, параграф 1 от основния регламент.
(271)
Общото производство на Съюза по време на разследвания период бе изчислено на около 401 000 тона. Комисията изчисли тази стойност въз основа на цялата налична информация относно промишлеността на Съюза, като проверените данни за производството на включените в извадката оказали съдействие производители от Съюза, както и на данните, предоставени от жалбоподателя. Както бе посочено в съображение 10, в извадката бяха включени четирима производители от Съюза, представляващи 54 % от общото производство на сходния продукт в Съюза.
4.2. ПОТРЕБЛЕНИЕ НА СЪЮЗА
(272)
Комисията определи потреблението на Съюза въз основа на обема на продажбите на промишлеността на Съюза на пазара на Съюза въз основа на данните, предоставени от жалбоподателя, и вноса от трети държави - въз основа на данни от Евростат.
(273)
Потреблението на Съюза се е променяло по следния начин:
Таблица 2
Потребление на Съюза (в тонове)
2010 г.
2011 г.
2012 г.
Разследван период
Общо потребление на Съюза
838 397
869 025
837 066
890 992
Индекс
100
104
100
106
Източник: данни от жалбата, Евростат
(274)
Потреблението на Съюза е достигнало най-високата си стойност през 2011 г. поради рязкото увеличение на цените на памука, настъпило вследствие на проблеми, свързани с памуковата реколта през 2010 г. В резултат на това търсенето на ПЩВ като заместител на памука се е повишило, но е спаднало отново през следващата година. По време на разследвания период отново се е наблюдавало 6 % увеличение на потреблението на Съюза.
4.3. ВНОС ОТ ЗАСЕГНАТИТЕ ДЪРЖАВИ
4.3.1. Кумулативна оценка на въздействието на вноса от засегнатите държави
(275)
Комисията проучи въпроса дали вносът на ПЩВ с произход от засегнатите държави следва да се оценява кумулативно в съответствие с член 8, параграф 3 от основния регламент.
(276)
Маржът на субсидията, установен по отношение на вноса от Китайската народна република и Виетнам, бе под прага de minimis, предвиден в член 8, параграф 3, буква а) от основния регламент.
(277)
Поради това условията за кумулиране не са изпълнени и анализът на причинно-следствената връзка следователно се ограничава до влиянието на вноса от Индия.
4.3.2. Обем и пазарен дял на вноса от Индия
(278)
Комисията установи обема на вноса по данни на Евростат. Пазарният дял на вноса бе установен въз основа на обема на вноса от Индия като част от общото потребление на Съюза (като то се определя от всички продажби в Съюза от производителите от Съюза плюс целия внос на ПЩВ в Съюза).
(279)
Вносът в Съюза от Индия се е променял по следния начин:
Таблица 3
Обем на вноса (в тонове) и пазарен дял
2010 г.
2011 г.
2012 г.
Разследван период
Обем на вноса от Индия (в тонове)
51 258
59 161
63 191
60 852
Индекс
100
115
123
119
Пазарен дял
6,1 %
6,8 %
7,5 %
6,8 %
Индекс
100
111
123
112
Източник: Евростат
(280)
Като цяло вносът от Индия е останал сравнително стабилен: пазарният му дял в Съюза е бил между 6 % и 7,5 % през разглеждания период.
4.3.3. Цени на вноса от Индия и подбиване на цените
(281)
Комисията установи цените на вноса въз основа на статистическите данни на Евростат и проверените данни, предоставени от оказалите съдействие производители износители. Подбиването на цените от страна на вноса бе установено въз основа на проверените данни, предоставени от оказалите съдействие производители износители и оказалите съдействие производители от Съюза.
(282)
Средната цена на вноса от Индия в Съюза се е променяла по следния начин:
Таблица 4
Цени на вноса (EUR/t)
2010 г.
2011 г.
2012 г.
Разследван период
Индия
1 025
1 368
1 239
1 212
Индекс
100
134
121
118
Източник: Евростат и проверени данни, предоставени от оказалите съдействие износители
(283)
През 2011 г. (годината, в която е настъпила посочената по-горе криза с памука) се е наблюдавало увеличение на цените на ПЩВ. През следващите години цените са отбелязали спад, но са останали по-високи от тези, наблюдавани през 2010 г. По време на разследвания период цената е била с 18 % по-висока от цената на ПЩВ през 2010 г.
(284)
Комисията определи размера на подбиването на цените през разследвания период чрез сравняване на среднопретеглените цени на получения внос за всеки вид на продукта от вноса от включените в извадката оказали съдействие индийски производители за първия независим клиент на пазара на Съюза, със съответните корекции за митата и разходите след вноса, и среднопретеглените продажни цени на същите видове на продукта на включените в извадката производители от Съюза за несвързани клиенти на пазара на Съюза, коригирани на ниво франко завода.
(285)
Сравнението на цените бе извършено за всеки вид на продукта по отношение на сделки, извършени на едно и също ниво на търговия, със съответните корекции при необходимост и след приспадане на всички намаления и отстъпки. Резултатът от сравнението бе изразен като процент от оборота на включените в извадката производители от Съюза по време на разследвания период. Той показа, че е налице среднопретеглен марж на подбиване на цените между 4,1 % и 43,7 % от вноса от Индия на пазара на Съюза.
4.4. ИКОНОМИЧЕСКО СЪСТОЯНИЕ НА ПРОМИШЛЕНОСТТА НА СЪЮЗА
4.4.1. Общи бележки
(286)
В съответствие с член 8, параграф 4 от основния регламент при проверката на въздействието на субсидирания внос върху промишлеността на Съюза бе направена оценка на всички икономически показатели, имащи отражение върху състоянието на промишлеността на Съюза по време на разглеждания период.
(287)
Както беше посочено в съображение 10, за определянето на евентуалната вреда, понесена от промишлеността на Съюза, беше използвана извадка.
(288)
За определянето на вредата Комисията направи разлика между макроикономическите и микроикономическите показатели за вреда. Комисията анализира макроикономическите показатели въз основа на данните, съдържащи се в жалбата, допълнителната информация, предоставена от жалбоподателя в хода на процедурата, и Евростат. Данните се отнасяха за всички производители от Съюза. Комисията направи оценка на микроикономическите показатели въз основа на надлежно проверените данни, съдържащи се в отговорите на въпросника, предоставени от включените в извадката производители от Съюза. И двата набора от данни бяха счетени за представителни за икономическото състояние на промишлеността на Съюза.
(289)
Макроикономическите показатели са: производство, производствен капацитет, оползотворяване на капацитета, обем на продажбите, пазарен дял, растеж, заетост и производителност.
(290)
Микроикономическите показатели са: средни единични цени, разходи за единица продукция, разходи за труд, запаси, рентабилност, паричен поток, инвестиции, възвръщаемост на инвестициите и способност за привличане на капитал.
4.4.2. Макроикономически показатели
4.4.2.1. Производство, производствен капацитет и оползотворяване на капацитета
(291)
През разглеждания период общото производство на Съюза, производственият капацитет и оползотворяването на капацитета са се променяли по следния начин:
Таблица 5
Производство, производствен капацитет и оползотворяване на капацитета
2010 г.
2011 г.
2012 г.
Разследван период
Обем на производството (в тонове)
362 195
355 240
361 159
401 119
Индекс
100
98
100
111
Производствен капацитет (в тонове)
492 059
451 310
468 115
466 744
Индекс
100
92
95
95
Оползотворяване на капацитета
73,6 %
78,7 %
77,2 %
85,9 %
Индекс
100
107
105
117
Източник: жалбоподателя (CIRFS)
(292)
По време на разглеждания период обемът на производството се е увеличил с 11 %. Увеличението е настъпило едва през разследвания период (който обхваща последните 12 месеца на разглеждания период). По време на тази част от разглеждания период, предхождаща разследвания период (2011 г. и 2012 г.), обемът на производството на промишлеността на Съюза е намалял или се е задържал на същото ниво.
(293)
Обратно на това, производственият капацитет е отбелязал низходяща тенденция, със спад от 5 % през разследвания период. Наред с възходящата тенденция на обема на производството, описана в съображение 292, оползотворяването на капацитета се е увеличило със 17 %. Трябва да се подчертае обаче, че оползотворяването на капацитета през 2010 г., използвано като основа за анализа на тенденцията, е било ниско за капиталоемка промишленост каквато е промишлеността на ПЩВ, а през разследвания период степента на оползотворяване на капацитета е била 85,9 %.
4.4.2.2. Обем на продажбите и пазарен дял
(294)
През разглеждания период обемът на продажбите и пазарният дял на промишлеността на Съюза са се променяли по следния начин:
Таблица 6
Обем на продажбите и пазарен дял
2010 г.
2011 г.
2012 г.
Разследван период
Общ обем на продажбите на пазара на Съюза (в тонове)
379 840
366 341
344 134
358 130
Индекс
100
96
91
94
Пазарен дял
45,3 %
42,2 %
41,1 %
40,2 %
Индекс
100
93
91
89
Източник: Евростат, жалбоподателя (CIRFS)
(295)
Обемът на продажбите на пазара на Съюза е намалял през 2011 г. и 2012 г., но леко се е повишил през разследвания период. Като цяло обаче все още се е наблюдавал спад с 6 % спрямо обема на продажбите през 2010 г.
(296)
Пазарният дял на промишлеността на Съюза е намалял значително през разглеждания период. Най-големият спад на пазарния дял е настъпил през 2011 г., но низходящата тенденция се е запазила през 2012 г. и през разследвания период, като е довела до обща загуба на пазарен дял по време на разглеждания период в размер на 11 %.
4.4.2.3. Растеж
(297)
Въпреки умерения ръст на потреблението в Съюза по време на разглеждания период (+ 6 %) и увеличението на обема на производството на производителите от Съюза (+ 11 %), продажбите на производителите от Съюза е спаднал с 6 %.
4.4.2.4. Заетост и производителност
(298)
През разглеждания период заетостта и производителността са се променяли, както следва:
Таблица 7
Заетост и производителност
2010 г.
2011 г.
2012 г.
Разследван период
Брой на наетите лица
1 914
1 935
2 000
2 036
Индекс
100
101
105
106
Производителност (тон/наето лице)
189,3
183,6
180,6
197,0
Индекс
100
97
95
104
Източник: жалбоподателя (CIRFS)
(299)
През разглеждания период броят на наетите лица е отбелязал постоянен ръст, което е довело до 6 % увеличение, успоредно с нарастването на производството, както е показано в съображение 292.
(300)
През 2011 г. и 2012 г. производителността е отбелязала спад, тъй като броят на наетите лица е нараснал, а обемът на производството през тези години е останал на същото равнище. Като цяло, през разглеждания период тя се е увеличила с 4 %.
4.4.3. Микроикономически показатели
4.4.3.1. Цени и фактори, влияещи върху цените
(301)
През разглеждания период средните единични продажни цени на включените в извадката производители от Съюза за несвързани клиенти в Съюза са се променяли по следния начин:
Таблица 8
Продажни цени в Съюза
2010 г.
2011 г.
2012 г.
Разследван период
Средни единични продажни цени в Съюза на общия пазар (EUR/t)
1 283
1 608
1 509
1 489
Индекс
100
125
118
116
Производствени разходи за единица продукция (EUR/t)
1 453
1 666
1 629
1 542
Индекс
100
115
112
106
Източник: проверени данни, предоставени от включените в извадката производители от Съюза
(302)
Най-голямото увеличение на продажните цени в Съюза е било наблюдавано през 2011 г., когато ПЩВ са били продавани на цена, 25 % по-висока от средната продажна цена през 2010 г. Причина за това е настъпилата през 2011 г. криза с памука, когато търсенето на ПЩВ като заместител на памука се е увеличило вследствие на лошата памукова реколта през 2010 г. Като цяло през разглеждания период продажните цени в Съюза са се увеличили с 16 %.
(303)
Производствените разходи за единица продукция също са се увеличили по време на разглеждания период, като през 2011 г. са достигнали рекордната стойност от 15 % поради увеличение на цените на петрола през тази година, който е важен фактор за определяне на разходите. Цялостното увеличение на производствените разходи за единица продукция възлиза на 6 % по време на разглеждания период.
4.4.3.2. Разходи за труд
(304)
През разглеждания период средните разходи за труд на включените в извадката производители от Съюза са се променяли по следния начин:
Таблица 9
Средни разходи за труд за наето лице
2010 г.
2011 г.
2012 г.
Разследван период
Средни разходи за труд за наето лице (в евро)
31 561
31 080
31 661
32 356
Индекс
100
98
100
103
Източник: проверени данни, предоставени от включените в извадката производители от Съюза
(305)
Средните разходи за труд за наето лице първо са отбелязали спад през 2011 г., след което леко са се увеличили през следващите години. През разглеждания период е наблюдавано увеличение от 3 %.
4.4.3.3. Запаси
(306)
През разглеждания период запасите на включените в извадката производители от Съюза са се променяли по следния начин:
Таблица 10
Запаси
2010 г.
2011 г.
2012 г.
Разследван период
Складови наличности в края на периода (в тонове)
15 731
16 400
15 039
19 108
Индекс
100
104
96
121
Складови наличности в края на периода като процент от продукцията
7,3 %
7,8 %
7,1 %
8,8 %
Индекс
100
107
97
120
Източник: проверени данни, предоставени от включените в извадката производители от Съюза
(307)
С изключение на 2012 г., складовите наличности в края на периода са се увеличили, и са довели до общо увеличение от 21 % през разследвания период. Това съответства на увеличение на производствения обем (общо увеличение от 11 %), докато обемът на продажбите през разглеждания период е намалял (общо с 6 %). Тези тенденции са отразени и от складовите наличности в края на периода като процент от производството.
4.4.3.4. Рентабилност, паричен поток, инвестиции, възвръщаемост на инвестициите и способност за привличане на капитал
(308)
През разглеждания период рентабилността, паричният поток, инвестициите и възвръщаемостта на инвестициите на включените в извадката производители от Съюза са се променяли по следния начин:
Таблица 11
Рентабилност, паричен поток, инвестиции и възвръщаемост на инвестициите
2010 г.
2011 г.
2012 г.
Разследван период
Рентабилност на продажбите в Съюза за несвързани клиенти (% от оборота на продажбите)
- 5,4 %
1,0 %
- 0,8 %
0,3 %
Индекс
- 100
18
- 14
5
Паричен поток (в евро)
- 12 068 770
12 017 353
13 048 405
10 725 084
Индекс
- 100
100
108
89
Инвестиции (в евро)
5 240 603
7 671 607
4 488 296
4 145 991
Индекс
100
146
86
79
Възвръщаемост на инвестициите
- 25,1 %
5,5 %
- 4,5 %
1,5 %
Индекс
- 100
22
- 18
6
Източник: проверени данни, предоставени от включените в извадката производители от Съюза
(309)
Комисията определи рентабилността на включените в извадката производители от Съюза чрез изразяване на печалбата преди облагане с данъци от продажбите на сходния продукт на несвързани клиенти в Съюза като процент от оборота от тези продажби. През разглеждания период маржовете на рентабилността са отбелязали колебания. Като цяло рентабилността се е подобрила значително - от съществена загуба през 2010 г. до отбелязване на рентабилност по време на разследвания период.
(310)
Нетният паричен поток е способността на производителите от Съюза да самофинансират дейностите си. Нетният паричен поток е отбелязал положително развитие през разглеждания период.
(311)
Инвестициите са достигнали най-високата си стойност през 2011 г., когато са отбелязали ръст от 46 % в сравнение с инвестициите, направени през 2010 г., но през годините след това са следвали низходяща тенденция. По време на разглеждания период инвестициите са намалели с 21 %.
(312)
Възвръщаемостта на инвестициите представлява печалбата в процент от нетната балансова стойност на инвестициите. През разглеждания период тя е отбелязала положително развитие.
(313)
Нито един от включените в извадката производители от Съюза не е заявил, че е срещнал трудности при привличането на капитал през разглеждания период.
4.4.4. Заключение относно вредата
(314)
Вносът от Индия е останал стабилен (пазарният му дял в Съюза е бил между 6 % и 7 % през разглеждания период). Подбиването на цените е било значително (до 43,7 %).
(315)
Повечето от показателите за вреда са се подобрили. Рентабилността на производителите от Съюза се е увеличила с близо 6 процентни пункта, а средният марж на печалбата е останал на постигнатата през разследвания период незадоволителна точка на рентабилност от 0,3 %. Степента на оползотворяване на капацитета се е увеличила от 74 % на 86 %. Това обаче е било в резултат на увеличаване на обема на производството на Съюза, както и на намаляване на капацитета на Съюза. Средните продажни цени в Съюза са достигнали най-високото си равнище през 2011 г. вследствие на рязкото покачване на цените на памука и петрола. Като цяло средните продажни цени на вноса са се увеличили с 16 % през разглеждания период. Възвръщаемостта на инвестициите и паричният поток са отбелязали положително развитие. Заетостта също се е увеличила през разглеждания период. Следователно са били наблюдавани признаци на възстановяване в момент, когато промишлеността все още е понасяла вреда.
(316)
Следните показатели за вреда са отбелязали отрицателно развитие през разглеждания период: делът на пазара на Съюза на производителите от Съюза е спаднал от 45,3 % на 40,2 %, тъй като обемът на продажбите е намалял с 6 %. Равнището на инвестициите като цяло е намаляло, с изключение на 2011 г. По време на разглеждания период капацитетът е намалял с 5 %, както бе посочено в съображение 293.
(317)
Като цяло състоянието на промишлеността на Съюза все още може да бъде описано като понасящо вреда, въпреки че то несъмнено се е подобрило през последните години. С оглед на изложеното по-горе Комисията на този етап стигна до заключението, че промишлеността на Съюза е понесла съществена вреда по смисъла на член 8, параграф 4 от основния регламент.
(318)
Във връзка с разгласяването жалбоподателят заяви, че счита стабилността на индийския пазарен дял на пазара на Съюза за резултат от значително субсидиране. Комисията действително установи подлежащи на изравнителни мерки субсидии (вж. съображение 229), но не бе установена причинно-следствена връзка с вредата, понесена от промишлеността на Съюза (вж. съображения 319-323).
5. ПРИЧИННО-СЛЕДСТВЕНА ВРЪЗКА
(319)
В съответствие с член 8, параграф 5 от основния регламент Комисията проучи дали субсидираният внос от Индия е нанесъл съществена вреда на промишлеността на Съюза. В съответствие с член 8, параграф 6 от основния регламент Комисията също така проучи дали е възможно и други известни фактори да са нанесли вреда на промишлеността на Съюза. Комисията се увери, че евентуалната вреда, причинена от фактори, различни от субсидирания внос от Индия, не е отдадена на субсидирания внос. Тези фактори са вносът от други трети държави, износът на промишлеността на Съюза и потреблението.
5.1. ВЪЗДЕЙСТВИЕ НА СУБСИДИРАНИЯ ВНОС
(320)
С оглед на констатациите за посоченото по-долу наличие на субсидиране de minimis по отношение на Китай и Виетнам (вж. съображения 76 и 231), условията за кумулиране не са изпълнени. Поради това анализът на причинно-следствената връзка е ограничен до въздействието на вноса от Индия.
(321)
През разглеждания период пазарният дял на промишлеността на Съюза е намалял от 45,3 % на 40,2 %, докато пазарният дял на индийския внос е останал сравнително стабилен между 6 % и 7 %. Заетостта се е увеличила с 6 % по време на разглеждания период. Поради това промишлеността на Съюза не е била в състояние да се възползва от този ръст под формата на пазарен дял, но е малко вероятно това да се дължи на индийския пазарен дял, който е останал постоянен.
(322)
По данни от Евростат средните цени на ПЩВ от Индия са били по-ниски от средните цени на ПЩВ от повечето други държави, но е важно да се отбележи, че съществуват големи разлики в качеството и вида на продукта. Във всеки случай, при точното сравнение, извършено за всеки отделен вид, стана ясно, че е налице значително подбиване на цените по отношение на вноса от Индия.
(323)
Въпреки значителното подбиване на цените, не може да се направи заключението, че индийският внос е довел до вреда. Намалението на пазарния дял на промишлеността на Съюза (- 5,1 процентни пункта) на практика не може да бъде отдадено на развитието на обема на вноса от Индия, тъй като пазарният му дял е останал сравнително стабилен (увеличение от само 0,7 процентни пункта по време на разглеждания период). Освен това средните цени на вноса от Индия са нараснали с 18 % през разглеждания период. Цените на индийския внос изглежда не са довели до спад в цените, тъй като финансовото състояние на промишлеността на Съюза, макар и все още застрашено по време на разследвания период, се е подобрило значително през разглеждания период.
5.2. ВЪЗДЕЙСТВИЕ НА ДРУГИ ФАКТОРИ
5.2.1. Внос от трети държави
(324)
През разглеждания период обемът на вноса от трети държави се е променял по следния начин:
Таблица 12
Износ от трети държави
Държава
2010 г.
2011 г.
2012 г.
Разследван период
Република Корея
Обем (в тонове)
129 918
165 365
163 540
181 540
Индекс
100
127
126
140
Пазарен дял
15,5 %
19,0 %
19,5 %
20,4 %
Индекс
100
123
126
131
Средна цена (EUR/t)
1 116
1 367
1 361
1 300
Индекс
100
123
122
116
Тайван
Обем (в тонове)
121 656
108 645
100 072
92 423
Индекс
100
89
82
76
Пазарен дял
14,5 %
12,5 %
12,0 %
10,4 %
Индекс
100
86
82
71
Средна цена (EUR/t)
1 131
1 416
1 383
1 369
Индекс
100
125
122
121
Китай
Обем (в тонове)
5 198
8 980
23 209
44 651
Индекс
100
173
446
859
Пазарен дял
0,6 %
1,0 %
2,8 %
5,0 %
Индекс
100
167
447
808
Средна цена (EUR/t)
1 065
1 279
1 265
1 209
Индекс
100
120
119
113
Турция
Обем (в тонове)
32 921
29 969
34 303
36 908
Индекс
100
91
104
112
Пазарен дял
3,9 %
3,4 %
4,1 %
4,1 %
Индекс
100
88
104
105
Средна цена (EUR/t)
1 133
1 466
1 383
1 382
Индекс
100
129
122
122
Виетнам
Обем (в тонове)
24 884
25 487
26 410
29 717
Индекс
100
102
106
119
Пазарен дял
3,0 %
2,9 %
3,2 %
3,3 %
Индекс
100
99
106
112
Средна цена (EUR/t)
978
1 182
1 175
1 096
Индекс
100
121
120
112
Индонезия
Обем (в тонове)
25 902
30 285
24 032
24 699
Индекс
100
117
93
95
Пазарен дял
3,1 %
3,5 %
2,9 %
2,8 %
Индекс
100
113
93
90
Средна цена
1 055
1 329
1 267
1 167
Индекс
100
126
120
111
Тайланд
Обем (в тонове)
17 548
23 510
17 103
18 952
Индекс
100
134
97
108
Пазарен дял
2,1 %
2,7 %
2,0 %
2,1 %
Индекс
100
129
98
102
Средна цена (EUR/t)
1 140
1 449
1 310
1 298
Индекс
100
127
115
114
Друг внос
Обем (в тонове)
49 272
51 282
41 074
43 120
Индекс
100
104
83
88
Пазарен дял
5,9 %
5,9 %
4,9 %
4,8 %
Индекс
100
100
83
82
Средна цена (EUR/t)
1 323
1 681
1 603
1 532
Индекс
100
127
121
116
Източник: Евростат
(325)
Най-големият дял на вноса (181 540 тона, което представлява пазарен дял от 20,4 % по време на разследвания период) идва от Република Корея, чийто пазарен дял през разглеждания период се е увеличил с 4,9 процентни пункта. Тайван е вторият най-голям износител за Съюза. Въпреки че по време на разглеждания период вносът от Тайван е намалял (- 4,1 процентни пункта), Тайван все още е държал пазарен дял от 10,4 % през разследвания период. На четвърто място в списъка на износителите (след Индия, която е третият по големина износител) е Китай, чийто пазарен дял се е увеличил с 4,4 процентни пункта и е достигнал 5 %. Вносът от други трети държави е по-малък от вноса от Индия, но значителни количества ПЩВ се внасят и от Турция, Виетнам, Индонезия и Тайланд (и четирите със сравнително стабилен пазарен дял). Взет заедно, вносът от Турция, Виетнам, Индонезия и Тайланд представлява около 12 % пазарен дял (12,4 % през разследвания период).
(326)
Увеличаването на вноса, по-специално от Република Корея, заслужава да бъде отбелязано. През разследвания период обемът на корейския внос е достигнал равнища, три пъти по-високи от тези на обема на индийския внос. Той се е увеличил с 40 % през разглеждания период, а пазарният му дял се е увеличил с 4,9 процентни пункта до 20,4 %. Вносът от Китай също се е увеличил значително, с повече от 700 % по отношение на обема или 4,4 процентни пункта по отношение на пазарния дял. Вносът от Китай е подбивал значително и цените на промишлеността на Съюза.
(327)
Въз основа на изложеното по-горе може да се направи заключението, че ако вредата, понесена от промишлеността на Съюза, е била следствие от внос, това се дължи по-скоро на вноса от държави, различни от Индия.
(328)
След разгласяването жалбоподателят заяви, че Комисията не е проучила допълнително експортните цени от Китай и Виетнам. Следва да се припомни, че за Китай и Виетнам бяха установени равнища de minimis на субсидиите. Ето защо Комисията оцени експортните цени за тези две държави в своя анализ на причинно-следствената връзка по отношение на въздействието на други фактори и в действителност не извърши кумулативна оценка на вноса на трите държави, засегнати от настоящата процедура, тъй като бе констатирано, че субсидиите, установени в Китай и Виетнам, са били на равнище de minimis, както бе посочено в съображения 275-277.
(329)
Жалбоподателят представи коментари относно средната цена на вноса от Корея, както и (незначителното) увеличение на неговия обем между 2011 и 2012 г. С оглед на цялостното увеличение на обема и пазарния дял на корейския внос през разглеждания период и предвид факта, че неговите средни цени са по-ниски от средните продажни цени на промишлеността на Съюза, Комисията остава на мнение, че корейският внос е друг съществен фактор при анализа на причинно-следствената връзка.
(330)
Жалбоподателят се позовава и на средните експортни цени от трите държави, първоначално засегнати от настоящата процедура, и от Корея и Тайван за периода от януари до юли 2014 г. Това обаче не отговаря на разглеждания период, който се простира от 2010 г. до края на разследвания период. Поради това коментарът се отхвърля.
5.2.2. Равнище на износа на промишлеността на Съюза
(331)
През разглеждания период обемът и средната стойност на износа на промишлеността на Съюза са се променяли по следния начин:
Таблица 13
Равнище на износа на производителите от Съюза
2010 г.
2011 г.
2012 г.
Разследван период
Обем на износа (в тонове)
31 158
32 204
41 279
36 149
Индекс
100
103
132
116
Средна цена (EUR/t)
1 760
1 945
1 924
1 962
Индекс
100
111
109
112
Източник:
Обем: жалбоподателя (CIRFS)
Стойност: проверени данни, предоставени от включените в извадката производители от Съюза
(332)
Промишлеността на Съюза продава извън ЕС основно специални продукти, което обяснява по-високите средни продажни цени, наблюдавани на тези пазари.
(333)
Обемът на износа на включените в извадката производители от Съюза се е увеличил с почти 30 % по време на разглеждания период и е достигнал най-високата си стойност през 2012 г. Средните продажни цени са се повишили през 2011 г., а след това са останали стабилни до разследвания период.
(334)
Въпреки доброто равнище на износа на включените в извадката производители от Съюза абсолютната стойност на изнесените обеми е била относително малка в сравнение с обема на продажбите, продавани в Съюза. Тяхното въздействие съответно не е било достатъчно, за да се компенсират трудностите и вредата, нанесена на вътрешния пазар на Съюза.
5.2.3. Потребление
(335)
Пазарът на Съюза на ПЩВ е представлявал 838 397 тона през 2010 г. и през разследвания период е достигнал 890 992 тона. Това означава растеж на пазара от 6 % през разглеждания период. С други думи, не е бил налице спад в търсенето, което да е могло да допринесе за вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
5.2.4. Икономическа криза
(336)
Едно сдружение на ползвателите, търговската камара на една от засегнатите държави, както и един държавен орган заявиха, че вредата е била причинена от икономическата криза. Този довод не може да бъде приет, тъй като пазарът на Съюза на ПЩВ се е увеличил с 6 % и средните продажни цени в Съюза са се повишили с 16 %.
(337)
Търговската камара също така заяви, че поради икономическата криза търсенето на специални ПЩВ е спаднало, а търсенето на потребителските стоки от ПЩВ се е увеличило. Припомня се, че специалните ПЩВ и потребителските стоки от ПЩВ имат едни и същи физически и химически характеристики и техните крайни приложения са на практика еднакви. Общопризнат факт е, че не всички видове на продукта са взаимозаменяеми, но при предходни разследвания и при настоящото разследване бе установено, че е налице поне частична взаимозаменяемост и припокриваща се употреба между различните видове на продукта. Поради това твърдението не се взема под внимание.
5.2.5. Висока степен на оползотворяване на капацитета
(338)
Един държавен орган заяви, че вредата по отношение на загубата на пазарен дял не е могла да бъде причинена от субсидиран внос с оглед на високата степен на оползотворяване на капацитета на промишлеността на Съюза. Оползотворяването на капацитета на промишлеността на Съюза действително се е увеличило по време на разглеждания период, но в нито един момент не се е доближило до границите на наличния капацитет. При най-високата стойност, отбелязана по време на разследвания период, степента на оползотворяване на капацитета е била 85,9 %. Това дава широк марж за по-нататъшно увеличаване на производството. Въпреки това, тъй като обемът на продажбите в Съюза на производителите от Съюза не е последвал възходящата тенденция в потреблението, загубата на пазарен дял, продължава да се счита за един от показателите за вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
5.3. ЗАКЛЮЧЕНИЕ ОТНОСНО ПРИЧИННО-СЛЕДСТВЕНАТА ВРЪЗКА
(339)
Въз основа на изложеното по-горе Комисията счита, че не е възможно да установи причинно-следствена връзка между вредата, понесена от промишлеността на Съюза, и субсидирания внос от Индия. Това заключение се основава на първо място на факта, че пазарният дял на вноса от Индия е сравнително малък и е нараснал съвсем слабо (от 6,1 % на 6,8 %), в сравнение с пазарния дял на промишлеността на Съюза, който е много по-голям, но продължава значително да намалява (от 45,3 % на 40,2 %). На второ място, обемът на вноса от някои други държави (Корея, Тайван, Китай) е бил по-голям и/или е отбелязал значителен ръст; поради това, ако вносът е допринесъл за вредата, понесена от промишлеността на Съюза, това следва да се отдаде на вноса от тези държави, а не на вноса от Индия (вж. съображения 325- 327).
