РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) № 923/2012 НА КОМИСИЯТА
от 26 септември 2012 година
за определяне на общи правила за полетите и разпоредби за експлоатация относно аеронавигационните услуги и процедури, и за изменение на Регламент за изпълнение (ЕС) № 1035/2011 и регламенти (ЕО) № 1265/2007, (ЕО) № 1794/2006, (ЕО) № 730/2006, (ЕО) № 1033/2006 и (ЕС) № 255/2010
(текст от значение за ЕИП)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 551/2004 на Европейския парламент и на Съвета от 10 март 2004 г. относно организацията и използването на въздушното пространство в единното европейско небе (Регламент за въздушното пространство) (1), и по-специално член 4, букви а) и б) от него,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 216/2008 на Европейския парламент и на Съвета от 20 февруари 2008 г. относно общи правила в областта на гражданското въздухоплаване и за създаване на Европейска агенция за авиационна безопасност (Основния регламент за EASA (2)), и по-специално членове 8 и 8б от него, както и приложение Vб към него,
като има предвид, че:
(1)
Съгласно Регламент (ЕО) № 551/2004 и Регламент (ЕО) № 216/2008 от Комисията се изисква да приеме правила за прилагане, с оглед да се приемат съответни разпоредби относно правилата за полети въз основа на стандартите и препоръчителните практики на Международната организация за гражданско въздухоплаване (ИКАО), както и да се хармонизира прилагането на класификацията на въздушното пространство на ИКАО, с цел да се гарантира непрекъснато осигуряване на безопасно и ефикасно обслужване на въздушното движение в рамките на единното европейско небе.
(2)
В съответствие с член 8, параграф 1 от Регламент (ЕО) № 549/2004 на Европейския парламент и на Съвета от 10 март 2004 г. за определяне на рамката за създаването на Единно европейско небе (3), на Евроконтрол бе даден мандат да подпомага Комисията при разработването на правила за прилагане, които установяват съответни разпоредби относно правилата за полети въз основа на стандартите и препоръчителните практики на ИКАО, и хармонизират прилагането на класификацията на въздушното пространство на ИКАО.
(3)
В съответствие с член 1, параграф 3 и член 13 от Регламент (ЕО) № 549/2004, както и с член 2 от Регламент (ЕО) № 216/2008, инициативата за единното европейско небе следва да подпомогне държавите членки в изпълнението на техните задължения съгласно Чикагската конвенция от 1944 г. за международно гражданско въздухоплаване (наричана по-нататък „Чикагската конвенция“), като осигури общо тълкуване и прилагане.
(4)
Целта на Регламент (ЕО) № 551/2004 е да се подкрепи концепцията за все по-интегрирано оперативно въздушно пространство в контекста на общата транспортна политика, както и да се установят общи процедури за проектиране, планиране и управление, осигурявайки ефикасно и безопасно осъществяване на управлението на въздушното движение. Тази цел е от особено значение за бързото въвеждане на функционалните блокове въздушно пространство в единното европейско небе.
(5)
Резултатите от работата, извършена от съвместната група, създадена от Комисията, Евроконтрол и ИКАО, която въз основа на подадената от държавите членки информация анализира и обобщи разликите между тях във връзка със стандартите на ИКАО относно правилата за полети и съответните разпоредби за аеронавигационно обслужване, потвърждават необходимостта от стандартизирането на общи правила и различия по отношение на единното европейско небе.
(6)
С оглед да се гарантира безопасно, ефективно и експедитивно международно въздушно движение и да се подпомогне установяването на функционални блокове въздушно пространство, всички участници в единното европейско небе следва да се придържат към общ набор от правила. Освен това от ключово значение за безопасността на трансграничните дейности е създаването на прозрачна регулаторна система, чрез която на участниците да може да се гарантира правна сигурност и предвидимост. За тази цел следва да бъдат установени стандартизирани правила за полети и съответни разпоредби за експлоатация относно аеронавигационните услуги и процедури, и те да бъдат допълнени при необходимост с документи с насоки и/или приемливи средства за осигуряване на съответствие.
(7)
За постигането на тези цели ИКАО следва да бъде уведомявана от държавите членки само за съвместно приети европейски разлики в области, които попадат в обхвата на правото на Съюза. Тези разлики следва да се установяват и наблюдават чрез постоянен процес.
(8)
Държавите членки, които са приели разпоредби, допълващи даден стандарт на ИКАО, следва да продължат да ги прилагат до приемането на съответните разпоредби на Съюза, ако те считат това за все още необходимо и при условие че тези допълнителни разпоредби не представляват разлика по Чикагската конвенция или спрямо действащото законодателство на Съюза.
(9)
Настоящият регламент следва да се прилага, без да се засягат задълженията и правата на държавите членки над открито море, в съответствие с член 12 от Чикагската конвенция и особено с приложение 2 към Чикагската конвенция, както и задълженията на държавите членки и на Съюза съгласно Конвенцията на Организацията на обединените нации по морско право и задълженията на държавите членки по Конвенцията за международните правила за предпазване от сблъскване на море, 1972 г.
(10)
В съответствие с член 1, параграф 2 от Рамковия регламент (ЕО) № 549/2004 регулаторната рамка за създаването на Единно европейско небе не обхваща военните операции и учения.
(11)
Съществуващият процес за изменение на стандартите и препоръчителните практики на ИКАО в рамките на Чикагската конвенция не се разглежда в настоящия регламент.