(340)
Причинно-следствената връзка по смисъла на член 8, параграфи 5 и 6 от основния регламент между субсидирания внос от Индия и съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза, не може да бъде установена.
6. ЗАКЛЮЧЕНИЕ
(341)
С оглед на това процедурата следва да бъде прекратена, тъй като равнището на субсидиите за Китайската народна република и Виетнам бе счетено за de minimis и не бе установена причинно-следствена връзка между вредата и субсидиите, предоставени на вноса с произход от Индия.
(342)
Комитетът, създаден с член 25, параграф 1 от основния регламент, не представи становище,
ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
Член 1
Прекратява се антисубсидийната процедура по отношение на вноса на синтетични щапелни полиестерни влакна, некардирани, непенирани и необработени по друг начин, за предене, класирани понастоящем в код по КН 5503 20 00, с произход от Китайската народна република, Индия и Виетнам.
Член 2
Настоящото решение влиза в сила в деня след деня на публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Съставено в Брюксел на 16 декември 2014 година.
KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO SPRENDIMAS
2014 m. gruodžio 16 d.
kuriuo baigiamas antisubsidijų tyrimas dėl importuojamų Kinijos Liaudies Respublikos, Indijos ir Vietnamo kilmės poliesterių kuokštelinių pluoštų
(2014/918/ES)
EUROPOS KOMISIJA,
atsižvelgdama į 2009 m. birželio 11 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 597/2009 dėl apsaugos nuo subsidijuoto importo iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių (1), ypač į jo 14 straipsnio 2 dalį,
kadangi:
1. PROCEDŪRA
1.1. INICIJAVIMAS
(1)
2013 m. gruodžio 19 d. Europos Komisija (toliau - Komisija), remdamasi Reglamento (EB) Nr. 597/2009 (toliau - pagrindinis reglamentas) 10 straipsniu, inicijavo antisubsidijų tyrimą dėl į Sąjungą importuojamų Kinijos Liaudies Respublikos, Indijos ir Vietnamo (toliau - nagrinėjamosios šalys) kilmės poliesterių kuokštelinių pluoštų. Komisija Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje paskelbė pranešimą apie inicijavimą (2) (toliau - pranešimas apie inicijavimą).
(2)
Komisija tyrimą inicijavo gavusi Europos sintetinių pluoštų asociacijos (CIRFS) (toliau - skundo pateikėjas) septynių gamintojų vardu 2013 m. lapkričio 4 d. pateiktą skundą. Skundo pateikėjas gamino daugiau kaip 70 % visų Sąjungos poliesterių kuokštelinių pluoštų. Skunde buvo pateikti subsidijavimo ir dėl to daromos materialinės žalos prima facie įrodymai, kurių pakako tyrimo inicijavimui pagrįsti.
(3)
Prieš inicijuodama tyrimą ir vadovaudamasi pagrindinio reglamento 10 straipsnio 7 dalimi, Komisija pranešė Kinijos Liaudies Respublikos Vyriausybei (toliau - KLR Vyriausybė), Indijos Vyriausybei ir Vietnamo Vyriausybei gavusi tinkamais dokumentais pagrįstą skundą, kuriame teigiama, kad dėl subsidijuoto šių šalių kilmės poliesterių kuokštelinių pluoštų importo Sąjungos pramonei daryta materialinė žala. Minėtos Vyriausybės buvo pakviestos dalyvauti individualiose konsultacijose, siekiant išsiaiškinti su skundo turiniu susijusią padėtį ir priimti visas šalis tenkinantį sprendimą.
Kinijos Liaudies Respublika (toliau - Kinija)
(4)
KLR Vyriausybė nesutiko konsultuotis, teigdama, kad įvyko su skundo pateikimo data susijęs nesusipratimas. Vis dėlto KLR Vyriausybė pateikė pastabų dėl skunde pateiktų tvirtinimų, susijusių su schemų kompensuotinumo trūkumu.
Indija
(5)
Indijos Vyriausybė sutiko dalyvauti konsultacijose ir jos buvo surengtos. Per konsultacijas nepavyko priimti abi šalis tenkinančio sprendimo. Tačiau buvo deramai atsižvelgta į Indijos Vyriausybės pateiktas pastabas dėl skunde nurodytų schemų.
Vietnamas
(6)
Vietnamo Vyriausybė sutiko dalyvauti konsultacijose ir jos buvo surengtos. Per konsultacijas nepavyko priimti abi šalis tenkinančio sprendimo. Tačiau buvo deramai atsižvelgta į Vietnamo Vyriausybės pateiktas pastabas dėl skunde nurodytų schemų.
1.2. SUINTERESUOTOSIOS ŠALYS
(7)
Pranešime apie inicijavimą Komisija paragino suinteresuotąsias šalis pranešti jai apie ketinimą dalyvauti atliekant tyrimą. Be to, Komisija konkrečiai pranešė skundo pateikėjams, kitiems žinomiems Sąjungos gamintojams, žinomiems eksportuojantiems gamintojams ir KLR, Indijos ir Vietnamo Vyriausybėms, žinomiems importuotojams, tiekėjams ir naudotojams, prekiautojams ir žinomoms susijusioms asociacijoms apie tyrimo inicijavimą ir paragino jas bendradarbiauti.
(8)
Suinteresuotosios šalys turėjo galimybę pateikti pastabas dėl tyrimo inicijavimo ir paprašyti, kad Komisija ir (arba) prekybos bylas nagrinėjantis pareigūnas jas išklausytų.
a) Atranka
(9)
Atsižvelgiant į akivaizdžiai didelį eksportuojančių gamintojų, Sąjungos gamintojų ir nesusijusių importuotojų skaičių, visų žinomų eksportuojančių gamintojų ir nesusijusių importuotojų paprašyta pranešti Komisijai apie save ir, kaip nurodyta pranešime apie inicijavimą, pateikti pagrindinę informaciją apie su poliesterių kuokšteliniais pluoštais susijusią veiklą, vykdytą 2012 m. spalio 1 d.-2013 m. rugsėjo 30 d. Šią informaciją prašyta pateikti pagal pagrindinio reglamento 27 straipsnį, kad Komisija galėtų nuspręsti, ar atranka yra būtina, o jei būtina, kad galėtų atrinkti bendroves. Taip pat konsultuotasi su Kinijos, Indijos ir Vietnamo valdžios institucijomis.
Sąjungos gamintojų atranka
(10)
Pranešime apie inicijavimą Komisija nurodė preliminariai atlikusi Sąjungos gamintojų atranką. Komisija bendroves atrinko pagal poliesterių kuokštelinių pluoštų pardavimo bei gamybos apimtį tiriamuoju laikotarpiu ir geografinį pasiskirstymą. Atrinkti keturi Sąjungos gamintojai. Atrinkti Sąjungos gamintojai pagamino 54 % visų Sąjungos poliesterių kuokštelinių pluoštų.
(11)
Komisija paragino suinteresuotąsias šalis pateikti pastabų dėl numatytų atrinkti bendrovių. Jokių pastabų negauta. Atrinktos bendrovės yra tipinės Sąjungos pramonės bendrovės.
Importuotojų atranka
(12)
Kad galėtų nuspręsti, ar atranka būtina, o jei būtina, kad galėtų atrinkti bendroves, Komisija paprašė nesusijusių importuotojų pateikti pranešime apie inicijavimą nurodytą informaciją.
(13)
Aštuoni nesusiję importuotojai pateikė prašomą informaciją ir sutiko būti atrinktais. Remdamasi pagrindinio reglamento 27 straipsnio 1 dalimi, Komisija pagal didžiausią importo į Sąjungą apimtį iš pradžių atrinko tris nesusijusius importuotojus. Pagal pagrindinio reglamento 27 straipsnio 2 dalį dėl atrinktų bendrovių konsultuotasi su visais žinomais susijusiais importuotojais.
(14)
Vienas iš atrinktų importuotojų pasitraukė iš atrinktų bendrovių ir pranešė Komisijai, kad nepateiks klausimyno atsakymų. Vėliau Komisija sustabdė atrankos vykdymą, atsižvelgdama į tai, kad likusių (neatrinktų) importuotojų yra nedaug, ir jų visų paprašė pateikti klausimyno atsakymus. Dvi bendrovės, kurios nagrinėjamąjį produktą ir importuoja, ir naudoja, nurodė, kad pageidauja bendradarbiauti ne kaip importuotojos, bet kaip naudotojos. Iš likusių penkių nesusijusių importuotojų gauti keturi klausimyno atsakymai.
Eksportuojančių Kinijos gamintojų atranka
(15)
Kad galėtų nuspręsti, ar atranka būtina, o jei būtina, kad galėtų atrinkti bendroves, Komisija paprašė visų žinomų eksportuojančių Kinijos gamintojų pateikti pranešime apie inicijavimą nurodytą informaciją. Be to, Komisija paprašė Kinijos atstovybės Europos Sąjungoje nurodyti kitus eksportuojančius gamintojus, kurie galbūt norėtų dalyvauti atliekant tyrimą, ir (arba) su jais susisiekti.
(16)
Iš pradžių 23 eksportuojantys gamintojai (eksportuojančių gamintojų grupės) pateikė prašomą informaciją ir sutiko būti atrinkti. Remdamasi iš eksportuojančių gamintojų (eksportuojančių gamintojų grupių) gauta informacija ir atsižvelgdama į pagrindinio reglamento 27 straipsnį, Komisija iš pradžių siūlė atrinkti penkis bendradarbiaujančius eksportuojančius gamintojus (eksportuojančių gamintojų grupes), kurių eksporto į Sąjungą apimtis tiriamuoju laikotarpiu buvo didžiausia. Dar du eksportuojantys Kinijos gamintojai (eksportuojančių gamintojų grupės) prašomą informaciją pateikė vėliau. Tačiau šių dviejų eksportuojančių Kinijos gamintojų (eksportuojančių gamintojų grupių) dydis nebuvo toks, kad, jei jie prašomą informaciją būtų pateikę per nustatytą terminą, būtų reikėję keisti atrinktas bendroves.
(17)
Du eksportuojantys Kinijos gamintojai (eksportuojančių gamintojų grupės) paprašė eksportuojančius gamintojus atrinkti pagal poliesterių kuokšteliniams pluoštams gaminti naudojamą žaliavą. Jie teigė, kad turėtų būti atrinkta po tiek pat poliesterių kuokštelinių pluoštų gamintojų, naudojančių grynintą tereftalato rūgštį (PTA)/monoetileno glikolį (MEG), ir gamintojų, naudojančių polietileno tereftalato (PET) dribsnius. Jie taip pat teigė, kad gamybos procesas skiriasi atsižvelgiant į naudojamą žaliavą ir kad skirtingas žaliavas naudojantys gamintojai nekonkuruoja toje pačioje rinkoje. Be to, tvirtinta, kad poliesterių kuokštelinių pluoštų gamintojai, kurie nenaudoja PTA/MEG kaip žaliavų, negauna naudos, susijusios su PTA/MEG tiekimu už mažesnį nei tinkamas atlygį, kuris apibūdintas skunde.
(18)
Komisija, remdamasi pagrindinio reglamento 27 straipsnio 1 dalimi, eksportuojančius gamintojus (eksportuojančių gamintojų grupes) atrinko pagal didžiausią eksporto į Sąjungą apimtį tiriamuoju laikotarpiu. Vykdant atranką taip pat atsižvelgta į tai, kad kai kuriomis schemomis galėjo naudotis ne visi eksportuojantys Kinijos gamintojai. Taip pat pažymėta, kad atrinktos ir abu gamybos procesus naudojančios bendrovės.
(19)
Jeigu bendrovių atranka būtų vykdoma atsižvelgiant tik į gamybos proceso rūšį, kiltų rizika iš karto nulemti tyrimo išvadą - būtų manoma, kad kompensuotinos subsidijos bus nustatytos tik poliesterių kuokštelinių pluoštų gamintojų, naudojančių PTA/MEG kaip žaliavą, atveju, bet ne poliesterių kuokštelinių pluoštų gamintojų, naudojančių PET dribsnius, atveju. Be to, manyta, kad toks atrankos kriterijus būtų nepagrįstas, nes taip atrinkus tokį pat skaičių bendrovių, atranka nebūtų tipiška pagal eksporto į Sąjungą apimtį, kaip nustatyta pagrindinio reglamento 27 straipsnio 1 dalyje, todėl prašymas buvo atmestas.
(20)
Vienas iš eksportuojančių Kinijos gamintojų (eksportuojančių gamintojų grupių) teigė, kad atranka turėtų būti vykdoma pagal eksporto vertę, o ne pagal jo apimtį, ir paprašė būti atrinktas. Eksporto verte pagrįstos atrankos rezultatai nebūtų tipiški ir objektyvūs, nes kainos gali būti iškraipytos dėl subsidijavimo. Komisija atrinko penkis pagal apimtį didžiausius eksportuojančius gamintojus (eksportuojančių gamintojų grupes), kurių eksportas sudaro 53 % viso bendradarbiaujančių Kinijos eksportuotojų eksporto į Sąjungą. Tai laikoma didžiausia tipine nagrinėjamojo produkto eksporto į Sąjungą apimtimi, kurią būtų galima pagrįstai išnagrinėti per turimą laikotarpį, kaip nustatyta pagrindinio reglamento 27 straipsnio 1 dalyje. Todėl šis teiginys buvo atmestas.
(21)
Ta pati šalis teigė, kad kaip žaliavas ji naudoja tik perdirbtos tekstilės atliekas ir kad ji nesinaudojo jokiomis subsidijomis, sietinomis su PTA/MEG naudojimu. Šalis teigė, kad jai neturėtų būti taikomas subsidijų skirtumas, apskaičiuotas pagal informaciją, susijusią su bendrovėmis, kurios naudojo PTA/MEG kaip žaliavą. Kaip paaiškinta 18 konstatuojamojoje dalyje, vykdant atranką atsižvelgta į tai, kad kai kuriomis schemomis galėjo naudotis ne visi eksportuojantys Kinijos gamintojai. Todėl prašymas buvo atmestas.
(22)
Todėl penki preliminariai atrinkti eksportuojantys gamintojai, kaip nurodyta 16 konstatuojamojoje dalyje, buvo patvirtinti kaip galutinai atrinkti.
(23)
Atskleidus faktus skundo pateikėjas suabejojo Komisijos taikyta atrankos metodika. Jis abejojo dėl 23 bendradarbiaujančių eksportuojančių Kinijos gamintojų (eksportuojančių gamintojų grupių), minėtų 16 konstatuojamojoje dalyje, tipiškumu, atsižvelgiant į visą iš Kinijos į Sąjungą eksportuojamų poliesterių kuokštelinių pluoštų kiekį. Be to, jis laikėsi nuomonės, kad penkių atrinktų bendrovių nepakanka, nes manoma, kad Kinijoje yra 150 poliesterių kuokštelinių pluoštų gamintojų. Skundo pateikėjas taip pat teigė, kad atrenkant bendroves neatsižvelgta į Kinijos gamintojų geografinį pasiskirstymą ir į Kinijos gamintojų, naudojančių įvairius gamybos procesus, dalį. Galiausiai skundo pateikėjas teigė, kad Komisija neatskleidė atrinktų Kinijos bendrovių vykdomos poliesterių kuokštelinių pluoštų gamybos faktinės apimties, taip pat nenurodė, ar gamybos apimtis yra tipiška, atsižvelgiant į visą poliesterių kuokštelinių pluoštų gamybos Kinijoje apimtį.
(24)
23 bendradarbiaujančių eksportuojančių Kinijos gamintojų (eksportuojančių gamintojų grupių) importas sudarė 83 % viso importo iš Kinijos apimties, todėl laikyta, kad bendradarbiavimo lygis yra aukštas. Kaip minėta 16 konstatuojamojoje dalyje, Komisija pagal pagrindinio reglamento 27 straipsnį atrinko penkis eksportuojančius gamintojus (eksportuojančių gamintojų grupes), kurie bendradarbiavo atliekant tyrimą ir kurių eksporto į Sąjungą apimtis tiriamuoju laikotarpiu buvo didžiausia. Remiantis šiais duomenimis laikyta, kad atranka yra tipiška. Atrinktų bendrovių buvo paprašyta užpildyti išsamų klausimyną. Bet kuriuo atveju, atliekant tyrimą bendradarbiauti nenorintys eksportuojantys gamintojai negali būti atrenkami, nes Komisija siekia daryti išvadas, pagrįstas iš bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų gauta informacija, pateikta klausimyno atsakymuose, kurie tikrinami vietoje.
(25)
Dėl eksportuojančių gamintojų atrankos atsižvelgiant į jų geografinį pasiskirstymą Kinijoje - skundo pateikėjas nepagrindė savo tvirtinimo. Visų pirma skundo pateikėjas nepaaiškino, kodėl geografinio pasiskirstymo kriterijumi pagrįsta atranka atitiktų pagrindinio reglamento 27 straipsnį, kuriame nurodyta galimybė atranką vykdyti pagal didžiausią eksporto apimtį.
(26)
Kalbant apie tvirtinimą, kad atrenkant bendroves neatsižvelgta į Kinijos gamintojų, naudojančių įvairius gamybos procesus, dalį, pabrėžiama, kad, kaip paaiškinta 18 konstatuojamojoje dalyje, tarp atrinktų bendrovių buvo ir abu gamybos būdus naudojančių bendrovių. Be to, didžiausi Kinijos eksportuotojai Sąjungos rinkai skirtiems poliesterių kuokšteliniams pluoštams gaminti naudoja PTA/MEG.
(27)
Be to, nors skundo pateikėjas nurodo gamybą, o ne eksportą į Sąjungą, pažymėtina, kad Komisijai nereikia nurodyti atrinktų eksportuojančių Kinijos gamintojų (eksportuojančių gamintojų grupių) pagaminto poliesterių kuokštelinių pluoštų kiekio, nes šio tyrimo tikslas - įvertinti subsidijavimą, susijusį su Kinijoje pagaminamų ir į Sąjungą eksportuojamų poliesterių kuokštelinių pluoštų kiekiu.
(28)
Todėl visi skundo pateikėjo pareikšti tvirtinimai, susiję su atrankos metodika, buvo atmesti.
Eksportuojančių Indijos gamintojų atranka
(29)
Kad galėtų nuspręsti, ar atranka yra būtina, o jei būtina, kad galėtų atrinkti bendroves, Komisija paprašė visų eksportuojančių Indijos gamintojų pateikti pranešime apie inicijavimą nurodytą informaciją. Be to, Komisija paprašė Indijos atstovybės Europos Sąjungoje nurodyti kitus eksportuojančius gamintojus, kurie galbūt norėtų dalyvauti atliekant tyrimą, ir (arba) su jais susisiekti.
(30)
Aštuoni eksportuojantys Indijos gamintojai pateikė prašomą informaciją ir sutiko būti atrinkti. Pagal pagrindinio reglamento 27 straipsnio 1 dalį Komisija atrinko keturias bendroves, remdamasi didžiausia tipine nagrinėjamojo produkto eksporto į Sąjungą apimtimi, kurią būtų galima pagrįstai išnagrinėti per turimą laikotarpį. Pagal pagrindinio reglamento 27 straipsnio 2 dalį dėl atrinktų bendrovių konsultuotasi su visais žinomais susijusiais eksportuojančiais gamintojais ir Indijos valdžios institucijomis. Jokių pastabų negauta.
(31)
Atskleidus faktus skundo pateikėjas nurodė, kad Indijoje yra 17 poliesterių kuokštelinių pluoštų gamintojų ir suabejojo, ar atrinkus keturis eksportuojančius gamintojus atranka yra tipinė. Komisija patvirtina, kad atrinkus keturis eksportuojančius Indijos gamintojus atranka laikyta tipine, nes šie eksportuojantys gamintojai tiriamuoju laikotarpiu vykdė maždaug 90 % viso Indijos eksporto į Sąjungą.
Eksportuojančių Vietnamo gamintojų atranka
(32)
Komisija paprašė visų žinomų eksportuojančių Vietnamo gamintojų pateikti pranešime apie inicijavimą nurodytą informaciją. Be to, Komisija paprašė Vietnamo atstovybės Europos Sąjungoje nurodyti kitus eksportuojančius gamintojus, kurie galbūt norėtų dalyvauti atliekant tyrimą, ir (arba) su jais susisiekti.
(33)
Penki eksportuojantys Vietnamo gamintojai pateikė prašomą informaciją ir sutiko būti atrinkti, tačiau viena iš šių bendrovių tiriamuoju laikotarpiu nepardavė produkto eksportui į Sąjungą. Todėl Komisija priėmė sprendimą netirti šios bendrovės. Atsižvelgdama į nedidelį likusių eksportuojančių gamintojų skaičių, Komisija nusprendė, kad atranka nereikalinga.
(34)
Atskleidus faktus skundo pateikėjas pažymėjo, kad Vietnamui skirto klausimyno atsakymus pateikė trys iš keturių eksportuojančių gamintojų ir kad Komisija turėjo siekti tokios pat dalyvavimo apimties ir Kinijos bei Indijos eksporto atveju. Komisija pabrėžia, kad Vietnamo pramonės padėtis buvo kitokia - Vietname buvo labai mažai bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų (t. y. trys), o Kinijoje ir Indijoje eksportuojančių gamintojų buvo daug. Todėl atranka buvo reikalinga tik pastarosiose dviejose šalyse. Komisija taip pat pažymi, kad trys bendradarbiaujantys ir tiriami eksportuojantys Vietnamo gamintojai iš Vietnamo į Sąjungą importuoja 99 % nagrinėjamojo produkto kiekio.
b) Individualus nagrinėjimas
(35)
Trys eksportuojantys Kinijos gamintojai (eksportuojančių gamintojų grupės) paprašė atlikti individualų nagrinėjimą pagal pagrindinio reglamento 27 straipsnio 3 dalį. Atsižvelgiant į prašymų atlikti individualų nagrinėjimą skaičių ir atrinktų eksportuojančių Kinijos gamintojų skaičių, šių prašymų nagrinėjimas pernelyg apsunkintų tyrimą. Todėl šie prašymai buvo atmesti.
(36)
Vienas eksportuojantis Indijos gamintojas paprašė atlikti individualų nagrinėjimą pagal pagrindinio reglamento 27 straipsnio 3 dalį. Šio prašymo nagrinėjimui buvo pritarta. Visų pirma buvo nuspręsta, kad individualus nagrinėjimas šiuo konkrečiu atveju pernelyg neapsunkintų tyrimo ir nesutrukdytų jo baigti laiku.
c) Klausimyno atsakymai
(37)
Komisija nusiuntė klausimynus Kinijos atstovams (įskaitant specialius klausimynus bankams ir PTA/MEG gamintojams), Indijos atstovams (įskaitant specialius klausimynus bankams) ir Vietnamo atstovams (įskaitant specialius klausimynus bankams ir PTA/MEG gamintojams). Komisija taip pat nusiuntė klausimynus penkiems atrinktiems eksportuojantiems Kinijos gamintojams, penkiems Indijos eksportuojantiems gamintojams (keturioms atrinktoms bendrovėms ir vienai neatrinktai), keturiems Vietnamo eksportuojantiems gamintojams, keturiems Sąjungos gamintojams, penkiems nesusijusiems importuotojams ir 105 naudotojams.
(38)
Kinijos atveju klausimyno atsakymus pateikė KLR Vyriausybė (Prekybos ministerija) ir penkti atrinkti eksportuojantys Kinijos gamintojai (eksportuojančių gamintojų grupės). Indijos atveju klausimyno atsakymus pateikė Indijos Vyriausybė (Prekybos ir pramonės ministerija), keturi atrinkti eksportuojantys Indijos gamintojai ir individualaus nagrinėjimo paprašęs Indijos eksportuojantis gamintojas. Vietnamo atveju atsakymus pateikė Vietnamo Vyriausybė (Vietnamo konkurencijos tarnyba, Pramonės ir prekybos ministerija ir įvairūs bankai). Eksportuojantis Vienas gamintojas, kurio eksporto į Sąjungą apimtis buvo labai maža, atsisakė bendradarbiauti ir neatsakė į klausimyno klausimus. Kiti trys eksportuojantys Vietnamo gamintojai (iš kurių du priklauso tai pačiai grupei) pateikė klausimyno atsakymus. Be to, klausimyno atsakymus pateikė keturi Sąjungos gamintojai, keturi nesusiję importuotojai ir dvylika naudotojų.
(39)
Atskleidus faktus skundo pateikėjas pateikė pastabą, kad atrinktiems Sąjungos gamintojams išsiųstų klausimynų ir importuotojams bei naudotojams išsiųstų klausimynų skaičius buvo neproporcingas. Pirmiausia vienai ekonominės veiklos vykdytojų grupei (Sąjungos gamintojams, eksportuojantiems gamintojams, importuotojams ar naudotojams) išsiųstų klausimynų skaičius neparodo, kokią svarbą Komisija skiria konkrečiai su jais susijusiai padėčiai. Vienintelis tikslas - gauti tinkamo lygio ir tinkamą kiekį informacijos, siekiant atlikti kuo geresnę subsidijų, daromos žalos ir Sąjungos interesų analizę.
(40)
Šiuo atveju klausimynai buvo nusiųsti keturiems atrinktiems Sąjungos gamintojams, penkiems atrinktiems eksportuojantiems Kinijos gamintojams, penkiems eksportuojantiems Indijos gamintojams, keturiems eksportuojantiems Vietnamo gamintojams, penkiems importuotojams ir visiems žinomiems naudotojams bei apie save pranešusiems naudotojams. Iš tiesų pagrindinio reglamento 27 straipsnyje naudotojų atranka nenurodyta. Be to, iš patirties, iki šiol įgytos atliekant prekybos apsaugos tyrimus, matyti, kad nors tam tikrais atvejais, remiantis turima informacija, susisiekiama su daugeliu naudotojų, paprastai tik nedidelė jų dalis nori pateikti klausimyno atsakymus. Todėl Komisija ir šiuo atveju aktyviai siekė bendradarbiauti su kuo daugiau naudotojų.
d) Tikrinamieji vizitai
(41)
Komisija rinko ir tikrino visą informaciją, kuri, jos manymu, buvo reikalinga norint padaryti išvadas dėl subsidijavimo, jo daromos žalos ir Sąjungos interesų. Tikrinamieji vizitai pagal pagrindinio reglamento 26 straipsnį atlikti šių valstybės institucijų, finansų įstaigų ir bendrovių patalpose:
Kinijos Vyriausybė:
-
Kinijos prekybos ministerija, Pekinas, Kinija;
Indijos Vyriausybė:
-
Pramonės ir prekybos ministerija, Naujasis Delis;
Vietnamo Vyriausybė:
-
Vietnamo konkurencijos tarnyba, Pramonės ir prekybos ministerija, Hanojus,
-
Finansų ministerija, Hanojus (įskaitant tikrinamuosius vizitus į kelis bankus),
-
Thai Binho muitinė, Thai Binho miestas, Thai Binho provincija;
Sąjungos gamintojai:
-
„Trevira GmbH“, Bobingenas, Vokietija,
-
„Wellman International Ltd.“, Kelsas, Airija,
-
„Greenfiber International S.A.“, Buzeu, Rumunija,
-
„Silon s.r.o.“, Sezimovo Ustis, Čekija;
Importuotojai:
-
„Elias Enterprises Limited“, Oltrinamas, Jungtinė Karalystė;
Naudotojai:
-
„Sandler AG“, Švarcenbachas/Zalė, Vokietija;
Eksportuojantys Kinijos gamintojai:
-
„Far Eastern Industries (Shanghai) Ltd“, Šanchajus,
-
„Jiangsu Huaxicun Co“, Huaxi kaimas, Jiangyino,
-
„Jiangsu Xinsu Chemical Fibre Co“, Suzhou,
-
„Xiamen Xianglu Chemical Fibre Co“, Xiamenas,
-
„Zhejiang Anshun Pettechs Fibre Co“, Fuyangas;
Eksportuojantys Indijos gamintojai:
-
„Bombay Dyeing and Manufacturing Co. Ltd.“, Mumbajus,
-
„Ganesha Ecosphere Limited“, Kanpuras,
-
„Indo Rama Synthetics Ltd.“, Nagpuras,
-
„Reliance Industries Limited“, Mumbajus,
-
„Polyfibre Industries Pvt. Ltd.“, Mumbajus;
Eksportuojantys Vietnamo gamintojai:
-
„Vietnam New Century Polyester Fibre Co Ltd.“, Halongo miestas,
-
„Thai Binh Polyester Staple Fibre Joint Stock Company, „Thai Thuy Town, Thai Binh Province and Hop Than Co. Ltd.“, „Thai Binh City, Thai Binh Province“ (bendrai vadinama Thai Binh Group“).
(42)
Atskleidus faktus skundo pateikėjas teigė, kad daugelis Kinijos gamintojų regiono lygmeniu yra susitelkę pietrytinėse Dizangsu ir Zhejiango pajūrio provincijose, tačiau nė vienas iš penkių tikrinamųjų vizitų nevyko šiose dviejose provincijose. Šiuo atveju pažymėtina, kad bendrovės „Jiangsu Xinsu Chemical Fibre Co“ ir „Jiangsu Huaxicun Co“ įsikūrusios Jiangsu provincijoje, o bendrovė „Zhejiang Anshun Pettechs Fibre“ - Zhejiang provincijoje. Todėl teiginys atmestas.
(43)
Be to, skundo pateikėjas teigė, kad du dideli, vertinant pagal gamybos pajėgumus, Kinijos gamintojai nebuvo atrinkti. Šiuo atveju reikia priminti, kad, kaip paaiškinta 16 ir 18 konstatuojamosiose dalyse, vykdydama atranką Komisija atsižvelgė į eksporto į Sąjungą apimtį ir atrinko penkis didžiausius į Sąjungą eksportuojančius gamintojus (eksportuojančių gamintojų grupes), kaip nustatyta pagrindinio reglamento 27 straipsnyje. Vien tai, kad Kinijoje yra kitų didelių poliesterių kuokštelinių pluoštų gamintojų, nedaro įtakos atrinktų bendrovių tipiškumui.
(44)
Skundo pateikėjas panašiai tvirtino ir dėl Vietnamo, teigdamas, kad į tyrimo aprėptį nebuvo įtraukti du dideli Vietnamo poliesterių kuokštelinių pluoštų gamintojai. Kaip Komisija paaiškino 32-34 konstatuojamosiose dalyse, tyrimas apėmė visus poliesterių kuokštelinius pluoštus į Sąjungą eksportuojančius Vietnamo gamintojus ir buvo gauti trijų eksportuojančių gamintojų, kurie vykdo beveik visą poliesterių kuokštelinių pluoštų eksportą į Sąjungą, atsakymai. Tai, kad Vietname gali būti daugiau didelių poliesterių kuokštelinių pluoštų gamintojų, kurie neeksportuoja nagrinėjamojo produkto į Sąjungą, neturi įtakos bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų tipiškumui.
1.3. TIRIAMASIS IR NAGRINĖJAMASIS LAIKOTARPIAI
(45)
Tyrimas dėl subsidijavimo ir žalos apėmė 2012 m. spalio 1 d.-2013 m. rugsėjo 30 d. laikotarpį (toliau - tiriamasis laikotarpis). Tiriant žalai įvertinti svarbias tendencijas nagrinėtas laikotarpis nuo 2010 m. sausio 1 d. iki tiriamojo laikotarpio pabaigos (toliau - nagrinėjamasis laikotarpis).
(46)
Atskleidus faktus skundo pateikėjas pateikė pastabų dėl tiriamojo laikotarpio, kuris, jo nuomone, buvo per trumpas ir tai padarė „neigiamą poveikį“ Komisijos išvadoms. Skundo pateikėjas teigė, kad nustačius dvylikos mėnesių laikotarpį neatsižvelgta į tai, kad Sąjungos pramonei žala, įtariama, daryta kelerius metus. Skundo pateikėjas taip pat laikėsi nuomonės, kad skunde išvardytos subsidijos negalėjo būti tinkamai išnagrinėtos nustačius dvylikos mėnesių trukmės tiriamąjį laikotarpį.
(47)
Kalbant apie žalos analizę, reikia pabrėžti, kad Komisija vertino 2010, 2011 ir 2012 m. ir tiriamąjį laikotarpį, o ne tik, kaip teigia skundo pateikėjas, dvylikos mėnesių trukmės tiriamąjį laikotarpį. Dėl subsidijavimo nustatymo - Komisija, vadovaudamasi jai suteiktais įgaliojimais ir remdamasi pagrindinio reglamento 5 ir 11 straipsniais, nusprendė nustatyti dvylikos mėnesių trukmės tiriamąjį laikotarpį. Prieš atskleidžiant faktus nei skundo pateikėjas, nei jokia kita suinteresuotoji šalis nepateikė pastabų dėl tiriamojo laikotarpio, kuris buvo nurodytas pranešime apie inicijavimą ir klausimynuose. Komisijos nuomone, dvylikos mėnesių trukmės tiriamasis laikotarpis yra tinkamas, siekiant užtikrinti, kad atliekant tyrimą būtų padarytos tipinės išvados. Todėl šis tvirtinimas atmetamas.
1.4. ATSKLEIDIMAS
(48)
2014 m. spalio 2 d. Komisija visoms suinteresuotosioms šalims atskleidė esminius faktus ir aplinkybes, kuriais remdamasi ji ketino baigti tyrimą, ir paragino visas suinteresuotąsias šalis teikti pastabas. Pastabų pateikė naudotojų asociacija, skundo pateikėjas, vienas eksportuojantis Kinijos gamintojas ir su juo susijusios įmonės, keturi eksportuojantys Indijos gamintojai, KLR Vyriausybė ir Vietnamo Vyriausybė. Komisija apsvarstė gautas pastabas, ir, kur tinkama, į jas atsižvelgė.
(49)
Iš naudotojų asociacijos gautos pastabos buvo susijusios su Sąjungos interesais, tačiau jos nevertintos, nes nebuvo pagrindo priemonėms nustatyti.
2. NAGRINĖJAMASIS PRODUKTAS IR PANAŠUS PRODUKTAS
2.1. NAGRINĖJAMASIS PRODUKTAS
(50)
Nagrinėjamasis produktas - tai Kinijos Liaudies Respublikos, Indijos ir Vietnamo kilmės poliesterių sintetiniai kuokšteliniai pluoštai, nekaršti, nešukuoti ar kitu būdu neparuošti verpimui, kurių klasifikacinis KN kodas šiuo metu yra 5503 20 00 (toliau - nagrinėjamasis produktas).
(51)
Nagrinėjamasis produktas paprastai gali būti gaminamas naudojant arba PTA (grynintą tereftalato rūgštį) ir MEG (monoetileno glikolį), arba iš perdirbtų PET butelių pagamintus dribsnius, naudojamus perdirbtiems poliesterių kuokšteliniams pluoštams gaminti. Nagrinėjamasis produktas naudojamas įvairiose srityse, pavyzdžiui, drabužiams, drabužių priedams ir interjero reikmenims, taip pat automobilių pramonės, higienos prekių, medicinos pramonės ir statybų sektoriuose.
2.2. PANAŠUS PRODUKTAS
(52)
Atlikus tyrimą nustatyta, kad toliau nurodyti produktai turi tokias pačias pagrindines fizines, chemines ir technines savybes, taip pat naudojami iš esmės tiems patiems tikslams:
-
nagrinėjamasis produktas,
-
nagrinėjamųjų šalių vidaus rinkoje gaminamas ir parduodamas produktas ir
-
Sąjungos pramonės gaminamas ir Sąjungoje parduodamas produktas.
(53)
Todėl Komisija nusprendė, kad minėti produktai yra panašūs produktai, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 2 straipsnio c punkte.
2.3. TVIRTINIMAI DĖL PRODUKTO APIBRĖŽTOSIOS SRITIES
2.3.1. Poliesterių kuokšteliniai pluoštai, pagaminti iš PTA/MEG, ir poliesterių kuokšteliniai pluoštai, pagaminti iš perdirbtų PET butelių
(54)
Dvi valdžios institucijos ir vienos iš nagrinėjamųjų šalių eksportuojantiems gamintojams atstovaujanti asociacija teigė, kad poliesterių kuokšteliniai pluoštai, pagaminti iš PTA/MEG, ir poliesterių kuokšteliniai pluoštai, pagaminti iš perdirbtų PET butelių, turėtų būti laikomi skirtingais produktais. Tvirtinimas buvo grindžiamas pagrindinių žaliavų skirtumais, nes tam tikrų rūšių poliesterių kuokšteliniams pluoštams gaminti naudojami PTA/MEG, o tam tikrų kitų rūšių poliesterių kuokšteliniams pluoštams - dribsniai, pagaminti iš perdirbtų PET butelių. Šiuo tikslu kaip svarbus skirtumas buvo nurodytos sąnaudos ir pardavimo kainos. Taip pat tvirtinta, kad poliesterių kuokštelinių pluoštų, pagamintų iš PTA/MEG, ir poliesterių kuokštelinių pluoštų, pagamintų iš perdirbtų PET butelių, kokybė labai skiriasi, o tai turi įtakos jų naudojimui ir taikymui.
(55)
Poliesterių kuokšteliniai pluoštai, pagaminti iš PTA/MEG, ir poliesterių kuokšteliniai pluoštai, pagaminti iš perdirbtų PET butelių, iš tiesų yra dviejų skirtingų rūšių poliesterių kuokšteliniai pluoštai, priskiriami poliesterių kuokštelinių pluoštų produkto apibrėžtajai sričiai. Vis dėlto abiejų rūšių produktai turi tokias pačias fizines ir chemines savybes, o jų galutinė naudojimo paskirtis iš esmės yra vienoda. Pripažįstama, kad ne visų rūšių produktai gali būti pakeičiami, tačiau per ankstesnius ir šį tyrimą nustatyta, kad skirtingų rūšių produktai gali būti bent iš dalies pakeičiami ir jų naudojimo paskirtis gali iš dalies sutapti. Todėl šis tvirtinimas buvo atmestas.
(56)
Vienas eksportuojantis gamintojas, pateikdamas pastabų, dar kartą pabrėžė, kad gamybos procesas skiriasi, jeigu naudojami perdirbti PET buteliai ir iš perdirbtų PET butelių pagaminti dribsniai, ir kad tai yra skirtingos žaliavos. Ta pati šalis taip pat teigė, kad poliesterių kuokštelinių pluoštų, pagamintų iš perdirbtų PET butelių, sąnaudos ir pardavimo kaina yra daug mažesnės, o kokybė atitinkamai blogesnė nei „įprastų poliesterių kuokštelinių pluoštų“. Komisija laikosi nuomonės, kad žaliava, nepaisant to, ar tai perdirbti PET buteliai, ar iš perdirbtų PET butelių pagaminti dribsniai, iš esmės yra ta pati. Lyginant su iš perdirbtų PET butelių pagamintais dribsniais, naudojant perdirbtus PET butelius, reikalingi papildomi etapai - butelių išrūšiavimas, jų plovimas ir smulkinimas iki dribsnių. Visi tolesni gamybos etapai yra tokie pat. Be to, galutinio produkto savybės yra tokios pačios, atsižvelgiant į tai, kad kokybė gali būti įvairi, kaip, be kita ko, numatyta PKN. Kainų skirtumo (jei yra) priežastis gali būti nevienoda kokybė; šis aspektas taip pat numatytas PKN. Todėl šis tvirtinimas atmetamas.
2.3.2. Prekiniai poliesterių kuokšteliniai pluoštai ir specializuoti poliesterių kuokšteliniai pluoštai
(57)
Viena valdžios institucija ir keturi eksportuojantys gamintojai tvirtino, kad prekiniai poliesterių kuokšteliniai pluoštai ir specializuoti poliesterių kuokšteliniai pluoštai turėtų būti laikomi skirtingais produktais, nes skiriasi jų gamybos sąnaudos, pardavimo kaina ir naudojimo paskirtis. Taip pat teigta, kad Sąjungos pramonės sektoriuje daugiausia gaminami specializuoti poliesterių kuokšteliniai pluoštai, o nagrinėjamosios šalys tiekia daugiausia prekinius poliesterių kuokštelinius pluoštus.
(58)
Tvirtinimą pateikusi valdžios institucija ir keturi eksportuojantys gamintojai, kaip nurodyta 57 konstatuojamojoje dalyje, nenurodė specializuotų poliesterių kuokštelinių pluoštų apibrėžties.
(59)
Remiantis atrinktų Sąjungos gamintojų pateikta apibrėžtimi, yra įvairių specializuotų poliesterių kuokštelinių pluoštų - nuo pagamintų iš poliesterio ir polietileno derinio, naudojamų higienos produktams, spalvotų (dažytų), specialaus tvirtumo, techninės paskirties (pavyzdžiui, statybų pramonėje naudojama geotekstilė ir neaustinės medžiagos) poliesterių kuokštelinių pluoštų ir poliesterių kuokštelinių pluoštų, apibrėžtų, gaminamų ir pritaikomų specialioms reikmėms pagal pirkėjų pageidavimą, iki automobilių pramonėje naudojamų poliesterių kuokštelinių pluoštų (konkrečiau - matomi automobilių pamušalai, kurie turi būti vienodos spalvos).
(60)
Atrinktų Sąjungos gamintojų nuomone, standartiniai poliesterių kuokšteliniai pluoštai apima įvairesnių specifikacijų poliesterių kuokštelinius pluoštus.
(61)
Atsižvelgiant į pasiūlytą specializuotų poliesterių kuokštelinių pluoštų ir prekinių poliesterių kuokštelinių pluoštų apibrėžtį, pagrindinės abiejų rūšių produktų fizinės, techninės ir cheminės savybės yra vienodos. Tai, kad yra kelios produkto rūšys, savybės ar kokybės lygmenys, nereiškia, kad jie negali būti laikomi vienu produktu. Atrodo, kad galima prekinių poliesterių kuokštelinių pluoštų naudojimo paskirtis įvairesnė nei specializuotų poliesterių kuokštelinių pluoštų, tačiau šie skirtumai nepakankami, kad jie būtų klasifikuojami kaip du atskiri produktai. Nors skirtingų rūšių poliesterių kuokštelinių pluoštų savybės skiriasi pagal konkrečią jų paskirtį, pagrindinės jų fizinės savybės, taikymo bei naudojimo paskirtis yra tokios pačios.
(62)
Be to, reikia paaiškinti, kad tiriamuoju laikotarpiu specializuoti poliesterių kuokšteliniai pluoštai nebuvo pagrindinė Sąjungos gamintojų gamintų poliesterių kuokštelinių pluoštų rūšis. Vidutiniškai jie sudarė apie 40 % atrinktų Sąjungos gamintojų gamintų visų rūšių poliesterių kuokštelinių pluoštų, remiantis jų pačių pateikta prekinių ir specializuotų poliesterių kuokštelinių pluoštų apibrėžtimi.
(63)
Atskleidus faktus vienas eksportuojantis gamintojas pakartotinai nurodė, kad specializuoti poliesterių kuokšteliniai pluoštai ir prekiniai poliesterių kuokšteliniai pluoštai nėra panašūs produktai, todėl negalima jų nagrinėti kartu. Ta pati šalis pažymėjo, kad skiriasi specializuotų poliesterių kuokštelinių pluoštų ir prekinių poliesterių kuokštelinių pluoštų galutinė naudojimo paskirtis, gamybos sąnaudos ir pardavimo kaina. Todėl, jos nuomone, Komisija neatliko specializuotų poliesterių kuokštelinių pluoštų ir prekinių poliesterių kuokštelinių pluoštų sąnaudų ir pardavimo kainų skirtumų analizės. Šalis teigė, kad neaišku, kaip buvo nustatytos tiriamojo produkto gamybos sąnaudos ir pardavimo kaina, ir paprašė Komisijos, atskyrus su prekiniais poliesterių kuokšteliniais pluoštais ir specializuotais poliesterių kuokšteliniais pluoštais susijusius duomenis, atlikti priverstinio pardavimo mažesnėmis kainomis analizę.
(64)
Komisija patvirtina, kad poliesterių kuokšteliniai pluoštai parduodami kaip įvairių rūšių produktai, kurie gali būti naudojami verpimui arba neaustinėms medžiagoms gaminti. Pavyzdžiui, poliesterių kuokštelinių pluoštų sudėtyje gali būti vienas arba du komponentai ir gali skirtis jų savybės, pavyzdžiui, tankis ir (arba) deciteksas, atsparumas tempimui, blizgesys, kokybės klasė ir pan. Tokios specifikacijos numatytos PKN, dėl jų Komisija negavo jokių pastabų. Pripažįstama, kad ne visais atvejais galima pakeisti prekinius ir specializuotus poliesterių kuokštelinius pluoštus vienus kitais, tačiau skirtingų rūšių produktai gali būti pakeičiami iš dalies ir jų naudojimo paskirtis gali iš dalies sutapti. Kaip apibūdinta 61 konstatuojamojoje dalyje ir kaip nustatyta atliekant ankstesnius tyrimus dėl to paties produkto, šių rūšių produktų fizinės bei cheminės savybės, taip pat jų galutinė naudojimo paskirtis iš esmės yra vienodos. Visų rūšių produktai gaminami iš tos pačios žaliavos (PTA/MEG arba perdirbto PET), kurios sąnaudos sudaro daugiau kaip 60 % gamybos sąnaudų. Į šias žaliavas gali būti dedami priedai arba papildomi komponentai, reikalingi norint užtikrinti tam tikras specifines pluošto savybes. PKN nurodyta žaliavų kilmė ir kiti elementai, turintys poveikio gamybos sąnaudoms ir pardavimo kainai. Tačiau nėra esminių prekinių ir specializuotų poliesterių kuokštelinių pluoštų gamybos proceso skirtumų. Tai matyti atrinktų Sąjungos gamintojų atveju - nė vienas iš jų negamina išskirtinai tik prekinių ar tik specializuotų poliesterių kuokštelinių pluoštų. Galiausiai atrodo, kad nėra nuoseklios ir bendrai vartojamos specializuotų poliesterių kuokštelinių pluoštų apibrėžties. Pavyzdžiui, kaip apibūdinta 59 konstatuojamojoje dalyje, kai kurie Sąjungos gamintojai higienos pramonėje naudojamus poliesterių kuokštelinius pluoštus laiko specializuotais produktais. Įvairūs naudotojai ir naudotojų asociacija nurodė, kad poliesterių kuokšteliniai pluoštai, skirti naudoti higienos pramonėje, pavyzdžiui, drėgnoms servetėlėms gaminti, priešingai, yra plataus vartojimo prekė, tačiau dėl sveikatos ir saugos priežasčių, jie neturėtų būti gaminami iš perdirbtų medžiagų. Be to, kai kurie Sąjungos gamintojai laikosi nuomonės, kad pagal konkrečius pirkėjo reikalavimus pagaminti poliesterių kuokšteliniai pluoštai (pavyzdžiui, specialiai nudažyti tam tikra spalva), yra specializuoti poliesterių kuokšteliniai pluoštai, nors jų gamybos procesas ir gamybos sąnaudos yra tokie patys kaip kitų (prekinių) poliesterių kuokštelinių pluoštų. Todėl Komisija negalėjo remtis pačių gamintojų nustatytais skirstymo į prekinius ir specializuotus poliesterių kuokštelinius pluoštus kriterijais, todėl šis tvirtinimas atmetamas.
2.3.3. Kiti tvirtinimai, susiję su produkto apibrėžtąja sritimi
(65)
Vienas naudotojas ir naudotojų asociacija tvirtino, kad iš Kinijos importuojami poliesterių kuokšteliniai pluoštai yra geresnės kokybės nei Sąjungoje pagaminti poliesterių kuokšteliniai pluoštai. Vienas iš pateiktų tvirtinimų buvo, kad Kinijos Liaudies Respublikoje pagamintuose poliesterių kuokšteliniuose pluoštuose nėra polimerų kietųjų dalelių. Taip pat tvirtinta, kad Kinijoje pagaminti poliesterių kuokšteliniai pluoštai yra skaistūs, o pagaminti Sąjungoje yra pilkšvi, nes didžioji dalis Sąjungoje pagamintų poliesterių kuokštelinių pluoštų yra pagaminti iš perdirbtų PET butelių.
(66)
Pirmasis teiginys, kad Sąjungoje pagamintuose poliesterių kuokšteliniuose pluoštuose yra polimerų kietųjų dalelių, nebuvo pagrįstas jokiais įrodymais. Be to, kitų naudotojų pateiktoje informacijoje ir klausimyno atsakymuose teigta priešingai (t. y. Sąjungos gamintojų pagaminti poliesterių kuokšteliniai pluoštai paprastai yra geresnės kokybės nei nagrinėjamosiose šalyse pagaminti poliesterių kuokšteliniai pluoštai).
(67)
Kalbant apie antrąjį tvirtinimą dėl skaistumo - informacija, pateikta atliekant tyrimą, patvirtinta, kad iš PTA/MEG pagaminti poliesterių kuokšteliniai pluoštai paprastai būna skaistesni nei iš perdirbtų PET butelių pagaminti poliesterių kuokšteliniai pluoštai (kai gamybos proceso metu nepridedama pigmentų ir (arba) skaistiklių). Vis dėlto abiejų rūšių poliesterių kuokšteliniai pluoštai turi tokias pačias fizines ir chemines savybes, o jų naudojimo paskirtis iš esmės yra vienoda. Taip pat reikėtų pažymėti, kad apskaičiuojant žalą pagrindinė žaliava buvo vienas iš aspektų, į kuriuos buvo atsižvelgta. Kitaip tariant, importuoti iš perdirbtų PET butelių pagaminti poliesterių kuokšteliniai pluoštai buvo lyginami tik su Sąjungoje iš perdirbtų PET butelių pagamintais poliesterių kuokšteliniais pluoštais. Taip pat importuoti iš PTA/MEG pagaminti poliesterių kuokšteliniai pluoštai buvo lyginami tik su Sąjungoje iš PTA/MEG pagamintais poliesterių kuokšteliniais pluoštais.
(68)
Naudotojų asociacija, eksportuojantis gamintojas ir valdžios institucija tvirtino, kad dažnai galutinės grandies naudotojai reikalauja, kad produktai būtų gaminami naudojant nagrinėjamųjų šalių (pirmiausia Kinijos) kilmės poliesterių kuokštelinius pluoštus.
(69)
Nepateikta jokių įrodymų šiam tvirtinimui pagrįsti, taip pat negauta išsamesnės informacijos ar paaiškinimų, kodėl reikalauta naudoti trijose nagrinėjamosiose šalyse pagamintus poliesterių kuokštelinius pluoštus (jei galutinės grandies naudotojai tikrai kelia tokį reikalavimą).
(70)
Naudotojų asociacija konkrečiau tvirtino, kad Sąjungos automobilių pramonė sutinka naudoti tik Kinijos kilmės poliesterių kuokštelinius pluoštus.
(71)
Vis dėlto ji nepateikė šį tvirtinimą pagrindžiančių faktų ir neįrodė, kad Sąjungos gamintojų pagaminti poliesterių kuokšteliniai pluoštai negali būti naudojami Sąjungos automobilių pramonėje. Be to, patikrinus duomenis nustatyta, kad Sąjungos gamintojai Sąjungos automobilių pramonei taip pat parduoda daug poliesterių kuokštelinių pluoštų; tai rodo, kad tvirtinimas neatitinka padėties.
(72)
Vienas eksportuojantis gamintojas tvirtino, kad jo gaminami poliesterių kuokšteliniai pluoštai ir Sąjungos gamintojų gaminami poliesterių kuokšteliniai pluoštai yra skirtingi produktai, nors ir vieni, ir kiti gaminami iš perdirbtų PET butelių. Šis eksportuojantis gamintojas teigė, kad poliesterių kuokštelinius pluoštus gamina (daugiausia) iš perdirbtų PET butelių (ne dribsnių), todėl naudoja kitokį gamybos procesą ir kitokias žaliavas nei iš perdirbtų PET butelių pagamintus dribsnius naudojantys poliesterių kuokštelinių pluoštų gamintojai.
(73)
Šis tvirtinimas taip pat atmestas, nes PET buteliai ir iš PET butelių pagaminti dribsniai (t. y. iki dribsnių susmulkinti PET buteliai) iš esmės yra ta pati žaliava, tik skiriasi jos forma.
2.3.4. Išvada
(74)
Todėl prieita prie išvados, kad visų tiriamų rūšių poliesterių kuokšteliniai pluoštai turi vienodas fizines, technines ir chemines savybes, o jų galutinė naudojimo paskirtis iš esmės yra vienoda.
3. SUBSIDIJAVIMAS
3.1. KINIJA
3.1.1. Bendrosios nuostatos
(75)
Remiantis skunde ir Komisijos klausimyno atsakymuose pateikta informacija, tirtos šios schemos, pagal kurias Kinijos valdžios institucijos tariamai teikė subsidijas:
A.
Valstybinių bankų teikiamos lengvatinės paskolos poliesterių kuokštelinių pluoštų pramonės bendrovėms ir Vyriausybės pavedimai bei nurodymai privatiems bankams.
B.
Vyriausybės už mažesnį nei tinkamas atlygį tiekiamos prekės ir teikiamos paslaugos ir Vyriausybės pavedimai bei nurodymai privatiems tiekėjams:
-
Vyriausybės už mažesnį nei tinkamas atlygį tiekiami PTA/MEG,
-
Vyriausybės už mažesnį nei tinkamas atlygį suteikiama žemė ir žemėnaudos teisės,
-
Vyriausybės tiekiama elektros energija,
-
pigaus vandens tiekimo programa.
C.
Plėtros dotacijos ir palūkanų subsidijos tekstilės sektoriui:
-
specialus fondas „Go Global“,
-
Žemės ūkio, lengvosios pramonės produktų ir tekstilės gaminių prekybos skatinimo fondas.
D.
Tiesioginio atleidimo nuo mokesčių ir jų sumažinimo programos:
-
užsienio (investicijų) įmonių atleidimas nuo pajamų mokesčio,
-
kvalifikuotų įmonių rezidenčių atleidimas nuo pajamų mokesčio, taikomo dividendų pajamoms,
-
pripažintoms aukštųjų ir naujųjų technologijų bendrovėms taikomas pajamų mokesčio sumažinimas,
-
specialiosiose ekonominėse zonose taikomas pajamų mokesčio sumažinimas,
-
į eksportą orientuotoms bendrovėms taikomas pajamų mokesčio sumažinimas,
-
mokesčių kreditai, sudarantys iki 40 % šalies viduje pagamintos įrangos pirkimo vertės.
E.
Netiesioginio mokesčio ir importo tarifo programos:
-
atleidimas nuo PVM ir importo tarifo lengvatos už naudojimąsi importuojama įranga,
-
PVM lengvatos užsienio investicijų įmonėms, įsigijusioms Kinijoje pagamintos įrangos.
F.
Kitos regioninės ir (arba) provincijų lygmens programos:
-
atleidimas nuo mokesčių (ir kitos lengvatos) ekonominės plėtros zonose Dziangsu provincijoje,
-
mokesčių paskatos Čangdžou mieste,
-
lengvatiniai nuomos mokesčiai Čangdžou mieste,
-
eksporto skatinimo programos Zhejiango provincijoje,
-
dotacijos technologinėms inovacijoms Zhejiango provincijoje,
-
mokesčių ir muitų lengvatos ekonominės plėtros zonose Guangdongo provincijoje,
-
eksporto skatinimo priemonės Guangdongo provincijoje,
-
teisinių išlaidų kompensavimas Guangdongo provincijoje,
-
užsienio prekybos skatinimo (specialiųjų) fondų programa Guangdongo provincijoje,
-
paskolos palūkanų subsidijos, kuriomis remiami technologinių inovacijų projektai Guangdongo provincijoje,
-
lengvatiniai mokesčių tarifai ekonominės plėtros zonose Šanchajaus provincijoje,
-
lengvatinėmis sąlygomis suteikiama infrastruktūra Šanchajaus provincijoje,
-
paskolų ir mokesčių politika į eksportą orientuotoms bendrovėms Šanchajaus provincijoje.
(76)
Komisija išnagrinėjo visas skunde nurodytas schemas. Nagrinėjant kiekvieną schemą buvo tiriama, ar pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnį galima nustatyti, ar KLR Vyriausybė suteikė finansinį įnašą atrinktiems eksportuojantiems gamintojams ir pastarųjų gautą naudą. Atlikus tyrimą nustatyta, kad šiuo atveju bet kokia su tiriamomis schemomis susijusi nauda yra mažesnė už de minimis sumą, nustatytą pagrindinio reglamento 14 straipsnio 5 dalyje (3). Todėl laikoma, kad nebūtina daryti išvadų dėl atskirų schemų kompensuotinumo.
Išsami su schemomis susijusi informacija ir atitinkamos išmokų atskiroms bendrovėms normos nurodytos toliau.
3.1.2. Konkrečiai taikomos schemos
Schemos, kuriomis tiriamuoju laikotarpiu nesinaudojo atrinkti eksportuojantys Kinijos gamintojai
(77)
Nustatyta, kad atrinkti eksportuojantys Kinijos gamintojai (eksportuojančių gamintojų grupės) tiriamuoju laikotarpiu nenaudojo toliau nurodytų schemų, todėl nebuvo galima nustatyti gautos naudos.
-
PTA/MEG tiekimas už mažesnį nei tinkamas atlygį,
-
Vyriausybės už mažesnį nei tinkamas atlygį tiekiama elektros energija,
-
Vyriausybės už mažesnį nei tinkamas atlygį tiekimas pigus vanduo,
-
specialus fondas „Go Global“,
-
Žemės ūkio, lengvosios pramonės produktų ir tekstilės gaminių prekybos skatinimo fondas,
-
užsienio (investicijų) įmonių atleidimas nuo pajamų mokesčio,
-
pripažintoms aukštųjų ir naujųjų technologijų bendrovėms taikomas pajamų mokesčio sumažinimas,
-
specialiosiose ekonominėse zonose taikomas pajamų mokesčio sumažinimas,
-
į eksportą orientuotoms bendrovėms taikomas pajamų mokesčio sumažinimas,
-
mokesčių kreditai, sudarantys iki 40 % šalies viduje pagamintos įrangos pirkimo vertės,
-
kitos regioninės ir (arba) provincijų lygmens programos.
(78)
Dėl PTA/MEG tiekimo už mažesnį nei tinkamas atlygį skundo pateikėjas teigė, kad KLR Vyriausybė tariamai kontroliuoja tam tikras pradinės grandies pramonės šakas ir produktus, kad galėtų palankiomis kainomis teikti žaliavas, būtent PTA/MEG, poliesterių kuokštelinių pluoštų gamintojams. Taip poliesterių kuokštelinių pluoštų gamintojams per valstybės įmones mažesne nei rinkos kaina, t. y. už mažesnį nei tinkamas atlygį, įsigyjantiems Vyriausybės užsakymu pagamintą PTA/MEG teikiamos kompensuotinos subsidijos.