(12)
Разширяването на обхвата на компетенциите на EASA, така че те да включват безопасността на управлението на въздушното движение, изисква съгласуваност между разработването на правилата за прилагане съгласно Регламент (ЕО) № 551/2004 и Регламент (ЕО) № 216/2008.
(13)
С цел да се осигури съгласуваност между транспонирането на разпоредбите на приложение 2 към Чикагската конвенция, изложени в настоящия регламент, и бъдещите разпоредби, произтичащи от други приложения към Чикагската конвенция, които ще бъдат включени в следващите етапи на работа, както и прилагането на бъдещите правила на Съюза, първоначалните разпоредби следва да бъдат преразгледани при необходимост.
(14)
При необходимост следва да се актуализират други елементи на законодателството на Съюза, за да се позовават на настоящия регламент,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
Предмет и обхват
1. Целта на настоящия регламент е да се установят общи правила за полетите и разпоредби за експлоатация относно аеронавигационните услуги и процедури, които да се прилагат за общото въздушно движение в обхвата на Регламент (ЕО) № 551/2004.
2. Настоящият регламент се прилага по-специално за ползватели на въздушното пространство и въздухоплавателни средства, участващи в общото въздушно движение:
а)
експлоатирани в посока на, в границите на, или извън Съюза;
б)
с национални и регистрационни знаци на държава - членка на Съюза, и експлоатирани във всякакво въздушно пространство по начин, който да не противоречи на правилата, публикувани от страната, под чиято юрисдикция е територията, над която се прелита.
3. Настоящият регламент се прилага също така за компетентните органи на държавите членки, доставчиците на аеронавигационно обслужване и съответния наземен персонал, участващ в експлоатацията на въздухоплавателните средства.
Член 2
Определения
За целите на настоящия регламент се прилагат следните определения:
1.
„точност“ (accuracy) е степента на съответствие между прогнозната или измерената стойност и действителната стойност;
2.
„договор ADS-C“ (ADS-C agreement) е план за докладване, който определя условията за докладване на данни ADS-C (т.е. данните, изисквани от органа за обслужване на въздушното движение, и честотата на предаване на докладите ADS-C, които трябва да бъдат договорени, преди ADS-C да се използва в обслужването на въздушното движение);
3.
„консултативно въздушно пространство“ (advisory airspace) е въздушно пространство с определени размери или установен маршрут, в границите на което се осигурява консултативно обслужване на въздушното движение;
4.
„консултативно трасе“ (advisory route) е установен маршрут, в границите на който се осигурява консултативно обслужване на въздушното движение;
5.
„фигурен пилотаж“ (aerobatic flight) означава целенасочено изпълнявани маневри от въздухоплавателно средство, включващи внезапни изменения на пространствената му позиция, неестествена пространствена позиция или неестествено изменение на скоростта, които не са необходими за нормален полет или за обучение за свидетелства за правоспособност или квалификации, различни от тези за фигурен пилотаж;
6.
„летище“ (aerodrome) е определена зона (включително всички сгради, инсталации и оборудване) на земя или вода или на неподвижно съоръжение, неподвижно съоръжение в открито море или плаващо съоръжение, предназначена да бъде използвана, изцяло или частично, за кацане, излитане и движение на въздухоплавателни средства по повърхността;
7.
„обслужване по летищен контрол“ (aerodrome control service) означава обслужване по контрол на въздушното движение (КВД) по отношение на летищното движение;
8.
„летищна контролна кула“ (aerodrome control tower) е орган, създаден за осигуряване на обслужване по контрол на въздушното движение по отношение на летищното движение;
9.
„летищно движение“ (aerodrome traffic) е всяко движение по маневрената площ на летището и всички полети на въздухоплавателни средства в района на дадено летище. Въздухоплавателните средства, експлоатирани в района на дадено летище, включват, но не само, въздухоплавателни средства, влизащи в летищния кръг на полетите или напускащи този кръг;
10.
„летищен кръг на полетите“ (aerodrome traffic circuit) е установен маршрут за полет на въздухоплавателните средства, летящи в района на дадено летище;
11.
„зона за летищно движение“ (aerodrome traffic zone) е въздушно пространство с определени размери, установено около летище за предпазване на летищното движение;
12.
„авиационна работа“ (aerial work) означава полет на въздухоплавателното средство, при който то се използва за специализирани услуги като услугите, свързани със селското стопанство, строителството, фотографията, топографските измервания, наблюдението и патрулирането, търсенето и спасяването, авиационната реклама и т.н.;
13.
„Аеронавигационна информация и публикация“ (Aeronautical Information Publication - AIP) е сборник, издаван или одобряван от дадена държава, който съдържа дългосрочна аеронавигационна информация от важно значение за въздушната навигация;
14.
„аеронавигационно мобилно обслужване“ (aeronautical mobile service) е мобилно обслужване между аеронавигационните станции и станциите на въздухоплавателните средства или между станциите на въздухоплавателните средства, в което могат да участват станциите на средствата за спасяване; в това обслужване могат да участват и аварийни радиопредаватели за указване на местоположение, които работят на специалните честоти, използвани при бедствия и аварии;
15.
„аеронавигационна станция“ (aeronautical station) е наземна станция за аеронавигационно мобилно обслужване. В някои случаи аеронавигационната станция може да бъде разположена на борда на плавателен съд или на платформа в морето;
16.
„самолет“ (aeroplane) е задвижвано от силова установка по-тежко от въздуха въздухоплавателно средство, получаващо подемната си сила в полет главно от аеродинамичната реакция върху повърхности, оставащи неподвижни при определени условия на полета;
17.