(79)
Vis dėlto atlikus tyrimą nustatyta, kad poliesterių kuokštelinius pluoštus gaminantys eksportuojantys Kinijos gamintojai (eksportuojančių gamintojų grupės) didžiąją dalį savo PTA/MEG žaliavos, iš kurios gaminami eksportui skirti poliesterių kuokšteliniai pluoštai, importuodavo pagal laikinojo įvežimo perdirbti schemą.
(80)
Todėl nebuvo galima nustatyti bendrovėms pagal šią programą teikiamų subsidijų.
(81)
Atskleidus faktus skundo pateikėjas pažymėjo, kad Komisija iš dalies išnagrinėjo tik vieną subsidijavimo schemą - PTA/MEG tiekimą subsidijuojamomis kainomis, kuria tiriamuoju laikotarpiu atrinkti Kinijos eksportuojantys gamintojai nesinaudojo. Dėl šios schemos skundo pateikėjas teigė, kad tai, kaip buvo atrinktos bendrovės, ir tai, kad į tyrimą nebuvo įtrauktas didelis Kinijos poliesterių kuokštelinių pluoštų gamintojas, turėjo poveikio šios schemos subsidijavimo nustatymui.
(82)
Kaip paaiškinta 16 ir 18 konstatuojamosiose dalyse, iš 23 eksportuojančių Kinijos gamintojų (eksportuojančių gamintojų grupių), bendradarbiavusių atliekant tyrimą, Komisija atrinko penkių didžiausių eksportuojančių gamintojų (eksportuojančių gamintojų grupių) grupę, kuri laikoma tipiška pagal pagrindinio reglamento 27 straipsnį. Skunde nurodyto, bet neatrinkto Kinijos gamintojo poliesterių kuokštelinių pluoštų eksporto į Sąjungą apimtis tiriamuoju laikotarpiu buvo nedidelė. Todėl tai, kad šis gamintojas nebuvo atrinktas, neturėjo įtakos atrinktų bendrovių tipiškumui ir nepadarė esminio poveikio išvadoms dėl nagrinėjamosios subsidijavimo schemos.
(83)
Komisija patvirtina, kad ji siekė gauti informacijos ir atsakymus dėl visų skunde nurodytų tariamų subsidijavimo schemų, įskaitant schemas, kurias skundo pateikėjas nurodė atskleidus faktus pateiktose pastabose, tačiau buvo nustatyta, kad atrinkti eksportuojantys gamintojai (eksportuojančių gamintojų grupės) šiomis schemomis nesinaudojo. 78 konstatuojamojoje dalyje Komisija pateikė papildomos informacijos apie PTA/MEG tiekimą už mažesnį nei tinkamas atlygį, nes skunde tvirtinta, kad pagal šią subsidijavimo schemą tariamai galėjo būti teikiamos didelės kompensuotinos subsidijos.
Schemos, kuriomis tiriamuoju laikotarpiu naudojosi atrinkti eksportuojantys Kinijos gamintojai
3.1.3. Poliesterių kuokštelinių pluoštų pramonės bendrovėms teikiamos lengvatinės paskolos
(84)
Skundo pateikėjas teigė, kad politikos bankai ir valstybiniai komerciniai bankai, vykdydami KLR Vyriausybės politiką teikti finansinę paramą tekstilės ir cheminių pluoštų pramonei skatinti bei remti, poliesterių kuokštelinių pluoštų gamintojams tariamai taiko žemas (subsidijuojamas) palūkanų normas.
a) Teisinis pagrindas
(85)
Lengvatinis skolinimas Kinijoje pagrįstas šiais teisės aktais: KLR komercinės bankininkystės įstatymu (toliau - bankininkystės įstatymas), 1996 m. birželio 28 d. Kinijos liaudies banko (PBOC) paskelbtomis Bendrosiomis skolinimo taisyklėmis ir Valstybės tarybos sprendimu Nr. 40.
b) Subsidijos sumos skaičiavimas
(86)
Pagrindinio reglamento 6 straipsnio b dalyje nustatyta, kad lengvatinėmis paskolomis suteikta nauda turėtų būti apskaičiuojama kaip sumokėtų palūkanų sumos ir sumos, kuri būtų sumokėta už panašią komercinę paskolą, kurią bendrovė galėtų gauti rinkoje, skirtumas. Komisija nustatė panašių komercinių paskolų lyginamąjį rinkos dydį.
(87)
Lyginamasis dydis apskaičiuotas remiantis Kinijos taikomomis palūkanų normomis, pakoreguotomis atsižvelgiant į įprastą rinkos riziką (t. y. buvo laikoma, kad visoms bendrovėms Kinijoje bus suteiktas tik aukščiausias neinvesticinio reitingo obligacijų laipsnis (agentūros Bloomberg suteiktas BB reitingas) ir įprastinei Kinijos liaudies banko skolinimo normai taikoma atitinkama priemoka, tikėtina bendrovių, kurios turi tokį reitingą, išleistų obligacijų atveju).
(88)
Nauda eksportuojantiems gamintojams (eksportuojančių gamintojų grupėms) apskaičiuota atsižvelgiant į palūkanų normos diferencinį tarifą, išreikštą procentiniu dydžiu ir padaugintą iš likutinės paskolos sumos, t. y. per tiriamąjį laikotarpį nesumokėtų palūkanų. Tada ši suma paskirstyta visai bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų pardavimo apyvartai.
c) Išvada
(89)
Dėl šios schemos gautos naudos dydis svyruoja nuo 0 iki 0,50 %.
3.1.4. Žemėnaudos teisių suteikimas už mažesnį nei tinkamas atlygį
a) Teisinis pagrindas
(90)
Žemėnaudos teisės Kinijoje suteikiamos pagal Kinijos Liaudies Respublikos žemės administravimo įstatymą ir Kinijos Liaudies Respublikos daiktinių teisių įstatymą.
b) Praktinis įgyvendinimas
(91)
Pagal Žemės administravimo įstatymo 2 straipsnį visa žemė priklauso Vyriausybei, nes pagal Kinijos Konstituciją ir susijusias teisines nuostatas žemė kolektyvinėmis teisėmis priklauso Kinijos liaudžiai. Žemė negali būti parduodama, tačiau pagal įstatymus galima suteikti žemėnaudos teises. Valstybės valdžios institucijos tokias teises gali suteikti per viešą konkursą, kotiravimą ar aukcioną.
c) Tyrimo išvados
(92)
Bendradarbiaujantys eksportuojantys gamintojai (eksportuojančių gamintojų grupės) pateikė informacijos apie jų turimą žemę ir susijusias žemėnaudos teisių sutartis ir (arba) pažymėjimus, tačiau KLR Vyriausybė nepateikė jokios informacijos apie žemėnaudos teisių kainų nustatymą.
d) Subsidijos sumos skaičiavimas
(93)
Kaip jau nustatyta, žemėnaudos teisės Kinijoje nepriklauso nuo rinkos sąlygų, be to, panašu, kad Kinijoje apskritai nėra jokių privačių lyginamųjų dydžių. Todėl Kinijos sąnaudų ar kainų koregavimas nėra praktikuojamas. Tokiomis aplinkybėmis manoma, kad Kinijoje nėra rinkos, ir pagal pagrindinio reglamento 6 straipsnio d dalies ii punktą nustatant naudos dydį naudojamas išorinis lyginamasis dydis. Kadangi Kinijos Vyriausybė nepateikė jokio pasiūlymo dėl išorinio lyginamojo dydžio, Komisija turėjo naudotis turimais faktais, kad galėtų nustatyti tinkamą išorinį lyginamąjį dydį. Dėl 94 konstatuojamojoje dalyje nurodytų priežasčių laikyta, kad tinkamam lyginamajam dydžiui nustatyti būtų tinkama naudoti Taivano atskirosios muitų teritorijos informaciją.
(94)
Komisija mano, kad Taivano žemės kainos yra tinkamiausios, palyginti su teritorijomis Kinijoje, kuriose įsikūrę bendradarbiaujantys eksportuojantys gamintojai. Dauguma eksportuojančių gamintojų įsikūrę Kinijos rytinėje dalyje, išsivysčiusiose ir dideliu BVP (bendru vidaus produktu) pasižyminčiose provincijose, kuriose itin didelis gyventojų tankumas.
(95)
Kompensuotinos subsidijos suma skaičiuojama atsižvelgiant į gavėjams, kaip nustatyta, tiriamuoju laikotarpiu suteiktą naudą. Gavėjams suteikta nauda apskaičiuojama atsižvelgiant į kiekvienos bendrovės už žemėnaudos teises sumokėtos sumos ir sumos, kurią paprastai reikėtų mokėti remiantis Taivano lyginamuoju dydžiu, skirtumą.
(96)
Skaičiuodama Komisija naudojo vidutinę Taivane nustatytą vieno kvadratinio metro žemės kainą, pakoreguotą atsižvelgiant į valiutos nuvertėjimą ir BVP pokyčius nuo atitinkamų žemėnaudos teisių sutarčių sudarymo dienos. Informacija apie pramoninės paskirties žemės kainas gauta iš Taivano ekonomikos ministerijos Pramonės departamento svetainės. Taivano valiutos nuvertėjimas ir BVP pokyčiai apskaičiuoti remiantis Taivano infliacijos normomis ir BVP vienam gyventojui einamosiomis kainomis JAV doleriais pokyčiais, kaip nurodyta Tarptautinio valiutos fondo 2011 m. Pasaulio ekonomikos apžvalgoje. Pagal pagrindinio reglamento 7 straipsnio 3 dalį ši subsidijos suma (skaitiklis) buvo paskirstyta per tiriamąjį laikotarpį, pasitelkiant įprastinį Kinijos pramoninės paskirties žemės žemėnaudos teisių galiojimo laiką, t. y. 50-70 metų. Tada ši suma buvo paskirstyta visai atrinktų eksportuojančių gamintojų pardavimo apyvartai per tiriamąjį laikotarpį, nes subsidija nepriklauso nuo eksporto veiklos rezultatų ir ją skiriant neatsižvelgta į perdirbtą, pagamintą, eksportuotą arba vežtą kiekį.
e) Išvada
(97)
Dėl šios schemos gautos naudos dydis svyruoja nuo 0,02 iki 0,82 %.
3.1.5. Tiesioginio atleidimo nuo mokesčių ir jų sumažinimo programos:
3.1.5.1. Kvalifikuotų įmonių rezidenčių atleidimas nuo pajamų mokesčio, taikomo dividendų pajamoms
a) Teisinis pagrindas
(98)
Tokio atleidimo nuo dividendų pajamų mokesčio teisinis pagrindas - Įmonių pelno mokesčio įstatymo 25 ir 26 straipsniai ir Įmonių pelno mokesčio įstatymo įgyvendinimo taisyklių 83 straipsnis.
b) Praktinis įgyvendinimas
(99)
Šią programą sudaro lengvatinė apmokestinimo tvarka, pagal kurią Kinijos įmonės rezidentės, kurios yra kitų Kinijos įmonių rezidenčių akcininkės, atleidžiamos nuo patronuojančiųjų įmonių rezidenčių tam tikrų dividendų, premijų ir kitų lėšų akciniam kapitalui padidinti pajamų mokesčio.
c) Tyrimo išvados
(100)
Dviejų atrinktų eksportuojančių gamintojų (eksportuojančių gamintojų grupių) pajamų mokesčio ataskaitoje nurodoma suma, kuriai netaikomas pajamų mokestis. Ši suma vadinama teise pasinaudoti schema turinčių bendrovių rezidenčių ir įmonių dividendais, premijomis ir kitomis akcinio kapitalo pajamomis pagal Pajamų mokesčio deklaracijos 5 priedėlį (Metinė lengvatinių mokesčių ataskaita). Susijusios bendrovės nuo šių sumų nemokėjo pajamų mokesčio.
d) Subsidijos sumos skaičiavimas
(101)
Kompensuotinos subsidijos suma skaičiuojama atsižvelgiant į gavėjams, kaip nustatyta, tiriamuoju laikotarpiu suteiktą naudą. Gavėjams suteikta nauda laikoma visų mokėtinų mokesčių suma, įskaitant iš kitų Kinijos įmonių rezidenčių gaunamas dividendų pajamas, atėmus sumą, kuri buvo faktiškai sumokėta atleidžiant nuo dividendų mokesčio. Pagal pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2 dalį ši subsidijos suma (skaitiklis) buvo paskirstyta visai bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų bendrovių pardavimo apyvartai per tiriamąjį laikotarpį, nes subsidija nepriklauso nuo eksporto veiklos rezultatų ir ją skiriant neatsižvelgta į perdirbtą, pagamintą, eksportuotą arba vežtą kiekį.
e) Išvada
(102)
Dėl šios schemos gautos naudos dydis svyruoja nuo 0 iki 0,06 %.
3.1.6. Netiesioginio mokesčio ir importo tarifo programos:
3.1.6.1. Atleidimas nuo pridėtinės vertės mokesčio (PVM) ir importo tarifo lengvatos už naudojimąsi importuojama įranga
a) Teisinis pagrindas
(103)
Šios programos teisinis pagrindas - Valstybės tarybos aplinkraštis Guo Fa Nr. 37/1997 dėl mokesčių importuojamai įrangai politikos koregavimo, Finansų ministerijos, Muitinės administracijos ir Valstybės mokesčių administratoriaus pranešimas (2008) Nr. 43, 2006 m. vasario 22 d. Nacionalinės plėtros ir reformų komisijos (toliau - NPRK) pranešimas Nr. 316 2006 dėl vidaus ar užsienio finansuojamų projektų, kuriuos rengti skatina valstybė, patvirtinamojo rašto tvarkymo aspektų ir 2008 m. užsienio investicijų įmonių ar vidaus įmonių nuo muitų neatleidžiamų prekių importo katalogas.
b) Praktinis įgyvendinimas
(104)
Pagal šią programą užsienio kapitalo įmonės arba vietos įmonės atleidžiamos nuo PVM ir importo tarifų, jei jos importuoja gamyboje naudojamą pagrindinę įrangą. Jei norima tokiu atleidimu pasinaudoti, įranga negali būti įtraukta į reikalavimus neatitinkančios įrangos sąrašą, o šios lengvatos prašanti įmonė turi gauti Kinijos valdžios institucijų arba Nacionalinės plėtros ir reformų komisijos išduodamą Valstybės skatinamųjų projektų pažymėjimą pagal susijusius investicijų, mokesčių ir muitų teisės aktus.
c) Tyrimo išvados
(105)
Keturi iš atrinktų eksportuojančių Kinijos gamintojų (eksportuojančių gamintojų grupių) nurodė, kad buvo atleisti nuo importuojamai įrangai taikytino PVM ir importo tarifų.
d) Subsidijos sumos skaičiavimas
(106)
Kompensuotinos subsidijos suma skaičiuojama atsižvelgiant į gavėjams, kaip nustatyta, tiriamuoju laikotarpiu suteiktą naudą. Manoma, kad gavėjams suteikta nauda yra PVM ir muitų, nuo kurių atleidžiama importuojant įrangą, suma. Gauta nauda buvo paskaičiuota per visą įrangos nusidėvėjimo laikotarpį pagal įprastas bendrovės apskaitos procedūras. Pagal pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2 dalį ši subsidijos suma (skaitiklis) buvo paskirstyta visai bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų bendrovių pardavimo apyvartai per tiriamąjį laikotarpį, nes subsidija nepriklauso nuo eksporto veiklos rezultatų ir ją skiriant neatsižvelgta į perdirbtą, pagamintą, eksportuotą arba vežtą kiekį.
e) Išvada
(107)
Dėl šios schemos gautos naudos dydis svyruoja nuo 0 iki 0,45 %.
3.1.6.2. PVM lengvatos užsienio investicijų įmonėms, įsigijusioms Kinijoje pagamintos įrangos
a) Teisinis pagrindas
(108)
Šios programos teisinis pagrindas - 1999 m. rugsėjo 20 d. Valstybės mokesčių administratoriaus aplinkraštis Nr. 171, 199 dėl mokesčių grąžinimo įstaigos laikinųjų priemonių, taikomų užsienio investicijų įmonėms perkant šalies viduje pagamintą įrangą; Finansų ministerijos ir Valstybės mokesčių administratoriaus pranešimas Nr. 176 [2008] dėl mokesčių grąžinimo užsienio investicijų įmonėms už jų įsigytą šalies viduje pagamintą įrangą politikos įgyvendinimo sustabdymo.
b) Praktinis įgyvendinimas
(109)
Pagal šią programą nauda - užsienio investicijų įmonėms perkant šalies viduje pagamintą įrangą sumokėto PVM grąžinimas. Įranga neturi būti įtraukta į nuo mokesčių neatleistinų prekių žinyną, o jos vertė neturi būti didesnė už bendrą investicijų ribą užsienio investicijų įmonei pagal Bandomąsias administracines šalies viduje pagamintos įrangos įsigijimo priemones.
c) Tyrimo išvados
(110)
Du atrinkti eksportuojantys gamintojai (eksportuojančių gamintojų grupės) pateikė išsamios informacijos dėl šios schemos, įskaitant suteiktos lengvatos sumą.
d) Subsidijos sumos skaičiavimas
(111)
Kompensuotinos subsidijos suma skaičiuojama atsižvelgiant į gavėjams, kaip nustatyta, tiriamuoju laikotarpiu suteiktą naudą. Manoma, kad gavėjams suteikta nauda yra PVM, nuo kurio atleidžiama perkant šalies viduje pagamintą įrangą, suma. Gauta nauda buvo paskaičiuota per visą įrangos nusidėvėjimo laikotarpį pagal įprastą pramonės praktiką.
e) Išvada
(112)
Dėl šios schemos gautos naudos dydis svyruoja nuo 0 iki 0,01 %.
3.1.7. Kitos regioninės ir (arba) provincijų lygmens programos:
(113)
Atlikus tyrimą nustatyta, kad pagal 75 konstatuojamojoje dalyje nurodytas programas per tiriamąjį laikotarpį atrinktos bendrovės naudos negavo.
3.1.8. Subsidijų suma
(114)
Pagal pagrindinio reglamento nuostatas eksportuojantiems Kinijos gamintojams apskaičiuota kompensuotinų subsidijų suma, išreikšta ad valorem, svyruoja nuo 0,76 iki 1,77 %.
(115)
Atskleidus faktus skundo pateikėjas teigė, kad neaišku, kaip Komisija apskaičiavo bendro subsidijų skirtumo dydį. Bendras suvestinis atrinktiems eksportuojantiems Kinijos gamintojams (eksportuojančių gamintojų grupėms) suteiktų subsidijų dydis, išreikštas ad valorem ir nurodytas 114 konstatuojamojoje dalyje, atitinka mažesnį ir didesnį bendrą penkiems atrinktiems eksportuojantiems Kinijos gamintojams (eksportuojančių gamintojų grupėms) suteiktų subsidijų skirtumą.
3.1.9. Išvados dėl Kinijos
(116)
Atsižvelgiant į eksportuojamiems Kinijos gamintojams suteiktų kompensuotinų subsidijų de minimis sumas, priemonės Kinijos kilmės poliesterių kuokštelinių pluoštų importui neturėtų būti nustatytos. Padaryta išvada, kad tyrimas dėl Kinijos Liaudies Respublikos kilmės importo turėtų būti baigtas pagal pagrindinio reglamento 14 straipsnio 3 dalį.
3.2. INDIJA
3.2.1. Bendrosios nuostatos
(117)
Remiantis skunde ir Komisijos klausimyno atsakymuose pateikta informacija tirtos šios schemos, kurias taikydamos Indijos valdžios institucijos tariamai teikė subsidijas:
1)
tikslinių rinkų schema;
2)
tikslinių produktų schema;
3)
išankstinių leidimų schema;
4)
sąlyginio apmokestinimo muitu schema;
5)
gamybos priemonių eksportui skatinti schema;
6)
atleidimas nuo mokesčių ir muitų arba jų sumažinimas, taikomi į eksportą orientuotoms bendrovėms ir specialiosioms ekonominėms zonoms;
7)
eksporto kreditų schema;
8)
atleidimo nuo pajamų mokesčio schema;
9)
skatinimo didinti eksportą schema;
10)
importo be muito leidimų schema;
11)
rinkos plėtros paramos schema ir paskolų garantijos;
12)
Gudžarato Vyriausybės kapitalo investicijų paskatų schema;
13)
Gudžarato pardavimo mokesčio lengvatų schema ir atleidimo nuo elektros mokesčio schema;
14)
Vakarų Bengalo subsidijavimo schemos, t. y. paskatos ir mokesčių lengvatos, įskaitant subsidijas ir atleidimą nuo pardavimo mokesčio;
15)
Maharaštros Vyriausybės lengvatų paketo schema, įskaitant Maharaštros atleidimo nuo elektros energijos mokesčio schemą ir subsidijas pramonės augimui skatinti.
Subsidijavimo schemos, kuriomis tiriamuoju laikotarpiu naudojosi tiriami eksportuojantys Indijos gamintojai
(118)
Atliekant tyrimą nustatyta, kad patikrinti eksportuojantys gamintojai tiriamuoju laikotarpiu naudojosi toliau nurodytomis schemomis:
1)
tikslinių rinkų schema (TRS);
2)
tikslinių produktų schema (TPS);
3)
sąlyginio apmokestinimo muitu schema (SAMS);
4)
išankstinių leidimų schema (ILS);
5)
importo be muito leidimų schema (BIL);
6)
gamybos priemonių eksportui skatinti schema (GPESS);
7)
Maharaštros Vyriausybės lengvatų paketo schema (LPS).
(119)
118 konstatuojamosios dalies 1, 2, 4, 5 ir 6 punktuose nurodytos schemos yra pagrįstos 1992 m. Užsienio prekybos (Plėtra ir reguliavimas) įstatymu (1992 m. Nr. 22), kuris įsigaliojo 1992 m. rugpjūčio 7 d. (toliau - Užsienio prekybos įstatymas (UPP)). Pagal Užsienio prekybos įstatymą Indijos Vyriausybė įgaliojama skelbti su eksporto ir importo politika susijusius pranešimus. Jie apibendrinami užsienio prekybos politikos dokumentuose, kuriuos kas penkerius metus leidžia ir reguliariai atnaujina Prekybos ministerija. Su šio tyrimo tiriamuoju laikotarpiu susijęs Užsienio prekybos politikos dokumentas - 2009-2014 m. Užsienio prekybos politika (2009-2014 m. UPP). Be to, 2009-2014 m. UPP reglamentuojančias procedūras Indijos Vyriausybė nustato Procedūrų vadovo I tome (toliau - PV I 2009-2014 m.). Procedūrų vadovas taip pat reguliariai atnaujinamas.
(120)
118 konstatuojamosios dalies 3 punkte nurodyta SAMS schema yra pagrįsta 1962 m. Muitinės įstatymo 75 skirsniu, 1944 m. Centrinio akcizų įstatymo 37 skirsniu, 1994 m. Finansų įstatymo 93A ir 94 skirsniais ir 1995 m. Muitų, centrinio akcizų muito ir paslaugų mokesčio sąlyginio apmokestinimo taisyklėmis. Sąlyginio apmokestinimo normos skelbiamos reguliariai.
(121)
7 punkte nurodyta Maharaštros lengvatų paketo schema pagrįsta 2007 m. Maharaštros Vyriausybės „Lengvatų paketo schema“, rezoliucija Nr. PSI-1707/(CR-50)/IND-8, 2007 m. kovo 30 d.
3.2.2. Tikslinių rinkų schema (TRS)
a) Teisinis pagrindas
Išsamus TRS aprašymas pateiktas 2009-2014 m. UPP 3.14 dalyje ir PV I 2009-2014 m. 3.8 dalyje.
b) Teisė naudotis schema
(122)
Teisę naudotis šia schema turi visi gamintojai eksportuotojai arba prekiautojai eksportuotojai.
c) Praktinis įgyvendinimas
(123)
Pagal šią schemą visiems produktams, įskaitant poliesterių kuokštelinius pluoštus, eksportuojamiems į PV I 2009-2014 m. 37(C) priedėlio 1 ir 2 lentelėje nurodytas šalis, suteikiamas 3 % FOB vertės muito kreditas. Nuo 2011 m. balandžio 1 d. visiems produktams, eksportuojamiems į 37(C) priedėlio 3 lentelėje nurodytas šalis (tikslinės rinkos), suteikiamas 4 % franko laivo denio vertės muito kreditas. Ši schema netaikoma tam tikrų rūšių eksporto veiklai, pvz., importuotų ar persiunčiamų produktų eksportui, tariamam eksportui, paslaugų eksportui ir bendrovių, veikiančių specialiosiose ekonominėse zonose, arba eksportuojančių bendrovių eksporto apyvartai. Ši schema taip pat netaikoma tam tikrų rūšių produktams, pvz., deimantams, tauriesiems metalams, rūdoms, grūdams, cukrui ir naftos produktams.
(124)
TRS kreditai gali būti laisvai perleidžiami ir galioja 24 mėnesius nuo atitinkamo sertifikato, kuriuo suteikiama teisė naudotis kreditu, išdavimo. Jie gali būti naudojami muitams mokėti už vėliau importuojamas bet kokias žaliavas ar produktus, įskaitant gamybos priemones.
(125)
Sertifikatas, kuriuo suteikiama teisė naudotis kreditu, išduodamas eksportavus arba išsiuntus produktus uoste, iš kurio buvo eksportuota. Tol, kol skundo pateikėjas teikia valdžios institucijoms visų atitinkamų eksporto dokumentų (pvz., eksporto užsakymo, sąskaitų, važtaraščių, bankų pažymų apie eksporto pajamų panaudojimą) kopijas, Indijos Vyriausybė neturi teisės priimti sprendimo suteikti muito kreditus.
(126)
Keturi patikrinti eksportuojantys gamintojai tiriamuoju laikotarpiu naudojosi šia schema.
(127)
Atskleidus faktus trys iš atrinktų eksportuojančių Indijos gamintojų teigė, kad nors jie turėjo teisę naudotis lengvata, jie neprašė suteikti lengvatos pardavimui eksportui į Sąjungą, todėl negalima padaryti išvados dėl naudojimosi tokia lengvata. Jie taip pat teigė, kad TRS geografiniu atžvilgiu yra susijusi su Sąjungai nepriklausančiomis šalimis, todėl Sąjunga negali jos laikyti kompensuotina. Šiuo atžvilgiu per tikrinamuosius vizitus patvirtinta, kad TRS lengvatos buvo prašoma eksportui į trečiąsias šalis, nes schema iš esmės susijusi su eksportu į trečiąsias šalis. Vis dėlto minėti eksportuojantys gamintojai negalėjo užginčyti nei praktinio schemos įgyvendinimo, kaip apibūdinta 123-125 konstatuojamosiose dalyse, nei to, kad TRS lengvata gali būti naudojama nagrinėjamajam produktui, t. y. pagal TRS teikiami muitų kreditai yra laisvai perleidžiami ir jie gali būti naudojami sumokėti muitams už vėliau importuojamas bet kokias žaliavas ar produktus, įskaitant gamybos priemones. Visų pirma šalis negalėjo užginčyti fakto, kad pagal TRS teikiami muitų kreditai eksportui į reikalavimus atitinkančias trečiąsias šalis gali būti naudojami kompensuoti importo muitams, mokėtiniems už žaliavą, naudojamą į Sąjungą eksportuojamam nagrinėjam produktui gaminti.
(128)
Galiausiai šios lengvatos gali būti kaupimo principu įtraukiamos į bendrovės apskaitą, nurodant eksporto sandorių įvykdymo datas - tai rodo, kad eksporto sandorio įvykdymo metu sukuriama teisė naudotis lengvata ir kad nėra abejonių, jog gautas muitų kreditas vėliau bus panaudotas. Todėl šis tvirtinimas turėjo būti atmestas.
d) Išvada dėl TRS
(129)
TRS yra subsidija, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktyje ir 3 straipsnio 2 dalyje. TRS muito kreditas yra Indijos Vyriausybės finansinis įnašas, nes jis galiausiai naudojamas importo muitams kompensuoti, taip sumažinant Indijos Vyriausybės pajamas iš muitų, kurias kitu atveju ji turėtų gauti. TRS muito kreditas taip pat yra naudingas eksportuotojui, nes pagerina jo likvidumą.
(130)
Be to, pagal teisės aktus TRS priklauso nuo eksporto veiklos rezultatų, todėl pagal pagrindinio reglamento 4 straipsnio 4 dalies pirmos pastraipos a punktą ji laikoma individualia ir kompensuotina.
(131)
Šios schemos negalima laikyti leistina sąlyginio apmokestinimo muitais sistema arba pakaitine sąlyginio apmokestinimo muitais sistema, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktyje. Ji neatitinka griežtų taisyklių, nustatytų pagrindinio reglamento I priedo i punkte, II priede (sąlyginio apmokestinimo muitais sistemos apibrėžtis ir taisyklės) ir III priede (pakaitinės sąlyginio apmokestinimo muitais sistemos apibrėžtis ir taisyklės). Eksportuotojas gamybos proceso metu neprivalo faktiškai sunaudoti be muito importuotų produktų, o kredito suma skaičiuojama neatsižvelgiant į faktines panaudotas žaliavas. Nėra jokios sistemos arba tvarkos, kurias taikant būtų patvirtinta, kokios žaliavos naudojamos gaminant eksportuojamą produktą, arba nustatyta, ar nebuvo sumokėti per dideli importo muitai, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento I priedo i punkte, II ir III prieduose. Eksportuotojas turi teisę naudotis TRS net ir tuo atveju, kai iš viso neimportuoja žaliavų. Norinčiam gauti lengvatą eksportuotojui pakanka paprasčiausiai eksportuoti produktus neįrodant, kad buvo importuotos kokios nors žaliavos. Tai reiškia, kad net tie eksportuotojai, kurie visas žaliavas įsigyja vietoje ir neimportuoja jokių produktų, kurie gali būti naudojami kaip žaliavos, taip pat turi teisę naudotis TRS. Be to, eksportuotojas gali naudoti TRS muito kreditus gamybos priemonėms importuoti, nors gamybos priemonėms netaikomos leistinos sąlyginio apmokestinimo muitais sistemos, kaip nustatyta pagrindinio reglamento I priedo i punkte, nes šios nėra naudojamos gaminant eksportuojamus produktus.
e) Subsidijos sumos skaičiavimas
(132)
Kompensuotinų subsidijų suma apskaičiuota remiantis gavėjui suteikta nauda, kuri, kaip nustatyta, buvo gauta tiriamuoju laikotarpiu ir bendradarbiaujančio eksportuojančio gamintojo eksporto sandorio metu kaupiamuoju pagrindu įtraukta kaip pajamos. Vadovaujantis pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2 ir 3 dalimis, ši subsidijos suma (skaitiklis) buvo paskirstyta eksporto apyvartai tiriamuoju laikotarpiu kaip atitinkamas vardiklis, nes subsidija priklauso nuo eksporto veiklos rezultatų ir ją skiriant nebuvo atsižvelgta į perdirbtą, pagamintą, eksportuotą arba vežtą kiekį.