„бордова система за избягване на опасни сближения във въздуха“ (airborne collision avoidance system - ACAS) е система на борда на въздухоплавателното средство, използваща сигналите от транспондера за вторичен обзорен радар (SSR), която функционира независимо от наземното оборудване и предоставя на пилота информация за потенциално конфликтна ситуация с въздухоплавателни средства, оборудвани с транспондери за вторичен обзорен радар;
18.
„въздухоплавателно средство“ (aircraft) е всяка машина, която може да се поддържа в атмосферата от реакциите на въздуха, различни от реакциите на въздуха срещу земната повърхност;
19.
„адрес на въздухоплавателно средство“ (aircraft address) е уникална комбинация от 24 бита, служеща за обозначаване на въздухоплавателно средство за целите на връзката въздух - земя, навигацията и обзора;
20.
„наблюдение от въздухоплавателно средство“ (aircraft observation) е оценката на един или повече метеорологични елементи, извършена от въздухоплавателно средство в полет;
21.
„информация за полетите и метеорологичните условия (AIRMET)“ е информацията, издавана от метеорологична служба за следене за наличие или очаквана поява на определени метеорологични явления по маршрута, които могат да повлияят на безопасността на полетите на въздухоплавателни средства на малки височини и които не са били вече включени в прогнозата, предназначена за полети на малки височини в съответния район за полетна информация или негов подрайон;
22.
„връзка въздух - земя“ (air-ground communication) е двупосочна връзка между въздухоплавателни средства и станции или пунктове, разположени на земната повърхност;
23.
„контролна радиостанция въздух - земя“ (air-ground control radio station) е аеронавигационна далекосъобщителна станция, предназначена главно за осигуряване на връзката по провеждането на полетите и управлението на въздухоплавателните средства в даден район;
24.
„доклад за полет“ (air-report) означава доклад от въздухоплавателно средство в полет, изготвен в съответствие с изискванията за местоположение и докладване за експлоатация и/или за метеорологични условия.
25.
„рулиране по въздуха“ (air-taxiing) е движение на вертолет или друго вертикално излитащо и кацащо въздухоплавателно средство над повърхността на летището обикновено при наличие на земен ефект с пътна скорост, по-малка от 37 км/ч (20 kts);
26.
„въздушно движение“ (air traffic) означава всички въздухоплавателни средства в полет или движещи се по маневрената площ на дадено летище;
27.
„консултативно обслужване на въздушното движение“ (air traffic advisory service) е обслужване, предоставяно в консултативно въздушно пространство за осигуряване на сепарация, доколкото това практически е възможно, между въздухоплавателни средства, изпълняващи полети съгласно полетен план по правилата за полети по прибори;
28.
„разрешение по контрол на въздушното движение“ (air traffic control clearance) е разрешение за дадено въздухоплавателно средство да продължи своя маршрут при условията, определени от орган за контрол на въздушното движение;
29.
„инструкция за контрол на въздушното движение“ (air traffic control instruction) означава разпореждания, издадени от контрола на въздушното движение с цел да се изиска предприемането на конкретно действие от даден пилот;
30.
„обслужване по контрол на въздушното движение“ (air traffic control service) е обслужване, предоставяно с цел:
а)
предотвратяване на сблъскване:
1)
между въздухоплавателни средства; и
2)
между въздухоплавателни средства и препятствия по маневрената площ на летището; както и
б)
подреждане и поддържане на последователен поток на въздушното движение;
31.
„орган за контрол на въздушното движение“ (air traffic control unit) е общ термин, означаващ в различните случаи районен контролен център, орган за контрол на подхода или летищна контролна кула;
32.
„обслужване на въздушното движение (ОВД)“ (air traffic service - ATS) е общ термин с различно значение според случая - полетно-информационно обслужване, аварийно-оповестително обслужване, консултативно обслужване на въздушното движение, контрол на въздушното движение (контрол на района, контрол на подхода или контрол на летищното движение);
33.
„въздушни пространства на обслужване на въздушното движение“ (air traffic services airspaces) означава въздушни пространства с определени размери и азбучно обозначение, в които могат да се осъществяват определени видове полети и за които са установени обслужване на въздушното движение и правила за експлоатация;
34.
„пункт за събиране на докладите за обслужване на въздушното движение“ (air traffic services reporting office) е орган, създаден с цел получаване на представените преди излитане доклади, свързани с обслужването на въздушното движение, и полетни планове;
35.
„орган за обслужване на въздушното движение“ (air traffic services unit) е общ термин, означаващ в различните случаи орган за контрол на въздушното движение, център за полетна информация, летищен орган за полетно-информационно обслужване или пункт за събиране на докладите за обслужване на въздушното движение;
36.
„въздушен път“ (airway) e контролирано въздушно пространство (или негова част) с формата на коридор;
37.
„аварийно-оповестително обслужване“ (alerting service) е обслужване, предоставяно с цел уведомяване и оказване на необходимото съдействие на съответните организации, за въздухоплавателни средства, нуждаещи се от помощта на службите за търсене и спасяване;
38.