(133)
Nurodytoms bendrovėms pagal šią schemą tiriamuoju laikotarpiu nustatytos atitinkamai 0,15, 0,19, 0,42 ir 0,63 % subsidijų normos.
3.2.3. Tikslinių produktų schema (TPS)
a) Teisinis pagrindas
(134)
Išsamus schemos aprašymas pateiktas Užsienio prekybos politikos 2009-2014 m. 3.15-3.17 dalyse ir PV I 2009-2014 m. 3.9-3.11 skyriuose.
b) Teisė naudotis schema
(135)
Pagal Užsienio prekybos politikos 2009-2014 m. 3.15.2 dalį teisę naudotis šia schema turi PV I 2009-2014 m. 37D priedėlyje nurodytų produktų eksportuotojai.
c) Praktinis įgyvendinimas
(136)
Į PV I 2009-2014 m. 37D priedėlio sąrašą įtrauktų produktų eksportuotojas gali teikti prašymą dėl TPS muito kredito priemonės (angl. Duty Credit scrip), kuri atitinka 2 % arba 5 % FOB eksporto vertės. Šiame tyrime nagrinėjamas produktas yra įtrauktas į 37D priedėlio 1 lentelę ir jam suteikiamas 2 % muito kreditas.
(137)
TPS yra po eksporto taikoma schema, t. y. norėdama pasinaudoti šia schema, bendrovė turi eksportuoti. Taigi bendrovė užpildo elektroninę paraišką, kurią ji pateikia atitinkamai valdžios institucijai kartu su eksporto užsakymo, sąskaitos, banko kvito, kuriame nurodomi sumokėti mokesčiai, kopijomis, važtaraščio kopija ir banko pažyma apie įvykdytą eksportą ir gautą mokėjimą arba pervedimo užsienio valiuta už laikiną įvežimą sertifikatą tiesioginių derybų dėl dokumentų atveju. Jei važtaraščio ir (arba) banko pažymos apie įvykdytą eksportą originalai buvo pateikti kartu su prašymais suteikti lengvatas pagal kitą schemą, bendrovė gali pateikti pačios patvirtintas kopijas, nurodydama atitinkamą valdžios instituciją, kuriai pateikti dokumentų originalai. Elektroninėje paraiškoje dėl TPS kreditų galima pateikti ne daugiau kaip 50 važtaraščių.
(138)
Nustatyta, kad pagal Indijos apskaitos standartus TPS kreditai komercinėse sąskaitose gali būti kaupiamuoju principu traukiami į apskaitą kaip pajamos, kai įvykdomas eksporto įsipareigojimas. Tokie kreditai gali būti naudojami mokėti muitams už paskesnius importuojamus produktus, išskyrus gamybos priemones ir produktus, kuriems taikomi importo apribojimai. Produktus, importuotus naudojant tokius kreditus, galima parduoti vidaus rinkoje (sumokėjus pardavimo mokestį) arba naudoti kitais tikslais. TPS kreditai gali būti laisvai perleidžiami ir galioja 24 mėnesius nuo išdavimo.
(139)
Visi penki patikrinti eksportuojantys gamintojai tiriamuoju laikotarpiu naudojosi šia schema.
(140)
Atskleidus faktus trys iš atrinktų eksportuojančių Indijos gamintojų teigė, kad nors jie turėjo teisę naudotis lengvatomis, jie neprašė lengvatų bent daliai pardavimo eksportui, todėl negalima padaryti išvados dėl naudojimosi šia lengvata. Vis dėlto minėti eksportuojantys gamintojai negalėjo užginčyti nei praktinio schemos įgyvendinimo, kaip apibūdinta 123-125 konstatuojamosiose dalyse, nei to, kad TPS lengvata gali būti naudojama nagrinėjamajam produktui, t. y. pagal TPS teikiami muitų kreditai yra laisvai perleidžiami ir jie gali būti naudojami sumokėti muitams už vėliau importuojamas bet kokias žaliavas ar produktus, įskaitant gamybos priemones. Primenama, kad šios lengvatos gali būti kaupimo principu įtraukiamos į bendrovės apskaitą, nurodant eksporto sandorių įvykdymo datas - tai rodo, kad eksporto sandorio įvykdymo metu sukuriama teisė naudotis lengvata ir kad nėra abejonių, jog gautas muitų kreditas vėliau bus panaudotas.
d) Išvada dėl TPS
(141)
TPS yra subsidija, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktyje ir 3 straipsnio 2 dalyje. TPS kreditas yra Indijos Vyriausybės finansinis įnašas, nes jis galiausiai bus naudojamas importo muitams kompensuoti, taip sumažinant Indijos Vyriausybės pajamas iš muitų, kurias kitu atveju ji turėtų gauti. Be to, TPS kreditas yra naudingas eksportuotojui, nes padidina jo likvidumą.
(142)
Be to, pagal teisės aktus TPS priklauso nuo eksporto veiklos rezultatų, todėl pagal pagrindinio reglamento 4 straipsnio 4 dalies a punktą yra laikoma individualia ir kompensuotina.
(143)
Ši schema negali būti laikoma leistina sąlyginio apmokestinimo muitais sistema arba pakaitine sąlyginio apmokestinimo sistema, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktyje, nes ji neatitinka pagrindinio reglamento I priedo i punkte, II priede (sąlyginio apmokestinimo sistemos apibrėžtis ir taisyklės) ir III priede (pakaitinio sąlyginio apmokestinimo sistemos apibrėžtis ir taisyklės) išdėstytų taisyklių. Tiksliau eksportuotojas gamybos proceso metu neprivalo faktiškai sunaudoti be muito importuotų produktų, o kredito suma skaičiuojama neatsižvelgiant į faktines panaudotas žaliavas. Be to, nėra jokios sistemos arba tvarkos, kurias taikant būtų patvirtinta, kokios žaliavos naudojamos gaminant eksportuojamą produktą, arba nustatyta, ar nebuvo sumokėti per dideli importo muitai, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento I priedo i punkte, II ir III prieduose. Galiausiai eksportuotojas turi teisę naudotis TPS lengvatomis neatsižvelgiant į tai, ar jis apskritai importuoja kokias nors žaliavas. Norinčiam gauti lengvatą eksportuotojui pakanka paprasčiausiai eksportuoti produktus neįrodant, kad buvo importuotos kokios nors žaliavos. Taigi tai reiškia, kad net tie eksportuotojai, kurie visas žaliavas įsigyja vietoje ir neimportuoja jokių produktų, kurie gali būti naudojami kaip žaliavos, taip pat turi teisę naudotis TPS.
e) Subsidijos sumos skaičiavimas
(144)
Pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnio 2 dalį ir 5 straipsnį kompensuotinos subsidijos dydis apskaičiuojamas subsidijos gavėjui suteiktos naudos išraiška, nustačius, kad tokios naudos suteikta tiriamuoju laikotarpiu. Todėl buvo nuspręsta, kad gavėjas gauna lengvatą tuo metu, kai pagal šią schemą sudaromas eksporto sandoris. Tuo metu Indijos Vyriausybė privalo atsisakyti muitų, taip suteikdama finansinį įnašą, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktyje. Muitinei išdavus eksporto važtaraštį, kuriame, inter alia, nurodoma konkrečiam eksporto sandoriui suteiktina TPS kredito suma, Indijos Vyriausybė nebeturi teisės priimti sprendimo suteikti subsidiją ar jos nesuteikti. Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, laikoma, kad pagal TPS gauta subsidija yra lygi kreditų, gautų už eksporto sandorius, atliktus pagal šią schemą per tiriamąjį laikotarpį, sumoms.
(145)
Pateikus pagrįstus prašymus, siekiant apskaičiuoti subsidijos sumą, kaip skaitiklį, pagal pagrindinio reglamento 7 straipsnio 1 dalies a punktą iš tokiu būdu nustatytų kreditų buvo išskaičiuoti mokesčiai, kuriuos būtina sumokėti, norint gauti subsidiją. Vadovaujantis pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2 dalimi, ši subsidijos suma buvo paskirstyta visai eksporto apyvartai tiriamuoju laikotarpiu kaip atitinkamas vardiklis, nes subsidija priklauso nuo eksporto veiklos rezultatų ir ją skiriant nebuvo atsižvelgta į perdirbtą, pagamintą, eksportuotą arba pervežtą kiekį.
(146)
Penkioms nurodytoms bendrovėms pagal šią schemą tiriamuoju laikotarpiu nustatyta atitinkamai 1,59 %, 1,75 %, 1,77 %, 1,85 % ir 1,95 % subsidijų norma.
3.2.4. Sąlyginio apmokestinimo muitu schema (SAMS)
a) Teisinis pagrindas
(147)
Išsamus SAMS aprašymas pateiktas 1995 m. Muitų ir centrinio akcizo sąlyginio apmokestinimo muitu taisyklėse su pakeitimais, padarytais vėliau paskelbtais pranešimais.
b) Teisė naudotis schema
(148)
Teisę naudotis šia schema turi visi gamintojai eksportuotojai arba prekiautojai eksportuotojai.
c) Praktinis įgyvendinimas
(149)
Teisę naudotis šia schema turintis eksportuotojas gali kreiptis dėl sąlyginio apmokestinimo muitu sumos, kuri skaičiuojama procentais nuo produktų, eksportuojamų pagal šią schemą, FOB vertės. Sąlyginio apmokestinimo muitu normas Indijos Vyriausybė nustatė beveik visiems produktams, įskaitant nagrinėjamąjį produktą. Jos nustatytos remiantis produkto gamybai kaip žaliavos naudojamų medžiagų vidutiniu kiekiu ar verte ir vidutine už žaliavas sumokėtų muitų suma. Šios normos taikomos neatsižvelgiant į faktinį importo muitų sumokėjimą. Nagrinėjamojo produkto SAMS norma tiriamuoju laikotarpiu buvo: 3 % iki 2012 m. spalio 9 d., 2,1 % 2012 m. spalio 10 d.-2013 m. rugsėjo 20 d. ir 1,7 % nuo 2013 rugsėjo 21 d. FOB vertės.
(150)
Norėdama pasinaudoti šia schema, bendrovė turi eksportuoti. Į muitinės serverį (ICEGATE) įvedant krovinio duomenis nurodoma, kad eksportas vykdomas pagal SAMS, ir SAMS suma nustatoma neatšaukiamai. Po to, kai vežėjas pateikia bendrąją eksporto deklaraciją, muitinė ją palygina su važtaraščio duomenimis ir įvertina patenkinamai, laikoma, kad visos sąlygos yra įvykdytos ir sąlyginio apmokestinimo muitu suma turi būti sumokėta tiesioginiu mokėjimu į eksportuotojo banko sąskaitą arba išduodant banko vekselį.
(151)
Be to, eksportuotojas turi pateikti eksporto pajamų panaudojimo įrodymą pateikdamas banko pažymą apie eksporto pajamų panaudojimą (BRC). Šį dokumentą galima pateikti po to, kai sumokama sąlyginio apmokestinimo muitu suma, tačiau Indijos Vyriausybė atsiima sumokėtą sumą, jei eksportuotojas per nustatytą terminą nepateikia BRC.
(152)
Sąlyginio apmokestinimo muitu sumą galima naudoti bet kokiais tikslais.
(153)
Nustatyta, kad pagal Indijos apskaitos standartus sąlyginio apmokestinimo muitu suma komercinėse sąskaitose gali būti kaupiamuoju principu traukiama į apskaitą kaip pajamos, kai įvykdomas eksporto įsipareigojimas.
(154)
Du iš patikrintų eksportuojančių gamintojų tiriamuoju laikotarpiu naudojosi SAMS.
d) Išvada dėl SAMS
(155)
SAMS yra subsidija, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto i papunktyje ir 3 straipsnio 2 dalyje. Vadinamoji sąlyginio apmokestinimo muitu suma yra Indijos Vyriausybės finansinis įnašas, nes tai Indijos Vyriausybės tiesioginis lėšų pervedimas. Sąlyginio apmokestinimo muitu suma taip pat yra naudinga eksportuotojui, nes padidina jo likvidumą rinkai nebūdingomis sąlygomis.
(156)
Eksporto sąlyginio apmokestinimo muitu normą kiekvienam produktui atskirai nustato Indijos Vyriausybė. Tačiau, nors subsidija vadinama sąlyginio apmokestinimo muitu, ši schema neturi leistinos sąlyginio apmokestinimo muitais sistemos arba pakaitinės sąlyginio apmokestinimo sistemos, kaip nurodyta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktyje, savybių. Mokėjimas grynaisiais eksportuotojui nesiejamas su faktiniu žaliavoms taikomų importo muitų mokėjimu ir nėra muitų kreditas buvusio ar būsimo žaliavų importo muitams kompensuoti.
(157)
Tai patvirtinta Indijos Vyriausybės aplinkraštyje Nr. 24/2001, kuriame aiškiai teigiama, kad „sąlyginio apmokestinimo muitu normos nėra susijusios su faktiniu žaliavų naudojimu ir faktiniu konkretaus eksportuotojo ar atskiros siuntos žaliavų apmokestinimu“, ir regionų valdžios institucijoms nurodoma, kad „per patikrinimus vietoje neturi būti reikalaujama pateikti įrodymų apie faktinius muitus, sumokėtus už importuotas ar vietines žaliavas, ar eksportuotojų pateiktų sąlyginio apmokestinimo muitu prašymų“.
(158)
Mokėjimas, kurį Indijos Vyriausybė atlieka tiesiogiai pervesdama lėšas produktų eksportą įvykdžiusiems eksportuotojams, turi būti laikomas tiesiogine Indijos Vyriausybės dotacija, kuri priklauso nuo eksporto veiklos rezultatų ir todėl laikoma individualia ir kompensuotina priemone pagal pagrindinio reglamento 4 straipsnio 4 dalies pirmos pastraipos a punktą.
(159)
Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, daroma išvada, kad SAMS yra kompensuotina subsidija.
e) Subsidijos sumos skaičiavimas
(160)
Pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnio 2 dalį ir 5 straipsnį kompensuotinos subsidijos dydis apskaičiuojamas subsidijos gavėjui suteiktos naudos išraiška, nustačius, kad tokios naudos suteikta tiriamuoju laikotarpiu. Todėl buvo nuspręsta, kad gavėjas gauna lengvatą tuo metu, kai pagal šią schemą sudaromas eksporto sandoris. Šiuo momentu Indijos Vyriausybė privalo sumokėti sąlyginio apmokestinimo muitu sumą, o tai yra finansinis įnašas, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto i papunktyje. Muitinei išdavus eksporto važtaraštį, kuriame, inter alia, nurodoma konkrečiam eksporto sandoriui suteiktina sąlyginio apmokestinimo muitu suma, Indijos Vyriausybė nebeturi teisės priimti sprendimo suteikti subsidiją ar jos nesuteikti. Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, laikoma, kad pagal SAMS gauta subsidija yra lygi sąlyginio apmokestinimo muitu sumų, gautų už eksporto operacijas, atliktas pagal šią schemą per tiriamąjį laikotarpį, sumoms.
(161)
Vadovaujantis pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2 dalimi, šios subsidijų sumos buvo paskirstytos visai eksporto apyvartai tiriamuoju laikotarpiu kaip atitinkamas vardiklis, nes subsidija priklauso nuo eksporto veiklos rezultatų ir ją suteikiant nebuvo atsižvelgta į perdirbtą, pagamintą, eksportuotą arba vežtą kiekį.
(162)
Remiantis tuo, kas išdėstyta pirmiau, dviem nurodytoms bendrovėms tiriamuoju laikotarpiu pagal šią schemą nustatytos atitinkamai 0,24 ir 2,12 % subsidijų normos.
3.2.5. Išankstinių leidimų schema (ILS)
a) Teisinis pagrindas
(163)
Išsamus schemos aprašymas pateiktas 2009-2014 m. UPP 4.1.1-4.1.14 dalyse ir PV I 2009-2014 m. 4.1-4.30 skyriuose.
b) Teisė naudotis schema
(164)
ILS sudaro šešios poschemės, kurios išsamiau aprašytos 165 konstatuojamojoje dalyje. Šios poschemės, inter alia, skiriasi pagal teisės pasinaudoti lengvatomis taikymo sritį. Teisę naudotis ILS fiziniam eksportui ir ILS metiniams poreikiams taikomomis poschemėmis turi su finansuojančiais gamintojais susieti gamintojai eksportuotojai ir prekiautojai eksportuotojai. Galutiniam eksportuotojui produktus tiekiantys gamintojai eksportuotojai turi teisę naudotis tarpiniam tiekimui taikoma ILS. Teisę naudotis ILS vadinamojo tariamo eksporto poscheme turi pagrindiniai rangovai, tiekiantys produktus 2009-2014 m. UPP 8.2 dalyje nurodytoms vadinamojo tariamo eksporto kategorijų įmonėms, pvz., į eksportą orientuotoms įmonėms. Galiausiai vadinamojo tariamo eksporto lengvatomis pagal Išankstinio išleidimo įsakymo (IIĮ) ir Kompensacinio vidaus akredityvo poschemes teisę naudotis turi tarpiniai gamintojų eksportuotojų tiekėjai.
c) Praktinis įgyvendinimas
(165)
Išankstiniai leidimai gali būti išduodami:
a)
Fiziniam eksportui: tai pagrindinė poschemė. Pagal ją leidžiama be muito importuoti žaliavas, naudojamas konkretiems eksportuojamiems produktams gaminti. Šiuo atveju „fizinis“ reiškia, kad eksportuojamas produktas turi būti išvežtas iš Indijos teritorijos. Licencijoje nurodoma leidžiama importo apimtis ir eksporto įsipareigojimas, įskaitant eksportuojamo produkto rūšį.
b)
Metiniams poreikiams: toks leidimas susijęs su platesne produktų grupe (pvz., cheminiai ir susiję produktai), o ne konkrečiu eksportuojamu produktu. Licencijos turėtojas, neviršydamas tam tikros ribinės vertės, nustatytos atsižvelgiant į jo ankstesnės eksporto veiklos rezultatus, gali be muito importuoti visas žaliavas, kurios turi būti naudojamos bet kuriems tokiai grupei priklausantiems produktams gaminti. Jis gali pasirinkti eksportuoti bet kurį tai produktų grupei priskiriamą produktą, pagamintą naudojant tokią muitu neapmokestinamą medžiagą.
c)
Tarpiniam tiekimui: ši poschemė taikoma tokiais atvejais, kai du gamintojai ketina gaminti vieną eksportuojamą produktą ir pasiskirstyti gamybos procesą. Tarpinį produktą gaminantis gamintojas eksportuotojas gali be muito importuoti žaliavas ir tam gali pasinaudoti ILS tarpiniam tiekimui. Galutinis eksportuotojas baigia gamybos procesą ir privalo eksportuoti galutinį produktą.
d)
Tariamam eksportui: pagal šią poschemę pagrindinis rangovas gali be muito importuoti žaliavas, reikalingas gaminti produktus, kuriuos ketinama parduoti 2009-2014 m. UPP 8.2. dalies b-f, g, i ir j punktuose minėtų kategorijų pirkėjams kaip vadinamąjį tariamą eksportą. Indijos Vyriausybės nuomone, tariamas eksportas reiškia tuos sandorius, pagal kuriuos tiekiami produktai yra neišgabenami iš šalies. Tam tikros tiekimo kategorijos laikomos tariamu eksportu, jei produktai pagaminti Indijoje, pvz., produktų tiekimas į eksportą orientuotai įmonei arba specialiojoje ekonominėje zonoje (toliau - SEZ) esančiai bendrovei.
e)
Išankstinio išleidimo įsakymas (IIĮ): ILS turėtojas, ketinantis gauti žaliavų iš vietinių šaltinių ir nesinaudoti tiesioginiu importu, turi galimybę jas gauti pateikdamas IIĮ. Tokiais atvejais išankstiniai leidimai pripažįstami kaip IIĮ ir patvirtinami vietos tiekėjui pristačius jame nurodytus produktus. Patvirtinus IIĮ vietos tiekėjui suteikiama teisė naudotis tariamo eksporto lengvatomis, kaip nurodyta 2009-2014 m. UPP 8.3 dalyje (t. y. tarpiniam tiekimui ir (arba) tariamam eksportui, tariamo eksporto sąlyginiam apmokestinimui muitais ir galutinio akcizo grąžinimui taikoma ILS). Pagal IIĮ mechanizmą mokesčiai ir muitai grąžinami tiekėjui, o ne galutiniam eksportuotojui sąlyginio apmokestinimo muitais ir (arba) muitų grąžinimo forma. Mokesčiai ir (arba) muitai gali būti grąžinami už vietos ir importuotas žaliavas.
f)
Kompensaciniam vidaus akredityvui: ši poschemė taip pat apima vietos tiekimą išankstinio leidimo turėtojui. Išankstinio leidimo turėtojas gali kreiptis į banką dėl vidaus akredityvo atidarymo vietos tiekėjui. Bankas patvirtina tiesioginio importo leidimą tik produktų, kurie ne importuojami, o įsigyjami šalies viduje, vertei ir kiekiui. Vietos tiekėjas turi teisę naudotis tariamo eksporto lengvatomis, nurodytomis 2009-2014 m. UPP 8.3 dalyje (t. y. tarpiniam tiekimui ir (arba) tariamam eksportui, tariamo eksporto sąlyginiam apmokestinimui muitais ir galutinio akcizo grąžinimui taikoma ILS).
(166)
Tiriamuoju laikotarpiu trims patikrintoms bendrovėms pagal ILS taikytos nuolaidos, susijusios su nagrinėjamuoju produktu. Šios bendrovės pasinaudojo pirmiau minėtomis a, d ir e punktuose nurodytomis poschemėmis. Todėl kompensavimo pagal kitas nepanaudotas poschemes nustatyti nereikia.
(167)
Indijos valdžios institucijų atliekamo tikrinimo tikslais išankstinio leidimo turėtojas teisiškai privalo „teisingai ir tinkamai tvarkyti importuotų ir (arba) šalies viduje be muitų įsigytų produktų suvartojamo ir naudojamo kiekio apskaitą“ ir naudoti specialią formą (PV I 2009-2014 m. 4.26 ir 4.30 skyriai bei 23 priedėlis), t. y. pildyti faktinį suvartojimo registrą. Registrą turi tikrinti nepriklausomas atestuotas apskaitininkas ir (arba) darbo ir sąnaudų apskaitininkas, išduodantis sertifikatą, kuriame patvirtinama, kad nurodyti registrai ir susiję įrašai patikrinti, o pagal 23 priedėlį pateikta informacija visais atžvilgiais teisinga ir tiksli.
(168)
Naudojimosi ILS fiziniam eksportui, kaip nurodyta 165 konstatuojamosios dalies a punkte, kuria tiriamuoju laikotarpiu naudojosi dvi patikrintos bendrovės, atveju Indijos Vyriausybė nustato leistiną importo apimtį ir eksporto įsipareigojimo apimtį bei vertę ir įrašo juos išankstiniame leidime. Be to, importuojant ir eksportuojant Vyriausybės pareigūnai atitinkamus sandorius turi įrašyti išankstiniame leidime. Pagal ILS leidžiamą importo apimtį nustato Indijos Vyriausybė, remdamasi standartinėmis išeigos normomis (toliau - SIN), kurios nustatytos iš esmės visiems produktams, įskaitant nagrinėjamąjį produktą.
(169)
Importuojamos žaliavos negali būti perduodamos ir turi būti naudojamos galutiniam eksportuojamam produktui gaminti. Eksporto įsipareigojimą reikia įvykdyti per nustatytą laikotarpį nuo licencijos išdavimo (per 24 mėnesius su galimybe pratęsti laikotarpį du kartus po 6 mėnesius).
(170)
Atliekant tyrimą nustatyta, kad Indijos valdžios institucijų nurodytų tikrinimo reikalavimų praktikoje nebuvo laikomasi.
(171)
Tik viena iš dviejų patikrintų bendrovių, kurios naudojosi šia poscheme, vedė gamybos ir suvartojimo registrą. Tačiau remiantis suvartojimo registru nebuvo galima patikrinti, kurios žaliavos ir koks jų kiekis buvo sunaudota eksportuojamam produktui gaminti. Dėl pirmiau nurodytų tikrinimo reikalavimų - bendrovės neturėjo jokių įrašų, kuriais remiantis būtų galima įrodyti, kad buvo atliktas nepriklausomas suvartojimo registro auditas. Todėl manoma, kad tiriami eksportuotojai nesugebėjo įrodyti, kad laikėsi susijusių užsienio prekybos politikos dokumentų nuostatų.
(172)
Kalbant apie naudojimąsi ILS dėl IIĮ, kaip nurodyta 165 konstatuojamosios dalies e punkte, kuria tiriamuoju laikotarpiu naudojosi viena iš patikrintų bendrovių, pagal šią schemą leidžiamo importo apimtis nustatoma kaip eksportuotų galutinių produktų procentinė dalis. Išankstinėmis licencijomis nustatomi leistini importo vienetai pagal jų kiekius arba pagal jų vertę. Abiem atvejais daugumai produktų, įskaitant šiame tyrime nagrinėjamą produktą, remiantis SIN nustatyti leidžiamiems muitais neapmokestinamiems pirkimams taikomi tarifai. Išankstinėse licencijose nurodytos žaliavos yra žaliavos, naudojamos atitinkamam eksportuojamam galutiniam produktui pagaminti.
(173)
Išankstinės licencijos turėtojas, ketinantis gauti žaliavų iš vietinių šaltinių ir nesinaudoti tiesioginiu importu, turi galimybę jas gauti pateikdamas IIĮ. Tokiu atveju išankstinės licencijos tampa išankstinio išleidimo įsakymais ir patvirtinamos tiekėjui pristačius jose nurodytas prekes. Patvirtinus IIĮ vietos tiekėjui suteikiama teisė naudotis tariamo eksporto lengvatomis, kaip antai tariamo eksporto sąlyginiu apmokestinimu muitais ir vadinamojo galutinio akcizo grąžinimu.
(174)
Atliekant tyrimą nustatyta, kad Indijos valdžios institucijų nurodytų tikrinimo reikalavimų praktikoje nebuvo laikomasi.
(175)
Naudojimosi ILS tariamam eksportui, kaip nurodyta 165 konstatuojamosios dalies d punkte, kuria tiriamuoju laikotarpiu naudojosi viena patikrinta bendrovė, atveju Indijos Vyriausybė nustato leistiną importo apimtį ir eksporto įsipareigojimo apimtį bei vertę ir įrašo juos išankstiniame leidime. Be to, importuojant ir eksportuojant Vyriausybės pareigūnai atitinkamus sandorius turi įrašyti leidime. Pagal šią schemą leidžiamą importo apimtį nustato Indijos Vyriausybė, remdamasi SIN.
(176)
Eksporto įsipareigojimą reikia įvykdyti per nustatytą laikotarpį nuo leidimo išdavimo (per 24 mėnesius su galimybe pratęsti laikotarpį du kartus po 6 mėnesius).
(177)
Importuojamų žaliavų ir eksportuotų galutinių produktų ryšių nenustatyta. Be to, nustatyta, kad pareiškėjas nevedė 167 konstatuojamojoje dalyje minėto privalomo pildyti suvartojimo registro, tikrinamo nepriklausomo apskaitininko. Nors šis reikalavimas buvo pažeistas, pareiškėjas pasinaudojo lengvatomis pagal ILS.
d) Išvada dėl ILS
(178)
Atleidimas nuo importo muitų yra subsidija, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktyje ir 3 straipsnio 2 dalyje, t. y. Indijos Vyriausybės finansinis įnašas, nes dėl jo sumažėja pajamos iš muitų, kurios kitu atveju būtų surinktos, o tiriamiems eksportuotojams suteikiama lengvata, nes pagerėja jų likvidumas.
(179)
Atliekant tyrimą nustatyta, kad visos minėtos poschemės pagal teisės aktus aiškiai priklauso nuo eksporto veiklos rezultatų, todėl laikomos individualiomis ir kompensuotinomis priemonėmis pagal pagrindinio reglamento 4 straipsnio 4 dalies pirmos pastraipos a punktą. Neprisiimdama eksporto įsipareigojimo bendrovė negali naudotis pagal šią schemą teikiamomis lengvatomis.
(180)
Nė vienos iš šiuo atveju minėtų poschemių negalima laikyti leistinomis sąlyginio apmokestinimo muitu sistemomis arba pakaitinėmis muitų grąžinimo sistemomis, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktyje. Jos neatitinka taisyklių, nustatytų pagrindinio reglamento I priedo i punkte, II priede (sąlyginio apmokestinimo muitu sistemos apibrėžtis ir taisyklės) ir III priede (pakaitinės sąlyginio apmokestinimo muitu sistemos apibrėžtis ir taisyklės). Indijos Vyriausybė netaikė veiksmingos tikrinimo sistemos arba tvarkos, kad nustatytų, ar ir kokiais kiekiais žaliavos buvo sunaudotos eksportuojamam produktui gaminti (pagrindinio reglamento II priedo II dalies 4 punktas, o pakaitinių sąlyginio apmokestinimo sistemų atveju - pagrindinio reglamento III priedo II dalies 2 punktas). Taip pat laikoma, kad nagrinėjamojo produkto SIN buvo nepakankamai tikslios ir negali būti laikomos faktinio vartojimo tikrinimo sistema, nes dėl jų formos Indijos Vyriausybė negali pakankamai tiksliai patikrinti, koks žaliavų kiekis buvo sunaudotas eksportuojamam produktui gaminti. Be to, Indijos Vyriausybė neatliko papildomo patikrinimo, susijusio su faktiškai panaudotomis žaliavomis, nors paprastai tokį patikrinimą reikia atlikti, kai nėra veiksmingos tikrinimo sistemos (pagrindinio reglamento II priedo II dalies 5 punktas ir III priedo II dalies 3 punktas).