„резервно летище“ (alternate aerodrome) е летище, към което дадено въздухоплавателно средство може да продължи полета си, когато стане невъзможно или непрепоръчително то да продължи полета си към летището на местоназначение или да кацне на него. Резервните летища включват, както следва:
а)
„резервно летище при излитане“ (take-off alternate) е летище, на което дадено въздухоплавателно средство може да извърши кацане, ако възникне необходимост от това непосредствено след излитане и няма възможност да бъде използвано летището на излитане;
б)
„резервно летище по маршрута“ (en-route alternate) е летище, на което дадено въздухоплавателно средство може да извърши кацане, след като при полета по маршрута си е попаднало в нестандартни условия или аварийно състояние;
в)
„резервно летище по маршрута при ETOPS полети“ (ETOPS en-route alternate) е пригодно и подходящо резервно летище, на което даден самолет може да извърши кацане, след като при ETOPS полет по маршрута си е претърпял спиране на двигател или е попаднал в други нестандартни условия или аварийно състояние;
г)
„резервно летище на летището на кацане“ (destination alternate) е резервно летище, към което дадено въздухоплавателно средство може да продължи полета си, ако стане невъзможно или непрепоръчително то да кацне на летището на местоназначение;
39.
„абсолютна височина“ (altitude) е вертикалното разстояние, измерено от средното морско равнище (mean sea level - MSL) до определено ниво, точка или обект, приет за точка;
40.
„обслужване по контрол на подхода“ (approach control service) е обслужване по контрол на въздушното движение за долитащи или отлитащи контролирани полети;
41.
„орган за контрол на подхода“ (approach control unit) е орган за обслужване по контрол на въздушното движение за контролирани полети, долитащи към или отлитащи от едно или повече летища;
42.
„перон“ (apron) е определен район, предназначен за разполагане на въздухоплавателни средства с цел качване или слизане на пътници, товарене или разтоварване на пощенски пратки или товари, зареждане с гориво, паркиране или техническо обслужване;
43.
„районен контролен център (РКЦ)“ (area control centre - ACC) е орган, създаден за обслужване по контрол на въздушното движение за контролирани полети в контролираните райони под същата юрисдикция;
44.
„обслужване по контрол на района“ е обслужване по контрол на въздушното движение за контролирани полети в контролирани райони;
45.
„зонална навигация“ (area navigation - RNAV) означава метод за навигация, който позволява полета на въздухоплавателни средства по всякакъв желан маршрут в обхвата на наземни или космически помощни средства за навигация, или в границите на възможностите на автономни помощни средства, или комбинация от двете;
46.
„трасе за ОВД“ (ATS route) е определен маршрут, предназначен за направляване на потока въздушно движение за нуждите на обслужването на въздушното движение;
47.
„автоматичен зависим обзор - радиопредаване“ (automatic dependent surveillance - broadcast (ADS-B) е метод, по който въздухоплавателни средства, летищни превозни средства и други обекти могат автоматично в режим на радиопредаване да предават и/или приемат по съответна линия данни за идентификация, местонахождение и допълнителни данни при необходимост;
48.
„автоматичен зависим обзор - контракт“ (automatic dependent surveillance - contract (ADS-C) е средство, чрез което по линия за предаване на данни се обменя информация за условията на договор ADS-C между наземната система и въздухоплавателното средство, като се уточнява при какви условия ще започне предаването на доклади ADS-C и какви данни ще се съдържат в тях;
49.
„автоматична информация за летищен терминал (automatic terminal information service - ATIS)“ е автоматично предоставяне на текуща, рутинна информация на пристигащи и заминаващи въздухоплавателни средства в продължение на 24 часа или на определена част от нея:
а)
„автоматична информация за летищен терминал по линия за предаване на данни (Data link-automatic terminal information service (D-ATIS)“ означава предоставяне на ATIS посредством линия за предаване на данни;
б)
„гласова автоматична информация за летищен терминал (Voice-automatic terminal information service (Voice-ATIS)“ означава предоставяне на ATIS посредством непрекъснато повтарящо се гласово предаване;
50.
„долна граница на облачността“ (ceiling) е височината над земята или водата на долната граница на най-ниския облачен слой, намиращ се по-ниско от 6 000 m (20 000 ft) и закриващ повече от половината небе;
51.
„точка за преминаване“ (change-over point) е точката, в която дадено въздухоплавателно средство, изпълняващо полет по отсечка от трасе за ОВД, определено чрез високочестотни всенасочени радиопредаватели, се очаква да прехвърли основната си навигационна ориентация от средството зад него към средството пред него;
52.
„граница за действие на разрешението“ (clearance limit) означава точката, до която даденото на въздухоплавателното средство разрешение по контрол на въздушното движение е валидно;
53.
„облак от значение за експлоатацията“ (cloud of operational significance) е облак с височина на долната граница на облаците под 1 500 m (5 000 ft) или под най-голямата минимална секторна височина над морското равнище, като се взема по-голямата от двете стойности, или купесто-дъждовен облак или мощен купест облак на всякаква височина;
54.
„код (SSR)“ (code SSR) е номер, присвоен на конкретен многоимпулсен сигнал за отговор, предаван от транспондера в режим А или режим С;
55.
„компетентен орган“ (competent authority) e орган, определен от държавата членка за компетентен да осигури съответствие с изискванията на настоящия регламент;
56.
„контролиран район“ (control area) е контролирано въздушно пространство, простиращо се нагоре от определена граница над земната повърхност;
57.
„контролирано летище“ (controlled aerodrome) е летище, на което се осигурява обслужване по контрол на летищното движение, независимо дали е налице или не контролирана зона;
58.
„контролирано въздушно пространство“ (controlled airspace) е въздушно пространство с определени размери, в границите на което се осигурява обслужване по контрол на въздушното движение в съответствие с класификацията на въздушното пространство;
59.
„контролиран полет“ (controlled flight) е всеки полет, който е предмет на разрешение по контрол на въздушното движение;
60.