(181)
Atskleidus faktus vienas atrinktas eksportuojantis Indijos gamintojas teigė, kad schema neturėtų būti kompensuotina, nes bendrovė įvykdė savo teisinį įsipareigojimą dėl nepriklausomo žaliavos suvartojimo registro audito, todėl turėtų būti laikoma, kad tokio patikrinimo Indijos Vyriausybei pakanka. Tokio pagrindimo priimti negalima. Indijos Vyriausybės patikrinimas laikomas nesusijusiu su bet kokiais bendrovėms nustatytais įpareigojimais. Per tikrinamąjį vizitą patvirtinta, kad dabartinė Indijos Vyriausybės taikoma tikrinimo sistema neatitinka pagrindinio reglamento II priedo II dalies 4 straipsnyje išdėstytų taisyklių. Todėl šis tvirtinimas turėjo būti atmestas.
(182)
Ta pati šalis teigė, kad licencijų grupavimas Indijoje yra teisėta praktika ir kad bendrovių padėties negali pabloginti tai, kad apskaičiuojant subsidijos normą vietoj nagrinėjamojo produkto apyvartos naudojama viso eksporto apyvarta. Tačiau šiomis aplinkybėmis licencijų grupavimo teisėtumas Indijoje neturėjo reikšmės. Atlikus tyrimą nustatyta, kad dėl licencijų grupavimo nebuvo galima pagrįstai paskirstyti su poliesterių kuokšteliniais pluoštais susijusių licencijų. Išties, apskaičiuojant subsidijos normą turėjo būti atsižvelgiama į lengvatas paskirstymo, o ne poliesterių kuokštelinių pluoštų lygmeniu, nes pagal patikrintą informaciją nebuvo galima tinkamai nustatyti, kiek žaliavų (naudojamų kitiems produktams gaminti) sunaudota tik poliesterių kuokšteliniams pluoštams pagaminti. Todėl šis tvirtinimas turėjo būti atmestas.
(183)
Todėl 165 konstatuojamosios dalies a, d ir e punktuose nurodytos poschemės yra kompensuotinos.
e) Subsidijos sumos skaičiavimas
(184)
Jeigu netaikomos leistinos sąlyginio apmokestinimo muitu sistemos arba pakaitinės sąlyginio apmokestinimo muitu sistemos, kompensuotina lengvata - atsisakymas išieškoti visus importo muitus, paprastai mokamus už importuojamas žaliavas. Dėl to pažymima, kad pagrindiniame reglamente ne tik numatyta kompensuoti perviršinę atsisakytų išieškoti muitų sumą. Pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktyje ir I priedo i punkte nustatyta, kad perviršinė atsisakytų išieškoti muitų suma gali būti kompensuojama tik jeigu įvykdomos pagrindinio reglamento II ir III priedų sąlygos. Tačiau šiuo atveju šios sąlygos nebuvo įvykdytos. Tai reiškia, kad nustačius, jog stebėsena nepakankama, pirmiau nurodyta išimtis sąlyginio apmokestinimo sistemoms netaikoma. Tokiu atveju taikoma įprastinė taisyklė dėl nesumokėtų muitų (prarastų pajamų) sumos kompensavimo, o ne dėl tariamos perviršinės atsisakytų išieškoti muitų sumos. Kaip nurodyta pagrindinio reglamento II priedo II dalyje ir III priedo II dalyje, tokią perviršinę atsisakytų išieškoti muitų sumą apskaičiuoja ne tyrimą atliekanti institucija. Kitaip nei nurodyta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktyje, tyrimą atliekančios institucijos užduotis - tik surinkti pakankamai įrodymų, kad tariama tikrinimo sistema yra netinkama.
(185)
Subsidijos suma bendrovėms, kurios naudojosi ILS, apskaičiuota remiantis nesurinktais importo muitais (pagrindiniu muitu ir specialiu papildomu muitu) už medžiagas, importuotas per tiriamąjį laikotarpį pagal poschemę (skaitiklis). Vadovaujantis pagrindinio reglamento 7 straipsnio 1 dalies a punktu, iš subsidijos sumos išskaičiuoti mokesčiai, kuriuos reikėjo būtinai sumokėti, norint gauti subsidiją, jeigu tokie prašymai buvo pagrįsti. Vadovaujantis pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2 dalimi, ši subsidijos suma buvo paskirstyta visai nagrinėjamojo produkto eksporto apyvartai per tiriamąjį laikotarpį kaip atitinkamas vardiklis, nes subsidija priklauso nuo eksporto veiklos rezultatų ir ją skiriant nebuvo atsižvelgta į perdirbtą, pagamintą, eksportuotą arba vežtą kiekį.
(186)
Trims nurodytoms bendrovėms pagal šią schemą tiriamuoju laikotarpiu nustatyta atitinkamai 0,11 %, 1,89 % ir 4,31 % subsidijų norma.
3.2.6. Importo be muito leidimas (BIL)
a) Teisinis pagrindas
(187)
Išsamus schemos aprašymas pateiktas 2009-2014 m. UPP 4.2.1-4.2.47 dalyse ir PV I 2009-2014 m. 4.31-4.36 skyriuose.
b) Teisė naudotis schema
(188)
Teisę naudotis šia schema turi visi gamintojai eksportuotojai arba prekiautojai eksportuotojai.
c) Praktinis įgyvendinimas
(189)
BIL yra schema, taikoma prieš eksportuojant prekes ir po prekių eksporto, pagal kurią galima be muito importuoti prekes, nustatytas pagal SIN, bet kuria, perduodamų BIL atveju, neprivaloma naudotis gaminant eksportuojamą produktą.
(190)
BIL taikomas tik SIN nurodytoms importuojamoms žaliavoms. Numatyta importo apimtis ribojama pagal SIN nurodytą kiekį ir vertes, bet pagal prašymą ją gali persvarstyti regionų valdžios institucijos.
(191)
Eksporto įsipareigojimui taikomas minimalus 20 % papildomos vertės reikalavimas. Eksportas gali būti vykdomas laukiant, kol bus suteiktas BIL; šiuo atveju numatyta importo apimtis nustatoma proporcingai pagal numatytą eksporto apimtį.
(192)
Įvykdžius eksporto įsipareigojimą, eksportuotojas gali prašyti perleisti BIL; faktiškai tai reiškia leidimą parduoti importo be muito licenciją rinkoje.
(193)
Vienas iš patikrintų eksportuojančių gamintojų tiriamuoju laikotarpiu naudojosi BIL.
d) Išvada dėl BIL
(194)
Atleidimas nuo importo muitų yra subsidija, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktyje ir 3 straipsnio 2 dalyje. Ji laikoma Indijos Vyriausybės finansiniu įnašu, nes dėl jo sumažėja pajamos iš muitų, kurios kitu atveju būtų surinktos, o tiriamiems eksportuotojams suteikiama lengvata, nes pagerėja jų likvidumas.
(195)
Be to, pagal teisės aktus BIL priklauso eksporto veiklos rezultatų, todėl pagal pagrindinio reglamento 4 straipsnio 4 dalies pirmos pastraipos a punktą ji laikoma individualia ir kompensuotina.
(196)
Šios schemos negalima laikyti leistina sąlyginio apmokestinimo muitu sistema arba pakaitine sąlyginio apmokestinimo muitu sistema, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktyje. Ji neatitinka griežtų taisyklių, nustatytų pagrindinio reglamento I priedo i punkte, II priede (sąlyginio apmokestinimo muitais sistemos apibrėžtis ir taisyklės) ir III priede (pakaitinės sąlyginio apmokestinimo muitais sistemos apibrėžtis ir taisyklės). Visų pirma: i) pagal ją leidžiama grąžinti importo rinkliavas arba santykinai neapmokestinti jomis žaliavų, sunaudotų kitam produktui gaminti; ii) netaikoma jokia tikrinimo sistema arba tvarka, siekiant patvirtinti, ar ir kokios žaliavos naudojamos gaminant eksportuojamą produktą, arba įsitikinti, ar nebuvo gauta papildomos naudos, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento I priedo i punkte, II ir III prieduose, ir iii) sertifikatų ir (arba) leidimų perleidžiamumas reiškia, kad eksportuotojas, kuriam suteiktas BIL, neprivalo faktiškai pasinaudoti sertifikatu žaliavoms importuoti.
(197)
Atskleidus faktus vienas atrinktas eksportuojantis Indijos gamintojas teigė, kad Indijoje taikoma tikrinimo sistema yra pagrįsta, veiksminga ir atitinka Indijos komercinę praktiką, todėl nebėra pagrindinės priežasties pripažinti schemą kompensuotina. Priešingai, nei teigta, atliekant tyrimą nebuvo patvirtinta, kad pagal Indijoje taikomą tikrinimo sistemą galima patikrinti, ar ir kokios žaliavos naudojamos gaminant eksportuojamą produktą, arba įsitikinti, ar nebuvo gauta papildomos naudos, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento I priedo i punkte, II ir III prieduose. Be to, gamintojas taip pat neginčijo nei to, kad pagal šią sistemą galima grąžinti importo rinkliavas arba santykinai neapmokestinti jomis žaliavų, sunaudotų kitam produktui gaminti, nei to, kad dėl sertifikatų ir (arba) leidimų perleidžiamumo eksportuotojas, kuriam suteiktas BIL, neprivalo faktiškai pasinaudoti sertifikatu žaliavoms importuoti. Todėl šis tvirtinimas turėjo būti atmestas.
e) Subsidijos sumos skaičiavimas
(198)
Jeigu netaikomos leistinos sąlyginio apmokestinimo muitu sistemos arba pakaitinės sąlyginio apmokestinimo muitu sistemos, kompensuotina lengvata - atsisakymas išieškoti visus importo muitus, paprastai mokamus už importuojamas žaliavas. Dėl to pažymima, kad pagrindiniame reglamente ne tik numatyta kompensuoti perviršinę atsisakytų išieškoti muitų sumą.
(199)
Pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktyje ir I priedo i punkte nustatyta, kad perviršinė atsisakytų išieškoti muitų suma gali būti kompensuojama tik jeigu įvykdomos pagrindinio reglamento II ir III priedų sąlygos. Tačiau šiuo atveju šios sąlygos nebuvo įvykdytos. Tai reiškia, kad nustačius, jog stebėsena nepakankama, pirmiau nurodyta išimtis sąlyginio apmokestinimo sistemoms netaikoma. Tokiu atveju taikoma įprastinė taisyklė dėl nesumokėtų muitų (prarastų pajamų) sumos kompensavimo, o ne dėl tariamos perviršinės atsisakytų išieškoti muitų sumos. Kaip nurodyta pagrindinio reglamento II priedo II dalyje ir III priedo II dalyje, tokią perviršinę atsisakytų išieškoti muitų sumą apskaičiuoja ne tyrimą atliekanti institucija. Kitaip nei nurodyta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktyje, tyrimą atliekančios institucijos užduotis - tik surinkti pakankamai įrodymų, kad tariama tikrinimo sistema yra netinkama.
(200)
Subsidijos suma bendrovėms, kurios naudojosi BIL, apskaičiuota remiantis nesurinktais importo muitais (pagrindiniu muitu ir specialiu papildomu muitu) už medžiagas, importuotas per tiriamąjį laikotarpį pagal poschemę (skaitiklis). Vadovaujantis pagrindinio reglamento 7 straipsnio 1 dalies a punktu, iš subsidijos sumos išskaičiuoti mokesčiai, kuriuos reikėjo būtinai sumokėti, norint gauti subsidiją, jeigu tokie prašymai buvo pagrįsti. Vadovaujantis pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2 dalimi, ši subsidijos suma buvo paskirstyta visai nagrinėjamojo produkto eksporto apyvartai per tiriamąjį laikotarpį kaip atitinkamas vardiklis, nes subsidija priklauso nuo eksporto veiklos rezultatų ir ją skiriant nebuvo atsižvelgta į perdirbtą, pagamintą, eksportuotą arba vežtą kiekį.
(201)
Pagal šią schemą per tiriamąjį laikotarpį vienintelei nagrinėjamai bendrovei nustatyta subsidijų norma siekė 4,95 %.
3.2.7. Gamybos priemonių eksportui skatinti schema (GPESS)
a) Teisinis pagrindas
(202)
Išsamus GPESS aprašymas pateiktas 2009-2014 m. UPP 5 skyriuje ir PV I 2009-2014 m. 5 skyriuje.
b) Teisė naudotis schema
(203)
Teisę naudotis šia schema turi eksportuojantys gamintojai, taip pat su gamintojais susieti eksportuojantys prekiautojai ir paslaugų teikėjai.
c) Praktinis įgyvendinimas
(204)
Laikydamasi įsipareigojimo eksportuoti sąlygos, bendrovė gali importuoti gamybos priemones (naujas gamybos priemones ir naudotas iki 10 metų senumo gamybos priemones), mokėdama už jas sumažintą muitą. Todėl pateikus prašymą ir sumokėjus mokestį, Indijos Vyriausybė išduoda GPESS licenciją. Pagal šią schemą numatyta taikyti sumažintą 3 % importo muito normą visoms pagal šią schemą importuojamoms gamybos priemonėms. Vykdant eksporto įsipareigojimą importuotos gamybos priemonės turi būti panaudotos tam tikram eksportuojamų produktų kiekiui pagaminti per tam tikrą laikotarpį. Pagal 2009-2014 m. UPP gamybos priemones pagal GPESS galima importuoti mokant 0 % normos muitą, tačiau tokiu atveju eksporto įsipareigojimui įvykdyti skiriamas trumpesnis laikotarpis.
(205)
GPESS licencijos turėtojas gamybos priemones gali įsigyti ir iš vietos šaltinių. Tokiu atveju vietos gamybos priemonių gamintojas gali pasinaudoti be muito importuojamų komponentų, reikalingų tokioms gamybos priemonėms pagaminti, importo lengvatomis. Arba toks vietos gamintojas gali prašyti, kad už gamybos priemonių tiekimą GPESS licencijos turėtojui jam būtų taikomos tariamo eksporto lengvatos.
(206)
Nustatyta, kad trys atrinktos bendrovės pagal GPESS gavo nuolaidų, kurios buvo skirtos nagrinėjamajam produktui per tiriamąjį laikotarpį.
d) Išvada dėl GPESS
(207)
GPESS yra subsidija, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktyje ir 3 straipsnio 2 dalyje. Muito sumažinimas laikomas Indijos Vyriausybės finansiniu įnašas, nes taikant šią nuolaidą sumažinamos Indijos Vyriausybės muitų pajamos, kurias kitu atveju ji turėtų gauti. Muito sumažinimas taip pat naudingas eksportuotojui, nes importuojant sutaupyti muitai padidina bendrovės likvidumą.
(208)
Be to, pagal teisės aktus GPESS priklauso nuo to, ar bus vykdomas eksportas, nes neįsipareigojus eksportuoti negalima gauti šių licencijų. Todėl pagal pagrindinio reglamento 4 straipsnio 4 dalies pirmos pastraipos a punktą ji laikoma individualia ir kompensuotina.
(209)
GPESS negalima laikyti leistina sąlyginio apmokestinimo muitu sistema arba pakaitine sąlyginio apmokestinimo muitu sistema, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktyje. Tokios leistinos sistemos, kaip nustatyta pagrindinio reglamento I priedo i punkte, netaikomos gamybos priemonėms, nes šios nėra sunaudojamos gaminant eksportuojamus produktus.
e) Subsidijos sumos skaičiavimas
(210)
Subsidijos suma apskaičiuota pagrindinio reglamento 7 straipsnio 3 dalyje nustatyta tvarka remiantis muitu, nesumokėtu už importuotas gamybos priemones, paskirstytu per laikotarpį, kuris atitinka tokių gamybos priemonių įprastinį nusidėvėjimo laikotarpį susijusiame pramonės sektoriuje. Vėliau per tiriamąjį laikotarpį gauta subsidijos suma apskaičiuota visą nesumokėtų muitų sumą išdėstant per nusidėvėjimo laikotarpį. Tokiu būdu apskaičiuota suma, priskiriama tiriamajam laikotarpiui, pakoreguota, pridedant šio laikotarpio palūkanas, kad būtų atspindėta visa gautos lengvatos vertė per tam tikrą laikotarpį. Buvo nustatyta, kad šiam tikslui tinka tiriamuoju laikotarpiu Indijoje galiojusi komercinių palūkanų norma. Pateikus pagrįstus prašymus, siekiant apskaičiuoti subsidijos sumą kaip skaitiklį, pagal pagrindinio reglamento 7 straipsnio 1 dalies a punktą buvo išskaičiuoti mokesčiai, kuriuos būtina sumokėti, norint gauti subsidiją.
(211)
Vadovaujantis pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2 ir 3 dalimis, ši subsidijos suma buvo paskirstyta tam tikrai eksporto apyvartai per tiriamąjį laikotarpį kaip atitinkamas vardiklis, nes subsidija priklauso nuo eksporto veiklos rezultatų ir ją skiriant nebuvo atsižvelgta į perdirbtą, pagamintą, eksportuotą arba vežtą kiekį.
(212)
Atskleidus faktus du atrinkti eksportuojantys Indijos gamintojai paprašė iš naujo išnagrinėti subsidijos sumos apskaičiavimo metodą. Jie teigė, kad GPES licencijos galiojimas gali būti panaikintas ir dėl to viešieji gamybos priemonių pirkimai būtų vykdomi vietoje ir jiems būtų taikomas centrinis akcizas. Tačiau šiuo atveju nebuvo aiškiai nurodytos licencijos, kurių galiojimas panaikintas. Be to, šis klausimas nebuvo keltas atliekant tyrimą, per kurį būtų buvę galima tinkamai patikrinti šį tvirtinimą. Bet kuriuo atveju subsidijos suma apskaičiuota remiantis patikrintos bendrovės įrašais apie pagal šią schemą pirktas žaliavas. Todėl šis tvirtinimas turėjo būti atmestas.
(213)
Trims nurodytoms bendrovėms pagal šią schemą per tiriamąjį laikotarpį nustatytos atitinkamai 0,37, 0,40 ir 0,46 % subsidijų normos.
3.2.8. Lengvatų paketo schema
a) Teisinis pagrindas
(214)
Skatindama pramonės plėtrą mažiau išsivysčiusiuose valstijos regionuose, Maharaštros Vyriausybė nuo 1964 m. skatina besiplečiančias įmones kurtis besivystančiuose valstijos regionuose naudojantis schema, bendrai žinoma kaip lengvatų paketo schema. Nuo schemos galiojimo pradžios ji kelis kartus iš dalies pakeista, o atliekant šį tyrimą remtasi 2001 ir 2007 m. redakcijomis. 2001 m. kovo 31 d. 2001 m. lengvatų paketo schema, į kurią įtraukta Rezoliucija Nr. IDL-1021/(CR-73)/IND-8. 2007 m. kovo 30 d. 2007 m. lengvatų paketo schema, į kurią įtraukta Rezoliucija Nr. PSI-1707/(CR-50)/IND-8.
b) Teisė naudotis schema
(215)
Minėtose rezoliucijose išvardytos pramonės šakų ir bendrovių kategorijos, kurioms gali būti suteikta teisė naudotis lengvatomis.
c) Praktinis įgyvendinimas
(216)
Kad paskatintų pramonės įmonių steigimą mažiau išsivysčiusiose teritorijose, Maharaštros Vyriausybė numatė paskatų paketą, skirtą padėti pramonės bendrovėms steigtis ir plėstis besivystančiame Maharaštros valstijos regione. Rezoliucijos I priede išvardytos valstijos teritorijos, kurios pagal šią schemą turi teisę naudotis lengvatomis. Tačiau pagal 2007 m. schemą paskatomis galima naudotis tik jeigu pagal 2007 m. schemą išduotas teisės naudotis lengvatomis sertifikatas, kurio gavėjas atitinka tokiame sertifikate išdėstytas išlygas ir (arba) sąlygas. Teisės naudotis lengvatomis sertifikatą išduoda įgyvendinančioji agentūra (valstybės įstaiga) ir jis galioja nuo tos dienos, kai gavėjas (dar vadinamas teisę naudotis lengvatomis turinčia bendrove) pradeda vykdyti komercinę gamybą.
(217)
Lengvatų paketo schemą (toliau - LPS) sudaro kelios poschemės; tiriamuoju laikotarpiu du patikrinti eksportuojantys gamintojai pasinaudojo dviem iš jų:
-
atleidimu nuo elektros mokesčio (toliau - AEM),
-
pramonės skatinimo subsidija (toliau - PSS).
(218)
AEM suteikiamas naujoms teisę naudotis lengvatomis turinčioms bendrovėmis, įsteigtoms konkrečioje teritorijoje, teisės naudotis lengvatomis sertifikate nurodytu laikotarpiu. Šiuo atveju du nurodyti eksportuojantys gamintojai yra atleisti nuo elektros mokesčio atitinkamai 9 ir 7 metų laikotarpiui. Kitose valstijos srityse 100 % į eksportą orientuotos bendrovės, informacinių technologijų ir biotechnologijų bendrovės taip pat atleidžiamos nuo elektros mokesčio 10 metų.
(219)
Atliekant tyrimą nustatyta, kad vienas Maharaštroje įsikūręs eksportuojantis gamintojas tiriamuoju laikotarpiu naudojosi atleidimo nuo elektros mokesčio poscheme.
(220)
PSS gavėjas turi teisę į subsidiją, kuri lygi 75-100 % reikalavimus atitinkančių investicijų sumos iš jos atėmus subsidijų, gautų pagal lengvatų paketo schemos poschemes, kaip antai AEM, sumą. Subsidija išmokama per teisės naudotis lengvatomis sertifikate nurodytą laikotarpį ir negali viršyti per tą patį laikotarpį Maharaštros valstijai mokėtinos PVM sumos. Reikalavimus atitinkančios investicijos - tai pastatams, gamykloms ir įrengimams skirtos kapitalo sąnaudos.
(221)
Atliekant tyrimą nustatyta, kad du Maharaštroje įsikūrę eksportuojantys gamintojai tiriamuoju laikotarpiu naudojosi PSS poscheme.
(222)
Atskleidus faktus du atrinkti eksportuojantys Indijos gamintojai teigė, kad Maharaštros Vyriausybės siūloma PSS poschemė nei tiesiogiai, nei netiesiogiai netaikoma poliesterių kuokštelinių pluoštų gamybos, apdirbimo ar eksporto etapams ir kad naudos dydis priklauso nuo viduje sumokėtų mokesčių sumos. Jie taip pat teigė, kad schema siekiama ne suteikti lengvatas eksportuojantiems gamintojams, bet kompensuoti sąnaudas, patirtas dėl menko regiono išsivystymo, todėl schema negali būti laikoma kompensuotina. Be to, jie tvirtino, kad schema turėtų būti laikoma kapitalo subsidija, o ne pasikartojančia subsidija, ir kad visa gauta nauda turėtų būti paskirstyta per įprastą subsidijuojamo kapitalo nusidėvėjimo laikotarpį. Šiuo atveju atlikus tyrimą nustatyta, kad, kaip minėta 220 konstatuojamojoje dalyje, dotacija kasmet skiriama reikalavimus atitinkančioms investicijoms - su pastatais, gamyklomis ir įranga susijusioms išlaidoms. Tokios investicijos tiesiogiai susijusios su poliesterių kuokšteliniais pluoštais. Vien tai, kad metinė suma, kurios galima prašyti, yra ribojama pagal per tą patį laikotarpį Maharaštros Vyriausybei sumokėtų vidaus mokesčių sumą, nepakeičia fakto, kad kasmet Maharaštros Vyriausybės gautos lėšos sudaro Indijos Vyriausybės finansinį įnašą, dėl kurio tiriamiems eksportuojantiems gamintojams suteikiama lengvata. Galiausiai kasmet mokama dotacija neturi kapitalo subsidijos požymių, net jei tokio mokėjimo kilmė yra investicijos į gamybos priemones. Todėl šis tvirtinimas turėjo būti atmestas.
d) Išvada dėl AEM ir PSS
(223)
Abi poschemės yra subsidijos, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto i papunktyje ir 3 straipsnio 2 dalyje, t. y. Indijos Vyriausybės finansinis įnašas, kuriuo tiriamiems eksportuotojams suteikta lengvata.
(224)
Kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 4 straipsnio 3 dalyje, šios subsidijavimo poschemės laikomos konkrečiai taikomomis, nes pagal teisės aktą, kuriuo vadovaujasi pagalbą teikianti institucija, teisė naudotis šia schema suteikiama tam tikroms nurodyto geografinio regiono bendrovėms.
(225)
Todėl ši subsidija turėtų būti laikoma kompensuotina.
e) Subsidijos sumos skaičiavimas
(226)
Pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnio 2 dalį ir 5 straipsnį kompensuotinos subsidijos suma apskaičiuojama subsidijos gavėjui suteiktos naudos, susijusios su nagrinėjamuoju produktu, išraiška, nustačius, kad tokios naudos suteikta tiriamuoju laikotarpiu. Vadovaujantis pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2 dalimi ši suma (skaitiklis) buvo paskirstyta bendrai eksportuojančio gamintojo nagrinėjamojo produkto pardavimo apyvartai tiriamuoju laikotarpiu, nes subsidija nepriklauso nuo eksporto veiklos rezultatų ir ją skiriant neatsižvelgta į perdirbtą, pagamintą, eksportuotą ar vežtą kiekį.
(227)
Pagal AEM poschemę nustatyta subsidijos norma vienintelei bendrovei, kuriai taikoma ši lengvata, buvo 0,31 %.
(228)
Pagal PSS poschemę nustatyta subsidijos norma nurodytoms bendrovėms tiriamuoju laikotarpiu buvo atitinkamai 1,03 ir 1,91 %.
3.2.9. Kompensuotinų subsidijų suma
(229)
Remiantis nustatytais faktais, bendra patikrintiems eksportuojantiems gamintojams suteiktų kompensuotinų subsidijų suma, išreikšta ad valorem, sudarė nuo 4,16 % iki 7,65 %, kaip nurodyta lentelėje:
1 lentelė
Kompensuotinų subsidijų suma. Indija
(%)
Schema
TRS
TPS
SAMS
ILS
BIL
GPESS
Lengvatų paketo schema
AEM
Lengvatų paketo schema
PSS
Iš viso
Bendrovė
Bombay Dyeing and Manufacturing Co. Ltd.
0,42
1,77
-
-
-
-
0,31
1,91
4,41
Ganesha Ecosphere Ltd.
-
1,95
0,24
0,11
4,95
0,40
-
-
7,65
Indo Rama Synthetics Ltd.
0,15
1,75
-
1,89
-
0,37
-
1,03
5,19
Polyfibre Industries Pvt. Ltd.
0,19
1,85
2,12
-
-
-
-
-
4,16
Reliance Industries Limited
0,63
1,59
-
4,31
-
0,46
-
-
6,99
3.3. VIETNAMAS
3.3.1. Bendrosios nuostatos
(230)
Remiantis skunde ir Komisijos klausimyno atsakymuose pateikta informacija tirtos šios schemos, kurias taikydama Vietnamo Vyriausybė tariamai teikė subsidijas:
A.
valstybinių bankų teikiamos lengvatinės paskolos poliesterių kuokštelinių pluoštų pramonei ir Vyriausybės pavedimas bei nurodymas privatiems bankams;
B.
poliesterių kuokštelinių pluoštų pramonei per valstybines įmones už mažesnį nei tinkamas atlygį tiekiamos prekės;
C.
Vyriausybės už mažesnį nei tinkamas atlygį suteikiama žemė ir kitos su žeme susijusios lengvatos;
D.
atleidimo nuo tiesioginių mokesčių ir mokesčių sumažinimo programos;
E.
netiesioginių mokesčių ir importo tarifų programos;
F.
pagreitintas ilgalaikio turto nusidėvėjimas;
G.
kitos subsidijavimo programos, įskaitant valstybės, regionų ir vietos valdžios schemas.
(231)
Komisija išnagrinėjo visas skunde nurodytas schemas. Nagrinėjant kiekvieną schemą buvo tiriama, ar pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnį galima nustatyti, ar Vietnamo Vyriausybė skyrė finansinį įnašą eksportuojantiems gamintojams, ir pastarųjų gautą naudą. Atlikus tyrimą nustatyta, kad šiuo atveju bet kokia su tiriamomis schemomis susijusi nauda yra mažesnė už de minimis sumą, nustatytą pagrindinio reglamento 14 straipsnio 5 dalyje (4). Todėl laikoma, kad nebūtina daryti išvadų dėl atskirų schemų kompensuotinumo.
(232)
Vis dėlto siekiant aiškumo ir skaidrumo toliau pateikiama informacija apie schemas ir nurodomos atitinkamos atskiroms bendrovėms taikomų subsidijų normos, neatsižvelgiant į tai, ar subsidijos laikomos kompensuotinomis, ar ne. Nauda buvo apskaičiuota remiantis pagrindinio reglamento 6 straipsniu.
3.3.2. Specialios subsidijavimo schemos
Subsidijavimo schemos, kuriomis tiriamuoju laikotarpiu nesinaudojo eksportuojantys Vietnamo gamintojai
(233)
Atliekant tyrimą nustatyta, kad tiriami eksportuojantys Vietnamo gamintojai nesinaudojo šiomis schemomis:
a)
poliesterių kuokštelinių pluoštų pramonei per valstybines įmones už mažesnį nei tinkamas atlygį tiekiamos prekės;
b)
pagreitintas ilgalaikio turto nusidėvėjimas;
c)
kitos subsidijavimo programos, įskaitant valstybės, regionų ir vietos valdžios schemas.