„връзка между ръководителите на полети и пилотите чрез линия за предаване на данни“ (controller-pilot data link communications (CPDLC)“ е средство за комуникация между ръководителя на полети и пилота по линия за предаване на данни за целите на контрола на въздушното движение (КВД);
61.
„контролирана зона“ (control zone) е контролирано въздушно пространство, простиращо се от земната повърхност нагоре до определена горна граница;
62.
„крейсерски набор“ (cruise climb) е пилотиране на самолет в крейсерски режим, осигуряващо нарастване на абсолютната височина при намаляване масата на самолета;
63.
„крейсерско ниво“ (cruising level) е ниво, поддържано в продължение на значителна част от полета;
64.
„текущ полетен план (current flight plan - CPL)“ е полетен план, включващ възможните промени, предизвикани от последващи разрешения;
65.
„опасна зона“ (danger area) е въздушно пространство с определени размери, в границите на което за посочени периоди от време може да се осъществява дейност, представляваща опасност за полетите на въздухоплавателни средства;
66.
„връзка по линия за предаване на данни“ (data link communications) е форма на комуникация, предназначена за обмен на съобщения по линия за предаване на данни;
67.
„стойност“ (datum) означава количество или набор от количества, които могат да служат за справка или като база за изчисляване на други количества;
68.
„разрешение от по-низшестоящ орган“ (downstream clearance) означава разрешение, издадено на въздухоплавателно средство от орган за контрол на въздушното движение, който не е настоящият контролиращ орган на това въздухоплавателно средство;
69.
„разчетно изтекло време“ (estimated elapsed time) е разчетното време, необходимо за придвижване от една основна точка до друга;
70.
„разчетно време за начало на движението“ (estimated off-block time) е разчетното време, в което самолетът ще започне движение, свързано с излитане;
71.
„разчетно време на долитане“ (estimated time of arrival) означава за полети по правилата за полети по прибори (ППП) разчетното време, в което въздухоплавателното средство ще долети над точка, определена с използване на навигационни помощни средства, от която започва процедурата за кацане по прибори, а при отсъствие на навигационни помощни средства, свързани с това летище - времето, в което въздухоплавателното средство ще долети над летището. За полети, изпълнявани по правилата за визуални полети (ПВП), това е разчетното време, в което въздухоплавателното средство ще долети над летището;
72.
„предполагаемо време на подход“ (expected approach time) е времето, в което органът за КВД очаква долитащо със закъснение въздухоплавателно средство, задържано над точката за изчакване, да я напусне, за да завърши подхода си за кацане. Действителното време на напускане на точката за изчакване ще зависи от разрешението за подход;
73.
„попълнен полетен план“ (filed flight plan - FPL) е план за полета във вида, представен на органа за обслужване на въздушното движение, попълнен от пилота или упълномощено лице, без каквито и да са последващи промени;
74.
„член на летателния екипаж“ (flight crew member) е правоспособен член на екипажа, на когото са възложени задължения от съществено значение за експлоатацията на дадено въздухоплавателно средство през полетното дежурство;
75.
„център за полетна информация“ (flight information centre) е орган, създаден за осигуряване на полетно-информационно обслужване и аварийно-оповестително обслужване;
76.
„район за полетна информация“ (flight information region) е въздушно пространство с определени размери, в границите на което се осигурява полетно-информационно обслужване и аварийно-оповестително обслужване;
77.
„полетно-информационно обслужване“ (flight information service) е обслужване, предоставяно с цел подпомагане и даване на полезна информация за безопасно и ефикасно изпълнение на полетите;
78.
„полетно ниво“ (flight level - FL) е повърхност на постоянно атмосферно налягане, отнесена към специфична стойност на налягане, 1013,2 хектопаскала (hPa), и отделена от други такива повърхности посредством определени интервали от налягане;
79.
„полетен план“ (flight plan) е специфична информация, предоставяна на органите за обслужване на въздушното движение, отнасяща се за предстоящ полет или част от полет на въздухоплавателно средство;
80.
„видимост в полет“ (flight visibility) е видимостта от пилотската кабина на въздухоплавателното средство по направление на полета;
81.
„прогноза“ (forecast) е описание на метеорологичните условия, очаквани в конкретен момент или в период от време в определен район или част от въздушното пространство;
82.
„приземна видимост“ (ground visibility) е видимост на летището, докладвана от упълномощен наблюдател или от автоматични системи;
83.
„курс“ (heading) е направлението на надлъжната ос на въздухоплавателното средство, изразявано обикновено в градуси спрямо северното направление (на истинския, магнитния, компасния или условния меридиан);
84.
„относителна височина“ (height) е вертикалното разстояние до дадено ниво, точка или обект, приет за точка, измерено от определена отправна точка;
85.
„вертолет“ (helicopter) е по-тежко от въздуха въздухоплавателно средство, което се поддържа в полет главно чрез реакция на въздуха с един или няколко носещи винта, завъртани от силова установка около оси, намиращи се в приблизително вертикално положение;
86.
„въздушно пространство над открито море“ (high seas airspace) е въздушното пространство извън това над сухоземна територия и териториални морета, както е посочено в Конвенцията на Организацията на обединените нации по морско право, Монтего Бей, 1982 г.);
87.
„ППП“ (IFR) е съкращението, използвано за обозначаване на правилата за полети по прибори;
88.
„полет по ППП“ (IFR flight) е полет, изпълняван в съответствие с правилата за полети по прибори;
89.
„ПМУ“ (IMC) е съкращението, използвано за обозначаване на приборни метеорологични условия;
90.
„процедура за подход по прибори“ (instrument approach procedure - IAP) е поредица от предварително определени маневри, изпълнени по прибори съгласно изискванията за предпазване от препятствия, започваща от точката за начален подход или, ако е приложимо, от началото на определен маршрут за кацане (схема за долитане) и завършваща в точка, в която може да се извърши кацане, или ако такова не се извърши, в точка, за която са валидни критериите за минималната безопасна височина над препятствията при изчакване или по маршрута. Процедурите за подход по прибори се класифицират, както следва:
а)
процедура за неточен подход (Non-precision approach - NPA) е процедура за подход по прибори, при която се използва странично насочване, но не и вертикално насочване;
б)
процедура за подход с вертикално насочване (Approach procedure with vertical guidance - APV) е процедура по прибори, при която се използва странично и вертикално насочване, но не отговаря на изискванията, установени за точен подход и кацане;
в)
процедура за точен подход (Precision approach - PA) е процедура за подход по прибори, като се използва точно странично и вертикално насочване с минимуми, определени от категорията на експлоатация;
91.
„приборни метеорологични условия (ПМУ)“ (instrument meteorological conditions - IMC) са метеорологични условия, изразени в стойности за видимост, разстояние до облаците и долната граница на облачността, като те са по-малки от минималните, установени за визуални метеорологични условия;
92.
„зона за кацане“ (landing area) е частта от работната площ, която е предназначена за кацане или излитане на въздухоплавателни средства;
93.
„ниво“ (level) е общ термин, отнасящ се до вертикалното положение на въздухоплавателно средство в полет, като в различни случаи може да означава относителна височина, абсолютна височина или полетно ниво;
94.
„маневрена площ“ (maneuvering area) е частта от летището, изключваща перона, предназначена за излитане, кацане и рулиране на въздухоплавателни средства;
95.
„режим (SSR)“ (mode (SSR) е условен индикатор, отнасящ се към специфични функции на запитващите сигнали, предавани от запитващите устройства на вторичните обзорни радари. Съществуват четири режима, посочени в приложение 10 на ИКАО: A, C, S и смесен режим;
96.
„работна площ“ (movement area) е частта от летището, предназначена за излитане, кацане и рулиране на въздухоплавателни средства, състояща се от маневрената площ и перона(ите);
97.
„нощ“ (night) е периодът между края на вечерния граждански полумрак и началото на сутрешния граждански полумрак. Когато центърът на слънчевия диск достигне позиция на 6 градуса под хоризонта, гражданският полумрак завършва вечер и започва сутрин;
98.
„препятствие“ (obstacle) са всички неподвижни (временни или постоянни) и подвижни обекти или части от тях, които:
а)
са разположени в зона, предназначена за движение на въздухоплавателни средства по повърхността; или
б)
се възвишават над определена повърхност, предназначена да осигури безопасността на въздухоплавателни средства в полет; или
в)
се намират извън горепосочените повърхности и са били оценени като опасни за въздухоплаването;
99.
„оперативна площадка“ (operating site) е площадка, избрана от оператора или командира за кацане, излитане и/или подемно-товарни операции;
100.
„командир“ (pilot-in-command) е пилотът, определен от оператора, а при въздухоплаване с общо предназначение - от собственика, да ръководи и да отговаря за безопасното изпълнение на полета;
101.
„барометрична височина“ (pressure-altitude) е атмосферно налягане, изразено в абсолютна височина, съответстваща на това налягане в стандартна атмосфера съгласно определението в приложение 8, част 1 към Чикагската конвенция;
102.
„неразрешена употреба на вещества“ (problematic use of substances) е употребата на едно или няколко психоактивни вещества от авиационния персонал по начин, който:
а)
представлява пряка опасност за употребилия ги или застрашава живота, здравето и благополучието на други хора; и/или
б)
причинява или задълбочава проблеми или разстройства от професионален, социален, психически или физически характер;
103.
„забранена зона“ (prohibited area) е въздушно пространство с установени размери над земната повърхност или териториалните води на страната, в пределите на което полетите на въздухоплавателни средства са забранени;
104.
„психоактивни вещества“ (psychoactive substances) са алкохолът, опиоидите, канабиноидите, успокоителните и приспивателните, кокаинът, другите психостимуланти, халюциногените и летливите разтворители, като се изключват кафето и тютюнът;
105.
„радар“ (radar) е устройство за радиооткриване, което осигурява информация за отдалечеността, азимута и/или височината на обекти;
106.
„задължителна радиозона“ (radio mandatory zone - RMZ) е въздушно пространство с определени размери, в границите на което наличието и експлоатацията на радиооборудване са задължителни;
107.
„радионавигационно обслужване“ е обслужване, предоставящо посредством едно или повече радионавигационни средства насочваща информация или данни относно местоположението с цел ефикасна и безопасна експлоатация на въздухоплавателни средства;
108.
„радиотелефония“ (radiotelephony) e форма на радиовръзка, предназначена главно за обмен на информация в речева форма;
109.
„повтарящ се полетен план“ (repetitive flight plan - RPL) е полетен план за често повтарящи се, серийни, изпълнявани по разписание полети с еднакви основни елементи, представен от оператора, за съхранение и многократна употреба от органи за обслужване на въздушното движение;
110.
„точка за доклад“ (reporting point) е определено географско място, спрямо което може да бъде докладвано местоположението на въздухоплавателно средство;
111.
„ограничена зона“ (restricted area) е въздушно пространство с установени размери над земната повърхност или териториалните води на страната, в пределите на което полетите на въздухоплавателните средства са ограничени съгласно определени условия;
112.