(234)
Dėl poliesterių kuokštelinių pluoštų tiekimo pramonei per valstybines įmones už mažesnį nei tinkamas atlygį - skunde tvirtinama, kad Vietnamo gamintojai PTA/MEG, kurie gali būti naudojami kaip pagrindinė žaliava gaminant poliesterių kuokštelinius pluoštus, įsigijo subsidijuojamomis kainomis. Tačiau atliekant tyrimą nustatyta, kad nė vienas iš tirtų eksportuojančių gamintojų nenaudojo PTA/MEG kaip pagrindinės žaliavos, jie visi naudojo perdirbtus PET butelius arba PET butelių dribsnius.
(235)
Atskleidus faktus skundo pateikėjas pažymėjo, kad Komisija iš dalies išnagrinėjo tik vieną iš jų, t. y. PTA/MEG tiekimą subsidijuojamomis kainomis. Dėl šios programos skundo pateikėjas teigė, kad tai, kaip buvo atrinktos bendrovės, ir tai, kad didieji Vietnamo poliesterių kuokštelinių pluoštų gamintojai nebuvo įtraukti į tyrimą, turėjo poveikio priimant sprendimą dėl šios programos. Skundo pateikėjas taip pat nurodė kitas Vietname tariamai vykdomas subsidijavimo programas ir skunde pateikė informacijos apie jas.
(236)
Kaip Komisija paaiškino 32-34 ir 42 konstatuojamosiose dalyse, Vietnamo atveju bendrovių atranka nebuvo reikalinga, nes visi Vietnamo eksportuojantys gamintojai išreiškė norą bendradarbiauti, o trys atsakymus pateikę bendradarbiaujantys gamintojai vykdo 99 % importo iš Vietnamo. Todėl skundo pateikėjo teiginiai dėl bendrovių atrankos netaikytini tyrimo išvadoms. Be to, vien todėl, kad Vietname yra kitų stambių poliesterių kuokštelinių pluoštų gamintojų, nekyla abejonių dėl bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų tipiškumo. Komisija patvirtina, kad ji siekė gauti informacijos ir atsakymus dėl visų skunde nurodytų tariamų subsidijų, įskaitant subsidijas, kurias skundo pateikėjas nurodė pastabose, pateiktose atskleidus faktus, tačiau buvo nustatyta, kad bendradarbiaujantys eksportuotojai šiomis subsidijomis nesinaudojo. Komisija pateikė išsamią informaciją apie PTA/MEG tiekimą, nes skunde tvirtinta, kad pagal šią programą tariamai galėjo būti teikiamos didelės kompensuotinos subsidijos.
Subsidijavimo schemos, kuriomis tiriamuoju laikotarpiu naudojosi tiriami Vietnamo eksportuojantys gamintojai
(237)
Nustatyta, kad tiriami Vietnamo eksportuojantys gamintojai tiriamuoju laikotarpiu naudojosi toliau nurodytomis schemomis.
3.3.3. Lengvatinis skolinimas
3.3.3.1. Vietnamo plėtros banko palūkanų normų subsidijos laikotarpiu po investicijų
(238)
Vietnamo plėtros bankas (toliau - VPB) - tai 2006 m. Sprendimu Nr. 108/2006/QD-TTg įsteigtas valstybinis politikos bankas, kurio užduotis - įgyvendinti valstybės politiką, susijusią su investicijų į vystymąsi kreditais ir eksporto kreditais. Tiriamuoju laikotarpiu VPB administravo kai kurių komercinių bankų suteiktų paskolų palūkanų normų subsidijų programą. Pagal šią programą bendrovių grupės „Thai Binh Group“ bendrovės buvo sudariusios sutartis su VPB dėl BIDV ir „Vietcom Bank“ suteiktų paskolų.
(239)
Programos teisinis pagrindas yra 2011 m. rugpjūčio 30 d. Potvarkis Nr. 75/2011/ND-CP, kuriuo pakeičiami potvarkiai Nr. 151/2006/ND-CP, Nr. 106/2008/ND-CP ir Nr. 106/2004 ND-CP. Tais atvejais, kai sutartys buvo pasirašytos iki Potvarkio Nr. 75/2011 taikymo, taikomi ankstesni potvarkiai.
(240)
Pagal šią programą gauta nauda yra VPB siūlomų palūkanų normų ir komercinių bankų šioms dviem bendrovėms suteiktoms paskoloms taikomų palūkanų normų skirtumas. Programa taikoma komercinių bankų ilgalaikėms ir vidutinės trukmės paskoloms, skirtoms investiciniams projektams finansuoti.
(241)
Dėl šios schemos gautos naudos dydis svyravo nuo 0 iki 0,28 %.
3.3.3.2. Kai kurių valstybinių komercinių bankų teikiamos žemos palūkanų normos
(242)
Atlikus tyrimą paaiškėjo, kad didelė dalis Vietnamo bankų sektoriaus priklauso valstybei; tiriamuoju laikotarpiu beveik 50 % paskolų Vietname buvo išdavę 5 dideli valstybiniai bankai (5). Užsienio subjektams taikomi apribojimai, susiję su Vietname įsteigtų bankų nuosavybe (6). Komerciniams bankams nurodoma teikti paskolų palūkanų subsidijas (7). Vietnamo valstybinis bankas nustato didžiausią leidžiamą palūkanų normą, kurią komerciniai bankai gali taikyti kai kuriems juridiniams asmenims (8). Iš turimos informacijos matyti, kad valstybiniai komerciniai bankai siūlo mažesnes palūkanų normas nei kiti bankai.
(243)
Keliuose Vietnamo įstatymuose, susijusiuose su bankų sektoriumi ir skolinimu, nurodytos lengvatinės paskolos. Pavyzdžiui, 2001 m. taisyklėje Nr. 1627 nurodytos paskolos, teiktinos vartotojams, kuriems taikoma lengvatinių kreditų politika (20 ir 26 straipsniai), arba Įstatyme dėl kredito institucijų nurodyti lengvatiniai kreditai (27 straipsnis).
(244)
Subsidijos suma skaičiuojama atsižvelgiant į gavėjams, kaip nustatyta, tiriamuoju laikotarpiu suteiktą naudą. Pagal pagrindinio reglamento 6 straipsnio b punktą gavėjams suteikta nauda laikomas sumos, kurią bendrovė moka už lengvatinę paskolą, ir sumos, kurią bendrovė mokėtų už panašią rinkoje gautą komercinę paskolą, skirtumas.
(245)
Iš 242 ir 243 konstatuojamosiose dalyse pateiktos informacijos galima spręsti, kad Vietnamo finansų sektoriuje yra didelių iškraipymų. Todėl Komisija dėl lengvatinių paskolų gautai naudai apskaičiuoti naudojo išorinį lyginamąjį dydį. Kaip nurodyta 231 konstatuojamojoje dalyje, tai nedaro poveikio dėl lengvatinio skolinimo atsiradusiam subsidijos kompensuotinumui. Be to, kadangi subsidijavimas yra de minimis, Komisija nepadarė galutinių išvadų dėl to, ar minėti bankai yra valstybinės įstaigos ir ar bankų vykdomas kredito rizikos vertinimas yra pakankamas.
(246)
Išorinio lyginamojo dydžio reikėjo tik Vietnamo dongais suteiktų paskolų atveju, nes nebuvo rasta įrodymų dėl JAV doleriais suteiktų paskolų subsidijavimo. Iš bendradarbiaujančių bendrovių tik „Thai Binh Group“ paskolą gavo Vietnamo dongais. Išorinis lyginamasis dydis apskaičiuotas naudojant 48 mažesnes nei vidutinės pajamas (BVP) gaunančių šalių paskolų palūkanų normas, taikytas vėliausiu laikotarpiu, kurio duomenys žinomi (2012 m.). Šios šalys pasirinktos, nes BVP panašus į Vietnamo. Vėliau šie dydžiai buvo pakoreguoti pagal infliaciją tiriamuoju laikotarpiu, kad būtų nustatytos faktinės palūkanų normos, ir buvo apskaičiuotas 48 šalių vidurkis šalims, kurių duomenys buvo žinomi. Šalių palūkanų ir infliacijos normų šaltinis - Pasaulio bankas. Vidutinė faktinė palūkanų norma šiose mažesnes nei vidutinės pajamas gaunančiose šalyse tiriamuoju laikotarpiu buvo 8,23 %. Šis išorinis lyginamasis dydis buvo palygintas su nurodytomis bendrovėms Vietnamo dongais suteiktoms paskoloms taikytomis palūkanų normomis, pakoreguotomis pagal infliaciją.
(247)
Dėl šios programos gautos naudos dydis svyravo nuo 0 iki 1,34 %.
(248)
Atskleidus faktus Vietnamo Vyriausybė nesutiko su išvadomis dėl Vietnamo finansų sistemos iškraipymų ir nurodė, kad Komisija turėjo įvertinti, ar valstybiniai komerciniai bankai yra valstybinės įstaigos ir ar jų atliktas kreditų rizikos vertinimas buvo pakankamas. Vietnamo Vyriausybės nuomone, ši analizė būtų turėjusi įtakos išvadai dėl finansinio įnašo buvimo ir išorinio lyginamojo dydžio naudojimo, siekiant nustatyti pagal šią programą gautą naudą.
(249)
Kaip nurodyta 242 ir 243 konstatuojamosiose dalyse, iš informacijos ir įrodymų, surinktų atliekant tyrimą, matyti, kad Vietnamo bankų sistemoje yra didelių iškraipymų. Dėl šių iškraipymų pagal pagrindinio reglamento taisykles apskaičiuojant naudos (jei nustatyta) sumą turi būti naudojamas išorinis lyginamasis dydis. Kadangi eksportuojančių Vietnamo gamintojų gauta nauda yra de minimis, Komisija nemano, kad reikia nagrinėti, ar bankai yra valstybinės įstaigos ir (arba) ar rizikos vertinimas yra pakankamas, kaip paaiškinta 231 ir 232 konstatuojamosiose dalyse.
3.3.4. Žemėnaudos teisių suteikimas
(250)
Abiem bendradarbiaujantiems eksportuojantiems gamintojams buvo suteiktos teisės naudotis žeme, esančia specialiose pramoninėse zonose. Bendrovių grupei „Thai Binh Group“ žemėnaudos teises tiesiogiai suteikė valstybė; bendrovei „Vietnam New Century Polyester Fibre Co Ltd.“ (toliau - VNC) žemę subnuomos pagrindu nuomojasi per pusiau valstybinę bendrovę.
(251)
„Thai Binh Group“ skirti trys žemės sklypai pramoninėje zonoje. Atliekant tyrimą ši bendrovių grupė buvo visiškai atleista nuo dviejų sklypų nuomos mokesčio. Atleidimas nuo mokesčio grindžiamas Potvarkiu Nr. 121/2010/ND-CP ir Potvarkiu Nr. 142/2005/ND-CP. Bendrovių grupė taip pat nemokėjo trečio sklypo nuomos mokesčio, nes šiuo metu vyksta administracinė atleidimo nuo šio mokesčio procedūra. Nuomos mokesčiai, nuo kurių atleista, yra daug mažesni nei bendrovių grupės mokami nuomos mokesčiai už panašius sklypus, esančius netoli pramoninės zonos, taip pat atrodo, kad jie yra daug mažesni už regione įprastas žemės kainas.
(252)
VNC suteikta žemėnaudos teisių išimtis nebuvo visiška, tačiau buvo aišku, kad tiriamuoju laikotarpiu ji gavo naudą. VNC subnuomos pagrindu nuomojasi tris sklypus iš pusiau valstybinės bendrovės. Nors Vietnamo Vyriausybė teigė, kad šiuos tris sandorius sudarė privatūs subjektai, turima informacija neatitinka šio teiginio. VNC išduotoje investicijų licencijoje žemės nuoma nurodyta kaip lengvata. Licencijoje Quang Ninho provincijos Liaudies komitetas įpareigoja VNC žemę nuomotis iš šios bendrovės. Be to, pirminėje pusiau valstybinės bendrovės, kuri nuomoja žemės sklypą VNC, ir vietos žemės sklypų institucijos sutartyje nurodyta, kad tolesnis žemės perdavimas galimas tik įvykdžius tam tikras žemės sklypų institucijos nustatytas sąlygas. Tai rodo, kad valstybė dalyvauja dviem šalims sudarant sandorį dėl žemės.
(253)
Siekdama įvertinti naudą, Komisija palygino žemas pramoninėse zonose esančių žemės sklypų kainas, susijusias su sandoriais, ir lyginamąją panašių žemės sklypų kainą. Atliekant tyrimą nustatyta požymių, kad Vietnamo žemės rinka gali būti reguliuojama ir yra iškraipoma dėl Vyriausybės įsikišimo, nes žemėnaudos teisėms, susijusioms su numatytose pramoninėse zonose esančia žeme, ir (arba) skatinamiems verslo sektoriams taikomos lengvatos arba jų sąnaudos atlyginamos pirmumo tvarka. Šiuo konkrečiu atveju Komisija nustatė, kad sandoris dėl žemėnaudos teisių yra pakankamai patikimas, nes atitinkama žemė nėra remiamoje pramoninėje zonoje ir nagrinėjamos bendrovės veikla nesusijusi su poliesterių kuokšteliniais pluoštais bei nėra skatinama įgyvendinant Vyriausybės politiką. Šio sandorio kainos naudojamos kaip lyginamosios kainos, siekiant atlikti vertinimą, bet nedarant poveikio išvadoms dėl bendros padėties Vietnamo žemės rinkoje.
(254)
Dėl šios schemos gautos naudos dydis svyravo nuo 0,17 iki 0,37 %.
3.3.5. Atleidimo nuo tiesioginių mokesčių ir jų mokesčių sumažinimo programos
(255)
Abiem bendradarbiaujantiems eksportuojantiems gamintojams, atsižvelgiant į jų investicijų licencijose nustatytus atleidimo nuo mokesčių atvejus, buvo taikomos tiesioginių mokesčių lengvatos. Teisinis šių lengvatų pagrindas yra Potvarkis Nr. 164/2003/ND-CP, pakeistas potvarkiais Nr. 124/2008/ND-CP ir 122/2011/ND-CP, Aplinkraštis Nr. 140/2012, Potvarkis Nr. 164/2003/ND-CP, iš dalies pakeistas ir papildytas Potvarkiu Nr. No.152/204/ND-CP dėl atleidimo nuo importuojamai įrangai taikomų muitų ir PVM.
(256)
Remiantis pirmiau nurodytais teisės aktais, atleidimas nuo tiesioginių mokesčių arba jų sumažinimas taikomas, inter alia, specialiosiose pramoninėse zonose ir (arba) parkuose įsikūrusioms bendrovėms arba daug darbuotojų įdarbinančioms bendrovėms, arba tam tikruose ūkio sektoriuose veiklą vykdančioms bendrovėms.
(257)
Subsidijos suma skaičiuojama atsižvelgiant į gavėjams, kaip nustatyta, tiriamuoju laikotarpiu suteiktą naudą. Gavėjams suteikta nauda laikoma pagal įprastinę mokesčių normą mokėtinų visų mokesčių suma, iš jos atėmus mokesčio, sumokėto taikant lengvatinę mokesčio normą, sumą, arba atitinkamai mokesčio, nuo kurio buvo visiškai atleista, suma. Subsidija laikomos sumos grindžiamos naujausiomis metinėmis mokesčių deklaracijomis. Subsidija buvo paskirstyta visai bendrovei ir išreikšta Sąjungos eksporto apyvarta CIF kainomis.
(258)
Dėl šios schemos gautos naudos dydis svyravo nuo 0,11 iki 0,36 %.
3.3.6. Atleidimas nuo importuojamoms žaliavoms taikomų muitų
(259)
Abu bendradarbiaujantys eksportuojantys gamintojai tiriamuoju laikotarpiu buvo atleisti nuo importuojamoms žaliavoms taikomų muitų. Šio atleidimo nuo muitų teisinis pagrindas yra Importo ir eksporto mokesčių įstatymas Nr. 45/2005/QH11, įgyvendintas Potvarkiu Nr. 87/2010/ND-CP. Tikrinimo ir priežiūros sistemos taisyklės bei procedūros nustatytos Aplinkraštyje Nr. 194/2010TT.
(260)
Vietnamo Vyriausybė klausimyno atsakymuose nurodė, kad ji taiko muitų grąžinimo/laikino netaikymo sistemą. Pagal teisės aktus lengvata taikoma importuojamoms žaliavoms, kurios naudojamos gaminant eksportuojamus produktus. Muitai gali būti grąžinami pagal to, kiek importuotų žaliavų sunaudojama gaminant galutinį eksportuojamą produktą, santykį.
(261)
Nustatyta, kad tiriamuoju laikotarpiu nė vienas iš dviejų bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų negavo jokios ekonominės naudos pagal šią schemą. Nors jie buvo atleisti nuo žaliavų importo muito, tiriamuoju laikotarpiu nenustatyta jokių perviršinių atsisakytų išieškoti muitų sumų. Abiejų bendrovių nagrinėjamojo produkto pardavimas vidaus rinkoje buvo palyginti mažas. Be to, didelę dalį pagrindinių žaliavų jos įsigydavo iš vietos šaltinių, nes jų importuojamo kiekio eksportuojamo nagrinėjamojo produkto gamybai neužteko.
(262)
Remiantis pirmiau išdėstytais faktais, manyta, kad nebūtina daryti išvados dėl to, ar nurodyta sąlyginio apmokestinimo muitu sistema atitinka PPO taisykles ir pagrindinio reglamento II ir III priedų straipsnius.
(263)
Atskleidus faktus Vietnamo Vyriausybė pritarė Komisijos išvadoms dėl šios programos. Tačiau ji taip pat siekė pabrėžti, kad Vietnamo sąlyginio apmokestinimo muitu sistema visiškai atitinka pagrindinio reglamento II ir III priede nustatytas taisykles, nors šiuo klausimu išvados nebuvo pateiktos. Komisija atkreipė dėmesį į šią Vietnamo Vyriausybės poziciją. Vis dėlto, atsižvelgiant į tai, kad eksportuojančių Vietnamo gamintojų gauta nauda buvo de minimis, Komisija pakartoja savo poziciją, kad nebūtina šio tyrimo tikslu nagrinėti, ar sąlyginio apmokestinimo muitu schema atitinka pagrindinio reglamento II ir III prieduose išdėstytas taisykles, kaip paaiškinta 231 ir 232 konstatuojamosiose dalyse.
3.3.7. Atleidimas nuo importuojamiems įrenginiams taikomų muitų
(264)
Abu bendradarbiaujantys eksportuojantys gamintojai tiriamuoju laikotarpiu buvo atleisti nuo importuojamiems įrenginiams taikomų muitų ir PVM. Šio atleidimo nuo muitų teisinis pagrindas yra Importo ir eksporto mokesčių įstatymas Nr. 45/2005/QH11, įgyvendintas Potvarkiu Nr. 87/2010/ND-CP. Tikrinimo ir priežiūros sistemos taisyklės bei procedūros nustatytos Vyriausybės potvarkyje Nr. 154./2005/N-CP, Aplinkraštyje Nr. 194/2010TT ir Aplinkraštyje Nr. 117/2011.
(265)
Bendrovių buvo paprašyta pateikti informacijos apie per pastaruosius 10 metų importuotus įrengimus. Nors buvo aišku, kad dėl šios schemos bendradarbiaujantys eksportuojantys gamintojai galėjo gauti didesnę naudą, tačiau bendrai ji nebuvo didelė. Taip buvo todėl, kad bendrovių vykdomas įrengimų importas buvo nedidelis, palyginti su poliesterių kuokštelinių pluoštų pardavimo ES apyvarta. Be to, nauda sumažėjo dėl įrenginių nusidėvėjimo per tam tikrą laikotarpį (paprastai 10 metų), todėl tiriamuoju laikotarpiu gauta nauda buvo atitinkamai mažesnė.
(266)
Dėl šios schemos gautos naudos dydis svyravo nuo 0,08 iki 0,01 %.
3.3.8. Subsidijų suma
(267)
Pagal pagrindinio antisubsidijų reglamento nuostatas eksportuojantiems Vietnamo gamintojams apskaičiuota subsidijų suma, išreikšta ad valorem, svyruoja nuo 0,6 iki 2,31 %. Subsidijų skirtumas visos šalies mastu yra pirmiau nurodytų dviejų dydžių svertinis vidurkis, t. y. 1,25 %. Pirmiau apibūdintos subsidijos buvo teikiamos visos bendrovės mastu ir buvo išreikštos Sąjungos eksporto apyvartos CIF kainomis procentine dalimi.
(268)
Atskleidus faktus skundo pateikėjas teigė, kad neaišku, kaip Komisija apskaičiavo šį subsidijų skirtumo intervalą ir kodėl Komisija skaičiavimams nenaudojo aukštesniojo rodiklio, kuris būtų viršijęs de minimis ribą. Kaip Komisija paaiškino ankstesnėje konstatuojamojoje dalyje, bendra bendradarbiaujantiems eksportuojantiems Vietnamo gamintojams suteiktų subsidijų suma, išreikšta ad valorem, svyruoja nuo 0,6 iki 2,31 %. Vis dėlto apskaičiavus nustatyta, kad vidutinis svertinis subsidijų skirtumo vidurkis kiekvienai šaliai yra 1,25 %, o tai mažiau už de minimis sumą. Ši metodika nuolat naudojama subsidijų skirtumo vidurkiui kiekvienai šaliai apskaičiuoti pagal atitinkamas pagrindinio reglamento taisykles.
3.3.9. Išvada dėl Vietnamo
(269)
Vietname šalies mastu taikoma subsidijų norma yra 1,25 %. Kadangi šis skirtumas yra de minimis, prieita prie išvados, kad turėtų būti baigtas tyrimas dėl Vietnamo kilmės importo, kaip nurodyta pagrindinio reglamento 14 straipsnio 3 dalyje.
4. ŽALA
4.1. SĄJUNGOS PRAMONĖS APIBRĖŽTIS IR SĄJUNGOS GAMYBA
(270)
Panašų produktą tiriamuoju laikotarpiu gamino 18 Sąjungos gamintojų. Jie sudaro Sąjungos pramonę, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 4 straipsnio 1 dalyje.
(271)
Nustatyta, kad tiriamuoju laikotarpiu bendra Sąjungos gamybos apimtis buvo maždaug 401 000 tonų. Komisija šį kiekį apskaičiavo remdamasi visa turima informacija, susijusia su Sąjungos pramone, kaip antai patikrintais atrinktų bendradarbiaujančių Sąjungos gamintojų gamybos duomenimis, taip pat skundo pateikėjo pateiktais duomenimis. Kaip nurodyta 10 konstatuojamojoje dalyje, atrinkti keturi Sąjungos gamintojai, kurie pagamino 54 % viso Sąjungoje pagaminto panašaus produkto kiekio.
4.2. SĄJUNGOS SUVARTOJIMAS
(272)
Komisija nustatė Sąjungos suvartojimą pagal Sąjungos pramonės pardavimo Sąjungos rinkoje apimtį, naudodamasi skundo pateikėjo pateiktais duomenimis ir importo iš trečiųjų šalių duomenimis, grindžiamais Eurostato duomenimis.
(273)
Sąjungos suvartojimo raida:
2 lentelė
Sąjungos suvartojimas (t)
2010 m.
2011 m.
2012 m.
Tiriamasis laikotarpis
Bendras Sąjungos suvartojimas
838 397
869 025
837 066
890 992
Indeksas
100
104
100
106
Šaltinis: skundo pateikėjas, Eurostatas.
(274)
2011 m. Sąjungos suvartojimas pasiekė aukščiausią lygį dėl išaugusių medvilnės kainų, kurių augimą lėmė su 2010 m. medvilnės derliumi susiję sunkumai. Dėl šios priežasties išaugo poliesterių kuokštelinių pluoštų kaip medvilnės pakaitalo paklausa, kuri vėl sumažėjo kitais metais. Tiriamuoju laikotarpiu Sąjungoje vėl nustatytas 6 % didesnis suvartojimas.
4.3. IMPORTAS IŠ NAGRINĖJAMŲJŲ ŠALIŲ
4.3.1. Bendras importo iš nagrinėjamųjų šalių poveikio vertinimas
(275)
Komisija nagrinėjo, ar nagrinėjamųjų šalių kilmės poliesterių kuokštelinių pluoštų importą reikėtų vertinti bendrai pagal pagrindinio reglamento 8 straipsnio 3 dalį.
(276)
Nustatytas su Kinijos Liaudies Respublikos ir Vietnamo importu susijusių subsidijų skirtumas buvo mažesnis už de minimis sumą, nustatytą pagrindinio reglamento 8 straipsnio 3 dalies a punkte.
(277)
Taigi neįvykdytos kumuliacijos sąlygos, todėl priežastinio ryšio analizė apsiriboja tik importo iš Indijos poveikiu.
4.3.2. Importo iš Indijos apimtis ir rinkos dalis
(278)
Komisija importo apimtį nustatė remdamasi Eurostato pateiktais duomenimis. Importo rinkos dalis nustatyta remiantis importo iš Indijos apimtimi, apskaičiuota kaip viso Sąjungos suvartojimo dalis (kuri apskaičiuota prie viso Sąjungos gamintojų pardavimo apimties pridėjus visą poliesterių kuokštelinių pluoštų importą į Sąjungą).
(279)
Importo iš Indijos į Sąjungą raida:
3 lentelė
Importo apimtis (t) ir rinkos dalis
2010 m.
2011 m.
2012 m.
Tiriamasis laikotarpis
Importo iš Indijos apimtis (t)
51 258
59 161
63 191
60 852
Indeksas
100
115
123
119
Rinkos dalis
6,1 %
6,8 %
7,5 %
6,8 %
Indeksas
100
111
123
112
Šaltinis: Eurostatas.
(280)
Bendrai importo iš Indijos apimtis išliko gana stabili ir nagrinėjamuoju laikotarpiu sudarė 6-7,5 % Sąjungos rinkos dalies.
4.3.3. Importo iš Indijos kaina ir priverstinis kainų mažinimas
(281)
Komisija importo kainas nustatė remdamasi Eurostato statistiniais duomenimis ir bendradarbiaujančių eksportuotojų pateiktais patikrintais duomenimis. Priverstinis kainų mažinimas dėl importo nustatytas remiantis bendradarbiaujančių eksportuotojų ir bendradarbiaujančių Sąjungos gamintojų pateiktais patikrintais duomenimis.
(282)
Importo iš Indijos į Sąjungą vidutinės kainos raida:
4 lentelė
Importo kainos (EUR už toną)
2010 m.
2011 m.
2012 m.
Tiriamasis laikotarpis
Indija
1 025
1 368
1 239
1 212
Indeksas
100
134
121
118
Šaltinis: Eurostato ir bendradarbiaujančių eksportuotojų pateikti patikrinti duomenys.
(283)
2011 m., t. y. tais pačiais metais, kai kilo pirmiau minėta medvilnės krizė, stebėtas poliesterių kuokštelinių pluoštų kainų šuolis. Vėlesniais metais kainos sumažėjo, tačiau išliko aukštesnės nei 2010 m. buvusi kaina. Tiriamuoju laikotarpiu poliesterių kuokštelinių pluoštų kaina buvo 18 % didesnė nei 2010 m.
(284)
Komisija priverstinį kainų mažinimą tiriamuoju laikotarpiu apskaičiavo palyginusi atrinktų bendradarbiaujančių Indijos gamintojų pirmam nepriklausomam pirkėjui Sąjungos rinkoje nustatytas importuojamų kiekvienos rūšies produktų vidutines svertines importo kainas, pakoreguotas pagal importo muitą ir sąnaudas po importo, su atrinktų Sąjungos gamintojų tos pačios rūšies produktų vidutinėmis svertinėmis pardavimo kainomis, nustatytomis nesusijusiems pirkėjams Sąjungos rinkoje ir pakoreguotomis EXW sąlygomis.
(285)
Lygintos to paties prekybos lygio sandorių kiekvienos rūšies produkto kainos, kurios prireikus buvo tinkamai pakoreguotos ir apskaičiuotos atėmus lengvatas ir nuolaidas. Palyginus gauti rezultatai išreikšti atrinktų Sąjungos gamintojų apyvartos tiriamuoju laikotarpiu procentine dalimi. Nustatyta, kad vidutinis svertinis priverstinio kainų mažinimo dėl importo iš Indijos į Sąjungos rinką skirtumas buvo nuo 4,1 iki 43,7 %.
4.4. SĄJUNGOS PRAMONĖS EKONOMINĖ PADĖTIS
4.4.1. Bendrosios pastabos
(286)
Pagal pagrindinio reglamento 8 straipsnio 4 dalį nagrinėjant subsidijuoto importo poveikį Sąjungos pramonei buvo įvertinti visi ekonominiai veiksniai, nagrinėjamuoju laikotarpiu turėję įtakos Sąjungos pramonės būklei.
(287)
Kaip minėta 10 konstatuojamojoje dalyje, siekiant nustatyti galimą žalą Sąjungos pramonei atlikta atranka.
(288)
Siekdama nustatyti žalą, Komisija atskyrė makroekonominius žalos rodiklius nuo mikroekonominių. Komisija makroekonominius rodiklius įvertino remdamasi skunde pateiktais duomenimis, tyrimo metu skundo pateikėjo pateikta papildoma informacija ir Eurostato duomenimis. Šie duomenys susiję su visais Sąjungos gamintojais. Komisija mikroekonominius rodiklius įvertino remdamasi atrinktų Sąjungos gamintojų klausimyno atsakymuose pateiktais tinkamai patikrintais duomenimis. Laikyta, kad abu duomenų rinkiniai buvo tipiški Sąjungos pramonės ekonominės padėties atžvilgiu.
(289)
Makroekonominiai rodikliai yra šie: gamyba, gamybos pajėgumas, panaudoti pajėgumai, pardavimo apimtis, rinkos dalis, augimas, užimtumas ir našumas.