„отсечка от маршрута“ (route segment) означава маршрут или част от маршрут на полет обикновено без междинно спиране;
113.
„писта за излитане и кацане (ПИК)“ (runway) е определен правоъгълен участък от наземно летище, подготвен за излитане и кацане на въздухоплавателни средства;
114.
„място за изчакване при пистата за излитане и кацане“ (runway-holding position) е определено място, осигуряващо защита на пистата за излитане и кацане, повърхността за ограничение на препятствията и критичната/чувствителната зона на системите ILS/MLS, на което рулиращите въздухоплавателни средства и превозните средства трябва да спрат и да изчакат, освен ако не е указано друго от летищната контролна кула;
115.
„хоризонтална видимост на пистата за излитане и кацане“ (runway visual range - RVR) е разстоянието, до което пилотът на въздухоплавателно средство, намиращо се на осовата линия на пистата за излитане и кацане, може да види маркировъчните знаци на повърхността на пистата или светлините, които я ограничават или маркират осовата ѝ линия;
116.
„персонал, свързан с безопасността“ (safety-sensitive personnel) означава лица, които могат да застрашат безопасността на въздухоплаването, ако те изпълняват своите задължения и функции по неправилен начин, като към тях спадат, но не само, членовете на екипажа, персоналът по техническо обслужване на въздухоплавателните средства и ръководителите на полети;
117.
„планер“ (sailplane) е по-тежко от въздуха въздухоплавателно средство, което се поддържа в полет чрез аеродинамичната реакция върху повърхности, оставащи неподвижни при полета, чийто свободен полет не зависи от двигател, т.е. включително делтапланери, парапланери и други аналогични въздухоплавателни средства;
118.
„вторичен обзорен радар“ (secondary surveillance radar - SSR) е радарна система за наблюдение, използваща предаватели/приемници (запитващи устройства) и транспондери;
119.
„информация SIGMET“ (SIGMET information) е информацията, която се публикува от дадена метеорологична служба за наблюдение относно възникването или очакваното възникване на специфични климатични явления по маршрута, които могат да повлияят на безопасността на полета на въздухоплавателно средство;
120.
„сигнална площадка“ (signal area) е площадка на летището, използвана за разполагане на земна сигнализация;
121.
„основна точка“ (significant point) е определено географско място, използвано при определяне на трасе за ОВД или маршрута на полета на въздухоплавателно средство, както и за други цели на навигацията и ОВД;
122.
„полет по особени правила за визуални полети“ (special VFR flight) е полет по правила за визуални полети, разрешен от орган за контрол на въздушното движение за изпълнение в границите на контролирана зона при метеорологични условия, които са по-лоши от визуалните метеорологични условия (ВМУ);
123.
„отклонено въздухоплавателно средство“ (strayed aircraft) е въздухоплавателно средство, което се е отклонило значително от своята планирана пътна линия или което докладва, че се е изгубило;
124.
„обзорен радар“ (surveillance radar) е радарно оборудване, използвано за определяне на местоположението на дадено въздухоплавателно средство по разстояние и азимут;
125.
„рулиране“ (taxiing) е движение на въздухоплавателно средство на собствена тяга по повърхността на летище или оперативна площадка, с изключение на излитане и кацане;
126.
„път за рулиране“ (taxiway) е определен път на сухопътно летище, предназначен за рулиране на въздухоплавателни средства и служещ за връзка между отделните части на летището, включително:
а)
пътека за рулиране на въздухоплавателното средство към стоянката (aircraft stand taxilane), която е част от перона, обозначена е като път за рулиране и е предназначена за осигуряване само на достъпа на въздухоплавателни средства до стоянките;
б)
перонен път за рулиране (apron taxiway), който е част от системата от пътеки за рулиране, разположен е на перона и е предназначен да осигури маршрута на рулиране през перона;
в)
път за рулиране за бързо излизане (rapid exit taxiway), който е път за рулиране, свързан с ПИК под остър ъгъл, позволяващ на кацащите самолети излизане от ПИК с по-голяма скорост отколкото по други извеждащи пътеки за рулиране, като по този начин се свежда до минимум времето на заемане на ПИК;
127.
„територия“ (territory) означава сухопътната територия и прилежащите ѝ териториални води, по отношение на които дадена държава има суверенни права, сюзеренна власт, протекция или мандат;
128.
„праг“ (threshold) е началото на частта от пистата, която е използваема за кацане;
129.
„общо разчетно изтекло време“ (total estimated elapsed time) означава:
а) за полети по правилата за полети по прибори- разчетното време, необходимо от излитането до прелитането над определена с навигационни средства зададена точка, от която се предвижда да започне процедурата на подхода за кацане по прибори, а ако няма навигационно средство, свързано с летището на местоназначение - до долитането над летището на местоназначение;
б) за полети по правилата за визуални полети (ПВП)- разчетното време от излитането до долитането над летището на местоназначение;
130.
„пътна линия“ (track) е проекцията на траекторията на полета на въздухоплавателно средство върху земната повърхност, направлението на която във всяка нейна точка обикновено се изразява в градуси спрямо северното направление (на истинския, магнитния или условния меридиан);
131.
„препоръка за предотвратяване на сблъскване“ (traffic avoidance advice) е препоръка за маневриране, дадена от орган за обслужване на въздушното движение с цел да се помогне на пилота да избегне сблъскване;
132.
„информация за движението“ (traffic information) е информация, давана от органа за обслужване на въздушното движение, предупреждаваща пилота за други известни или наблюдавани въздухоплавателни средства в полет или движещи се по маневрената площ на летището, които могат да се намират близо до неговото местоположение или набелязан маршрут за полет, и помагаща на пилота да избегне сблъскване;
133.