(290)
Mikroekonominiai rodikliai yra šie: vidutinės vieneto kainos, vieneto sąnaudos, darbo sąnaudos, atsargos, pelningumas, grynųjų pinigų srautas, investicijos, investicijų grąža ir pajėgumas padidinti kapitalą.
4.4.2. Makroekonominiai rodikliai
4.4.2.1. Gamyba, gamybos pajėgumai ir pajėgumų naudojimas
(291)
Visos Sąjungos gamybos, gamybos pajėgumų ir pajėgumų naudojimo raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:
5 lentelė
Gamyba, gamybos pajėgumai ir pajėgumų naudojimas
2010 m.
2011 m.
2012 m.
Tiriamasis laikotarpis
Gamybos apimtis (t)
362 195
355 240
361 159
401 119
Indeksas
100
98
100
111
Gamybos pajėgumai (t)
492 059
451 310
468 115
466 744
Indeksas
100
92
95
95
Pajėgumų naudojimas
73,6 %
78,7 %
77,2 %
85,9 %
Indeksas
100
107
105
117
Šaltinis: skundo pateikėjas (CIRFS).
(292)
Nagrinėjamuoju laikotarpiu gamybos apimtis išaugo 11 %. Gamybos apimtis augo tik tiriamuoju laikotarpiu (kuris apima 12 paskutinių nagrinėjamojo laikotarpio mėnesių). Per dalį nagrinėjamojo laikotarpio, buvusio prieš tiriamąjį laikotarpį (t. y. 2011 ir 2012 m.), Sąjungos pramonės gamybos apimtis mažėjo arba nekito.
(293)
Priešingai, gamybos pajėgumai mažėjo - tiriamuoju laikotarpiu jie sumažėjo 5 %. Dėl šios tendencijos ir dėl 292 konstatuojamojoje dalyje nurodyto gamybos apimties augimo, pajėgumų naudojimas išaugo 17 %. Vis dėlto reikia pabrėžti, kad 2010 m., kuriais grindžiama tendencijų analizė, pajėgumų naudojimas kapitalo imliuose pramonės sektoriuose, kaip antai poliesterių kuokštelinių pluoštų pramonės sektorius, buvo žemas - pajėgumų naudojimo koeficientas tiriamuoju laikotarpiu buvo 85,9 %.
4.4.2.2. Pardavimo apimtis ir rinkos dalis
(294)
Sąjungos pramonės pardavimo apimties ir rinkos dalies raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:
6 lentelė
Pardavimo apimtis ir rinkos dalis
2010 m.
2011 m.
2012 m.
Tiriamasis laikotarpis
Pardavimo apimtis Sąjungos rinkoje (t)
379 840
366 341
344 134
358 130
Indeksas
100
96
91
94
Rinkos dalis
45,3 %
42,2 %
41,1 %
40,2 %
Indeksas
100
93
91
89
Šaltinis: Eurostatas, skundo pateikėjas (CIRFS).
(295)
2011 ir 2012 m. pardavimo apimtis Sąjungos rinkoje sumažėjo, o tiriamuoju laikotarpiu ji šiek tiek paaugo. Vis dėlto bendrai pardavimo apimtis smuko 6 %, palyginti su 2010 m.
(296)
Per nagrinėjamąjį laikotarpį Sąjungos pramonės rinkos dalis labai sumažėjo. Rinkos dalis labiausiai susitraukė 2011 m., tačiau ji mažėjo ir 2012 m., ir tiriamuoju laikotarpiu, dėl to nagrinėjamuoju laikotarpiu iš viso prarasta 11 % rinkos dalies.
4.4.2.3. Augimas
(297)
Nepaisant nedidelio Sąjungos suvartojimo augimo nagrinėjamuoju laikotarpiu (paaugo 6 %) ir didesnės Sąjungos gamintojų gamybos apimties (paaugo 11 %), Sąjungos gamintojų pardavimo apimtis sumažėjo 6 %.
4.4.2.4. Užimtumas ir našumas
(298)
Užimtumo ir našumo raida per nagrinėjamąjį laikotarpį:
7 lentelė
Užimtumas ir našumas
2010 m.
2011 m.
2012 m.
Tiriamasis laikotarpis
Darbuotojų skaičius
1 914
1 935
2 000
2 036
Indeksas
100
101
105
106
Našumas (t/darbuotojui)
189,3
183,6
180,6
197,0
Indeksas
100
97
95
104
Šaltinis: skundo pateikėjas (CIRFS).
(299)
Nagrinėjamuoju laikotarpiu nuolat augo darbuotojų skaičius (augimas sudarė 6 %), taip pat didėjo gamybos apimtis, kaip nurodyta 292 konstatuojamojoje dalyje.
(300)
2011 ir 2012 m. našumas sumažėjo, nes tais metais darbuotojų skaičius augo, o gamybos apimtis nesikeitė. Apskritai nagrinėjamuoju laikotarpiu našumas padidėjo 4 %.
4.4.3. Mikroekonominiai rodikliai
4.4.3.1. Kainos ir kainoms poveikio turintys veiksniai
(301)
Atrinktų Sąjungos gamintojų vidutinių vieneto pardavimo nepriklausomiems pirkėjams Sąjungoje kainų raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:
8 lentelė
Pardavimo kainos Sąjungoje
2010 m.
2011 m.
2012 m.
Tiriamasis laikotarpis
Vidutinė vieneto pardavimo kaina visoje Sąjungos rinkoje (EUR/t)
1 283
1 608
1 509
1 489
Indeksas
100
125
118
116
Vieneto gamybos sąnaudos (EUR/t)
1 453
1 666
1 629
1 542
Indeksas
100
115
112
106
Šaltinis: atrinktų Sąjungos gamintojų pateikti patikrinti duomenys.
(302)
Pardavimo kainos Sąjungoje labiausiai augo 2011 m., kai poliesterių kuokštelinių pluoštų pardavimo kaina buvo 25 % didesnė nei vidutinė pardavimo kaina 2010 m. Taip atsitiko dėl 2011 m. medvilnės krizės, kai išaugo poliesterių kuokštelinių pluoštų kaip medvilnės, kurios trūko dėl menko 2010 m. derliaus, pakaitalo paklausa. Bendrai nagrinėjamuoju laikotarpiu pardavimo kainos Sąjungoje padidėjo 16 %.
(303)
Nagrinėjamuoju laikotarpiu taip pat padidėjo vieneto gamybos sąnaudos, kurios didžiausios buvo 2011 m. dėl tais metais išaugusios degalų kainos - svarbaus sąnaudų komponento - ir siekė 15 %. Nagrinėjamuoju laikotarpiu vieneto gamybos sąnaudos iš viso išaugo 6 %.
4.4.3.2. Darbo sąnaudos
(304)
Atrinktų Sąjungos gamintojų vidutinių darbo sąnaudų raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:
9 lentelė
Vidutinės darbo sąnaudos vienam darbuotojui
2010 m.
2011 m.
2012 m.
Tiriamasis laikotarpis
Vidutinės darbo sąnaudos vienam darbuotojui (EUR)
31 561
31 080
31 661
32 356
Indeksas
100
98
100
103
Šaltinis: atrinktų Sąjungos gamintojų pateikti patikrinti duomenys.
(305)
Vidutinės darbo sąnaudos vienam darbuotojui 2011 m. sumažėjo, o vėlesniais metais nežymiai padidėjo. Nagrinėjamuoju laikotarpiu stebėtas 3 % augimas.
4.4.3.3. Atsargos
(306)
Atrinktų Sąjungos gamintojų atsargų raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:
10 lentelė
Atsargos
2010 m.
2011 m.
2012 m.
Tiriamasis laikotarpis
Laikotarpio pabaigos atsargos (t)
15 731
16 400
15 039
19 108
Indeksas
100
104
96
121
Laikotarpio pabaigos atsargos, išreikštos gamybos procentine dalimi
7,3 %
7,8 %
7,1 %
8,8 %
Indeksas
100
107
97
120
Šaltinis: atrinktų Sąjungos gamintojų pateikti patikrinti duomenys.
(307)
Laikotarpio pabaigos atsargų padaugėjo (išskyrus 2012 m.); tiriamuoju laikotarpiu bendras augimas siekė 21 %. Taip pat augo ir gamybos apimtis (iš viso 11 %), tačiau nagrinėjamuoju laikotarpiu pardavimo apimtis sumažėjo (iš viso 6 %). Šios tendencijos buvo matyti ir iš laikotarpio pabaigos atsargų, išreikštų gamybos procentine dalimi.
4.4.3.4. Pelningumas, grynųjų pinigų srautas, investicijos, investicijų grąža ir pajėgumas padidinti kapitalą
(308)
Atrinktų Sąjungos gamintojų pelningumo, grynųjų pinigų srauto, investicijų ir investicijų grąžos raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:
11 lentelė
Pelningumas, grynųjų pinigų srautas, investicijos ir investicijų grąža
2010 m.
2011 m.
2012 m.
Tiriamasis laikotarpis
Pardavimo Sąjungoje nesusijusiems pirkėjams pelningumas (pardavimo apyvartos %)
- 5,4 %
1,0 %
- 0,8 %
0,3 %
Indeksas
- 100
18
- 14
5
Grynųjų pinigų srautas (EUR)
- 12 068 770
12 017 353
13 048 405
10 725 084
Indeksas
- 100
100
108
89
Investicijos (EUR)
5 240 603
7 671 607
4 488 296
4 145 991
Indeksas
100
146
86
79
Investicijų grąža
- 25,1 %
5,5 %
- 4,5 %
1,5 %
Indeksas
- 100
22
- 18
6
Šaltinis: atrinktų Sąjungos gamintojų pateikti patikrinti duomenys.
(309)
Komisija atrinktų Sąjungos gamintojų pelningumą nustatė ikimokestinį grynąjį pelną, gautą parduodant panašų produktą nepriklausomiems pirkėjams Sąjungoje, išreiškusi tokio pardavimo apyvartos procentine dalimi. Nagrinėjamuoju laikotarpiu pelningumo skirtumas kito. Apskritai pelningumo rodiklis pagerėjo - 2010 m. nuostoliai buvo gana dideli, o nagrinėjamuoju laikotarpiu pasiektas rentabilumo lygis.
(310)
Grynųjų pinigų srautas - tai Sąjungos gamintojų gebėjimas patiems finansuoti savo veiklą. Nagrinėjamuoju laikotarpiu grynųjų pinigų srauto raida buvo teigiama.
(311)
Investicijos buvo didžiausios 2011 m. - jos buvo 46 % didesnės, palyginti su investicijomis 2010 m., tačiau vėlesniais metais investuota mažiau. Per nagrinėjamąjį laikotarpį investicijų sumažėjo 21 %.
(312)
Investicijų grąža išreiškiama investicijų grynosios buhalterinės vertės pelno procentiniu dydžiu. Nagrinėjamuoju laikotarpiu ji didėjo.
(313)
Nė vienas iš atrinktų Sąjungos gamintojų nenurodė, kad nagrinėjamuoju laikotarpiu susidūrė su sunkumais didindami kapitalą.
4.4.4. Išvada dėl žalos
(314)
Importo iš Indijos apimtis išliko stabili (nagrinėjamuoju laikotarpiu sudarė 6-7 % Sąjungos rinkos dalies). Nustatytas didelis priverstinis kainų mažinimas (iki 43,7 %).
(315)
Daugelis žalos rodiklių pagerėjo. Sąjungos gamintojų pelningumas padidėjo beveik 6 procentiniais punktais, tačiau vidutinis pelno dydis buvo nepatenkinamas - tiriamuoju laikotarpiu išliko 0,3 % rentabilumo lygis. Pajėgumų naudojimo koeficientas padidėjo nuo 74 iki 86 %. Tačiau taip atsitiko dėl padidėjusios Sąjungos gamybos apimties, taip pat dėl sumažėjusių Sąjungos pajėgumų. Didžiausios vidutinės pardavimo kainos Sąjungoje buvo 2011 m.; jų augimą lėmė labai išaugusios medvilnės ir degalų kainos. Apskritai vidutinės Sąjungos pardavimo kainos nagrinėjamuoju laikotarpiu išaugo 16 %. Investicijų grąžos ir pinigų srauto raida buvo teigiama. Nagrinėjamuoju laikotarpiu taip pat padidėjo užimtumas. Todėl buvo matyti atsigavimo ženklų, nors padėtis vis dar buvo žalinga.
(316)
Toliau nurodytų žalos rodiklių raida nagrinėjamuoju laikotarpiu buvo neigiama: Sąjungos pardavimo apimčiai sumažėjus 6 %, Sąjungos gamintojų Sąjungos rinkos dalis susitraukė nuo 45,3 iki 40,2 %. Investicijos bendrai sumažėjo, išskyrus 2011 m. Pajėgumai, kaip minėta 293 konstatuojamojoje dalyje, nagrinėjamuoju laikotarpiu sumažėjo 5 %.
(317)
Bendrai Sąjungos pramonės padėtį vis dar galima apibūdinti kaip žalingą, nors per pastaruosius metus ji aiškiai pagerėjo. Atsižvelgdama į išdėstytas aplinkybes Komisija padarė išvadą, kad Sąjungos pramonei buvo padaryta materialinė žala, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 8 straipsnio 4 dalyje.
(318)
Atskleidus faktus pateiktose pastabose skundo pateikėjas teigė, kad, jo nuomone, Indijos rinkos dalis Sąjungos rinkoje buvo stabili dėl didelio subsidijavimo. Komisija iš tiesų nustatė, kad buvo teikiamos kompensuotinos subsidijos (žr. 229 konstatuojamąją dalį), tačiau nebuvo galima nustatyti priežastinio ryšio su Sąjungos pramonės žalinga padėtimi (žr. 319-323 konstatuojamąsias dalis).
5. PRIEŽASTINIS RYŠYS
(319)
Pagal pagrindinio reglamento 8 straipsnio 5 dalį Komisija nagrinėjo, ar dėl subsidijuoto importo iš Indijos Sąjungos pramonei padaryta materialinė žala. Pagal pagrindinio reglamento 8 straipsnio 6 dalį Komisija taip pat nagrinėjo, ar kiti žinomi veiksniai galėjo tuo pat metu daryti žalą Sąjungos pramonei. Komisija užtikrino, kad žala, kuri galėjo būti padaryta dėl tų kitų veiksnių, nebūtų priskirta subsidijuotam importui iš Indijos. Šie veiksniai - tai importas iš kitų trečiųjų šalių, Sąjungos pramonės eksporto veiklos rezultatai ir suvartojimas.
5.1. SUBSIDIJUOTO IMPORTO POVEIKIS
(320)
Atsižvelgiant į tai, kad Kinijos ir Vietnamo atveju subsidijų suma buvo mažesnė už de minimis (žr. 76 ir 231 konstatuojamąsias dalis), bendro vertinimo sąlygos neįvykdytos. Todėl analizuojant priežastinį ryšį nagrinėjamas tik importo iš Indijos poveikis.
(321)
Nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungos pramonės dalis Sąjungos rinkoje sumažėjo nuo 45,3 iki 40,2 %, o Indijos importo rinkos dalis išliko gana stabili - 6-7 %. Nagrinėjamuoju laikotarpiu suvartojimas padidėjo 6 %. Todėl Sąjungos pramonė negalėjo pasinaudoti šiuo augimu savo rinkos daliai padidinti, tačiau tam greičiausiai neturėjo poveikio Indijos rinkos dalis, kuri išliko nepakitusi.
(322)
Vidutinės Eurostato nustatytos iš Indijos importuojamų poliesterių kuokštelinių pluoštų kainos buvo žemesnės nei vidutinės iš daugelio kitų šalių importuojamų poliesterių kuokštelinių pluoštų kainos, tačiau svarbu pažymėti, kad labai skiriasi produktų kokybė ir rūšys. Bet kuriuo atveju atlikus atskirų rūšių produktų palyginimą nustatytas didelis priverstinis kainų mažinimas dėl importo iš Indijos.
(323)
Nepaisant didelio priverstinio kainų mažinimo, negalima daryti išvados, kad dėl Indijos importo padaryta žala. Iš tiesų negalima teigti, kad Sąjungos pramonės rinkos dalis sumažėjo (5,1 procentinio punkto) dėl Indijos importo apimties didėjimo, nes Indijos importui tenkanti rinkos dalis išliko gana stabili (nagrinėjamuoju laikotarpiu padidėjo tik 0,7 procentinio punkto). Be to, nagrinėjamuoju laikotarpiu vidutinės importo iš Indijos kainos padidėjo 18 %. Neatrodo, kad Indijos importo kainos būtų lėmusios kainų smukdymą, nes Sąjungos pramonės finansinė padėtis, nors tiriamuoju laikotarpiu vis dar buvo žalinga, labai pagerėjo nagrinėjamuoju laikotarpiu.
5.2. KITŲ VEIKSNIŲ POVEIKIS
5.2.1. Importas iš trečiųjų šalių
(324)
Importo iš trečiųjų šalių apimties raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:
12 lentelė
Importas iš kitų šalių
Šalis
2010 m.
2011 m.
2012 m.
Tiriamasis laikotarpis
Korėjos Respublika
Apimtis (t)
129 918
165 365
163 540
181 540
Indeksas
100
127
126
140
Rinkos dalis
15,5 %
19,0 %
19,5 %
20,4 %
Indeksas
100
123
126
131
Vidutinė kaina (EUR/t)
1 116
1 367
1 361
1 300
Indeksas
100
123
122
116
Taivanas
Apimtis (t)
121 656
108 645
100 072
92 423
Indeksas
100
89
82
76
Rinkos dalis
14,5 %
12,5 %
12,0 %
10,4 %
Indeksas
100
86
82
71
Vidutinė kaina (EUR/t)
1 131
1 416
1 383
1 369
Indeksas
100
125
122
121
Kinija
Apimtis (t)
5 198
8 980
23 209
44 651
Indeksas
100
173
446
859
Rinkos dalis
0,6 %
1,0 %
2,8 %
5,0 %
Indeksas
100
167
447
808
Vidutinė kaina (EUR/t)
1 065
1 279
1 265
1 209
Indeksas
100
120
119
113
Turkija
Apimtis (t)
32 921
29 969
34 303
36 908
Indeksas
100
91
104
112
Rinkos dalis
3,9 %
3,4 %
4,1 %
4,1 %
Indeksas
100
88
104
105
Vidutinė kaina (EUR/t)
1 133
1 466
1 383
1 382
Indeksas
100
129
122
122
Vietnamas
Apimtis (t)
24 884
25 487
26 410
29 717
Indeksas
100
102
106
119
Rinkos dalis
3,0 %
2,9 %
3,2 %
3,3 %
Indeksas
100
99
106
112
Vidutinė kaina (EUR/t)
978
1 182
1 175
1 096
Indeksas
100
121
120
112
Indonezija
Apimtis (t)
25 902
30 285
24 032
24 699
Indeksas
100
117
93
95
Rinkos dalis
3,1 %
3,5 %
2,9 %
2,8 %
Indeksas
100
113
93
90
Vidutinė kaina
1 055
1 329
1 267
1 167
Indeksas
100
126
120
111
Tailandas
Apimtis (t)
17 548
23 510
17 103
18 952
Indeksas
100
134
97
108
Rinkos dalis
2,1 %
2,7 %
2,0 %
2,1 %
Indeksas
100
129
98
102
Vidutinė kaina (EUR/t)
1 140
1 449
1 310
1 298
Indeksas
100
127
115
114
Kitas importas
Apimtis (t)
49 272
51 282
41 074
43 120
Indeksas
100
104
83
88
Rinkos dalis
5,9 %
5,9 %
4,9 %
4,8 %
Indeksas
100
100
83
82
Vidutinė kaina (EUR/t)
1 323
1 681
1 603
1 532
Indeksas
100
127
121
116
Šaltinis: Eurostatas.
(325)
Didžioji importo dalis (181 540 tonų, t. y. 20,4 % rinkos dalies tiriamuoju laikotarpiu) yra iš Korėjos Respublikos, kurios rinkos dalis nagrinėjamuoju laikotarpiu padidėjo 4,9 procentinio punkto. Taivanas yra antras pagal eksporto į Sąjungą apimtį. Nors nagrinėjamuoju laikotarpiu importo iš Taivano apimtis sumažėjo (4,1 procentinio punkto), tiriamuoju laikotarpiu Taivano rinkos dalis tebebuvo 10,4 %. Ketvirta pagal eksporto apimtį (po Indijos, kuri eksportuotojų sąraše yra trečia) yra Kinija, kurios rinkos dalis padidėjo 4,4 procentinio punkto iki 5 %. Importo iš kitų trečiųjų šalių apimtis mažesnė nei importo iš Indijos, tačiau daug poliesterių kuokštelinių pluoštų taip pat importuojama iš Turkijos, Vietnamo, Indonezijos ir Tailando (visų keturių šalių rinkos dalis yra palyginti stabili). Bendrai importo iš Turkijos, Vietnamo, Indonezijos ir Tailando rinkos dalis yra maždaug 12 % (tiriamuoju laikotarpiu - 12,4 %).
(326)
Daugiau dėmesio verta skirti didėjančiai importo iš Korėjos Respublikos apimčiai. Tiriamuoju laikotarpiu Korėjos importo apimtis buvo tris kartus didesnė už Indijos importo apimtį. Nagrinėjamuoju laikotarpiu importo apimtis išaugo 40 %, o rinkos dalis padidėjo 4,9 procentinio punkto iki 20,4 %. Taip pat labai išaugo importo iš Kinijos apimtis - daugiau kaip 700 % arba 4,4 procentinio punkto, kalbant apie rinkos dalį. Dėl importo iš Kinijos taip pat priverstinai labai mažintos Sąjungos pramonės kainos.
(327)
Remiantis pirmiau pateikta informacija, galima daryti išvadą, kad, jei Sąjungos pramonės padėtis buvo žalinga dėl importo, tai greičiausiai buvo dėl importo iš kitų nei Indija šaltinių.
(328)
Atskleidus faktus skundo pateikėjas pateikė pastabą, kad Komisija išsamiau nenagrinėjo Kinijos ir Vietnamo eksporto kainų. Reikia priminti, kad ir Kinijos, ir Vietnamo subsidijų atveju nustatytas de minimis lygis. Todėl Komisija savo priežastingumo analizėje, susijusioje su kitų veiksnių poveikiu, įvertino šių dviejų atitinkamų šalių eksporto kainas ir, iš tiesų, vykdydama tyrimą neatliko bendro visų trijų nagrinėjamųjų šalių importo vertinimo, nes buvo nustatyta, kad Kinijos ir Vietnamo atvejais nustatytos subsidijos buvo de minimis, kaip paaiškinta 275-277 konstatuojamosiose dalyse.
(329)
Skundo pateikėjas pateikė pastabų dėl vidutinių importo iš Korėjos kainų ir dėl (šiek tiek) padidėjusios importo apimties 2011-2012 m. Atsižvelgdama į tai, kad nagrinėjamuoju laikotarpiu bendrai padidėjo ir Korėjos importo apimtis, ir rinkos dalis, taip pat į tai, kad jo vidutinės kainos yra mažesnės už vidutines Sąjungos pramonės pardavimo kainas, Komisija laikosi nuomonės, kad Korėjos importas yra svarbus kitas veiksnys atliekant priežastingumo analizę.
(330)
Skundo pateikėjas taip pat nurodė vidutines trijų šalių, kurios pirmiausia nagrinėtos atliekant šį tyrimą, taip pat Korėjos ir Tavaino eksporto kainas 2014 m. sausio-liepos mėn. Tačiau tai nėra nagrinėjamasis laikotarpis, kuris yra nuo 2010 m. iki tiriamojo laikotarpio pabaigos. Todėl pateikta pastaba atmesta.
5.2.2. Sąjungos pramonės eksporto veiklos rezultatai
(331)
Sąjungos pramonės eksporto apimties ir vidutinės vertės raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:
13 lentelė
Sąjungos gamintojų eksporto veiklos rezultatai
2010 m.
2011 m.
2012 m.
Tiriamasis laikotarpis
Eksporto apimtis (t)
31 158
32 204
41 279
36 149
Indeksas
100
103
132
116
Vidutinė kaina (EUR/t)
1 760
1 945
1 924
1 962
Indeksas
100
111
109
112
Šaltinis:
Apimtis: skundo pateikėjas (CIRFS).
Vertė: atrinktų Sąjungos gamintojų pateikti patikrinti duomenys.
(332)
Sąjungos pramonė už ES ribų daugiausia parduoda specializuotus produktus - tuo galima paaiškinti didesnes vidutines pardavimo kainas tose rinkose.
(333)
Nagrinėjamuoju laikotarpiu atrinktų Sąjungos gamintojų eksporto apimtis padidėjo beveik 30 %, o didžiausia ji buvo 2012 m. 2011 m. išaugo vidutinės pardavimo kainos, kurios vėliau išliko stabilios iki tiriamojo laikotarpio.
(334)
Nepaisant gerų atrinktų Sąjungos gamintojų eksporto veiklos rezultatų, absoliuti eksporto apimtis buvo santykinai maža, palyginti su pardavimo Sąjungoje apimtimi. Todėl jų poveikis buvo nepakankamas, kad pagerėtų sudėtinga ir žalinga padėtis Sąjungos vidaus rinkoje.
5.2.3. Suvartojimas
(335)
Sąjungos poliesterių kuokštelinių pluoštų rinkos apimtis 2010 m. buvo 838 397 tonos, o tiriamuoju laikotarpiu pasiekė 890 992 tonas. Tai reiškia, kad nagrinėjamuoju laikotarpiu rinka išaugo 6 %. Kitaip tariant, nebuvo paklausos mažėjimo, kuris būtų galėjęs turėti poveikio žalingai Sąjungos pramonės padėčiai.
5.2.4. Ekonomikos krizė
(336)
Naudotojų asociacija, vienos iš nagrinėjamųjų šalių prekybos rūmai ir viena valdžios institucija nurodė, kad žala atsirado dėl ekonomikos krizės. Šis argumentas nepagrįstas, nes Sąjungos poliesterių kuokštelinių pluoštų rinka padidėjo 6 %, be to, vidutinė pardavimo kaina Sąjungoje išaugo 16 %.
(337)
Prekybos rūmai taip pat pateikė pastabą, kad dėl ekonomikos krizės sumažėjo specializuotų poliesterių kuokštelinių pluoštų paklausa, bet išaugo prekinių poliesterių kuokštelinių pluoštų paklausa. Reikia priminti, kad ir specializuoti, ir prekiniai poliesterių kuokšteliniai pluoštai turi tokias pačias fizines ir chemines savybes, o jų galutinio naudojimo paskirtis iš esmės yra vienoda. Pripažįstama, kad ne visų rūšių produktai gali būti pakeičiami, tačiau per ankstesnius ir šį tyrimą nustatyta, kad skirtingų rūšių produktai gali būti bent iš dalies pakeičiami ir jų naudojimo paskirtis gali iš dalies sutapti. Todėl šis teiginys atmetamas.
5.2.5. Didelis pajėgumų naudojimas
(338)
Viena valdžios institucija nurodė, kad žala, t. y. rinkos dalies praradimas, negalėjo atsirasti dėl subsidijuoto importo, atsižvelgiant į didelį Sąjungos pramonės pajėgumų naudojimo koeficientą. Sąjungos pramonės pajėgumų naudojimas nagrinėjamuoju laikotarpiu iš tiesų išaugo, tačiau jis niekada nebuvo pasiekęs turimų pajėgumų ribų. Didžiausias pasiektas pajėgumų naudojimo koeficientas (tai buvo tiriamuoju laikotarpiu) buvo 85,9 %. Taigi dar buvo buvo galima labai padidinti gamybą. Vis dėlto, kadangi Sąjungos gamintojų pardavimo Sąjungoje apimtis nedidėjo taip, kaip suvartojimas, vis tiek laikoma, kad rinkos dalies praradimas yra vienas iš žalingos Sąjungos pramonės padėties rodiklių.
5.3. IŠVADA DĖL PRIEŽASTINIO RYŠIO
(339)
Remdamasi pirmiau išdėstytais faktais, Komisija laikosi nuomonės, kad negalima nustatyti žalingos Sąjungos pramonės padėties ir subsidijuoto importo iš Indijos priežastinio ryšio. Ši išvada pirmiausia grindžiama palyginti maža ir tik vos didėjančia importo iš Indijos rinkos dalimi (nuo 6,1 iki 6,8 %), palyginti su daug didesne, tačiau stipriai mažėjančia Sąjungos pramonės rinkos dalimi (nuo 45,3 iki 40,2 %). Antra, importo iš kai kurių kitų šalių (Korėjos, Taivano, Kinijos) apimtis buvo didesnė ir (arba) labai didėjo, todėl, jei Sąjungos pramonei žala padaryta dėl importo, tai ji turėtų būti siejama su importu iš minėtų šalių, o ne su importu iš Indijos (žr. 325-327 konstatuojamąsias dalis).
(340)
Todėl nebuvo galima nustatyti subsidijuoto importo iš Indijos ir Sąjungos pramonei padarytos materialinės žalos priežastinio ryšio, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 8 straipsnio 5 ir 6 dalyse.
6. IŠVADA
(341)
Todėl tyrimas turėtų būti baigtas, nes Kinijos Liaudies Respublikos ir Vietnamo atveju nustatyta, kad subsidijos buvo de minimis, o Indijos kilmės importo atveju nenustatyta žalos ir subsidijų priežastinio ryšio.
(342)
Pagal pagrindinio reglamento 25 straipsnio 1 dalį įsteigtas komitetas nuomonės nepateikė,
PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
1 straipsnis
Antisubsidijų tyrimas, susijęs su importuojamais Kinijos Liaudies Respublikos, Indijos ir Vietnamo poliesterių sintetiniais kuokšteliniais pluoštais, nekarštais, nešukuotais ir kitu būdu neparuoštais verpimui, kurių KN kodas šiuo metu yra 5503 20 00, baigiamas.
2 straipsnis
Šis sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
Priimta Briuselyje 2014 m. gruodžio 16 d.