„точка за предаване на контрола“ (transfer of control point) е определена точка, намираща се по маршрута на полета на въздухоплавателно средство, в която отговорността за обслужването на това въздухоплавателно средство по контрол на въздушното движение се предава от един контролен орган или позиция на следващия(ата);
134.
„преходна абсолютна височина“ (transition altitude) е абсолютната височина, на която или под която положението на дадено въздухоплавателно средство във вертикална плоскост се контролира по отношение на абсолютната височина;
135.
„преходно ниво“ (transition level) е най-ниското ниво над преходната абсолютна височина, което може да се използва за полет;
136.
„задължителна транспондерна зона“ (transponder mandatory zone - TMZ) означава въздушно пространство с определени размери, в което наличието и експлоатацията на транспондери за докладване на барометричната височина са задължителни;
137.
„неидентифицирано въздухоплавателно средство“ (unidentified aircraft) е въздухоплавателно средство, наблюдавано или докладвано да извършва полет в дадена зона, чиято идентичност не е установена;
138.
„безпилотен неуправляем аеростат“ (unmanned free balloon) е безмоторно, безпилотно въздухоплавателно средство, което е по-леко от въздуха и се намира в свободен полет;
139.
„ПВП“ (VFR) е съкращението, използвано за обозначаване на правилата за визуални полети.
140.
„полет по ПВП“ (VFR flight) е полет, изпълняван в съответствие с правилата за визуални полети;
141.
„видимост“ (visibility) означава видимост за въздухоплавателни цели, която се определя от по-голямата стойност от:
а)
най-голямото разстояние, на което черен обект с подходящи размери, разположен в близост до повърхността, може да се види и разпознае, когато се наблюдава на светъл фон;
б)
най-голямото разстояние, на което светлини с интензитет около 1 000 кандели (cd) могат да се видят и идентифицират на неосветен фон;
142.
„визуални метеорологични условия“ (visual meteorological conditions) са метеорологични условия, изразени в стойности за видимост, разстояние до облаците и долната граница на облачността, съответстващи на установените минимуми или по-високи от тях;
143.
„ВМУ“ (VMC) е съкращението, използвано за обозначаване на визуални метеорологични условия.
Член 3
Съответствие
Държавите членки гарантират съответствието с общите правила и разпоредби, посочени в приложението към настоящия регламент, без да се засягат разпоредбите за гъвкавост, които се съдържат в член 14 от Регламент (ЕО) № 216/2008, и предпазните мерки, съдържащи се в член 13 от Регламент (ЕО) № 549/2004.
Член 4
Дерогации за специални операции
1. По искане на правни субекти, извършващи определени дейности, компетентните органи могат да предоставят на тези субекти дерогации от специфичните изисквания на настоящия регламент за следните дейности от обществен интерес и за обучението, необходимо за безопасното осъществяване на дейностите:
а)
полицейски и митнически мисии;
б)
мисии за наблюдение на въздушното движение и преследване;
в)
мисии за екологичен контрол, осъществявани от държавни органи или от тяхно име;
г)
операции за търсене и спасяване;
д)
медицински полети;
е)
евакуации;
ж)
борба с пожари;
з)
дерогации, които са необходими, за да се гарантира сигурността на полетите на държавни ръководители, министри и държавни служители от подобен ранг.
2. Компетентният орган, разрешил дерогацията, информира EASA за нейното естество най-късно два месеца, след като дерогацията е одобрена.
3. Настоящият член се прилага, без да се засягат разпоредбите на член 3, и може да се прилага и в случаите, когато дейностите, изброени в параграф 1, не могат да бъдат извършени като оперативно въздушно движение или когато те не могат по друг начин да се ползват от разпоредбите за гъвкавост, които се съдържат в настоящия регламент.
Член 5
Разлики
1. След влизането в сила на настоящия регламент и най-късно до датата, на която той става приложим, държавите членки:
а)
официално уведомяват ИКАО, че всички нотифицирани преди разлики по отношение на стандартите и препоръчаните практики на ИКАО, които попадат в обхвата на настоящия регламент, са оттеглени с изключение на тези, които се отнасят до основни интереси от политиката за сигурност и отбрана на държавите членки в съответствие с член 13 от Регламент (ЕО) № 549/2004;
б)
уведомяват ИКАО за общоприетите разлики, съдържащи се в допълнението към приложението към настоящия регламент.
2. В съответствие с приложение 15 към Чикагската конвенция всяка държава членка публикува чрез своя сборник „Аеронавигационна информация и публикация“ общоприетите разлики, за които е уведомена ИКАО в съответствие с параграф 1, буква б) от настоящия член, както и всякакви други разпоредби, необходими по съображения за въздушна отбрана и сигурност на местно ниво в съответствие с параграф 1, буква а) от настоящия член.
Член 6
Следене на измененията
1. След влизането в сила на настоящия регламент Комисията установява, с подкрепата на Евроконтрол и EASA, постоянен процес:
а)
за да се гарантира, че всички изменения, приети в рамките на Чикагската конвенция, които са от значение по отношение на предмета на настоящия регламент, се следят и анализират; както и
б)
за изготвяне при необходимост на предложения за изменения в приложението към настоящия регламент.
2. Разпоредбите на член 5 от настоящия регламент, отнасящи се до оттегляне на разлики, уведомяване за тях и публикуване в сборника „Аеронавигационна информация и публикация“, и на член 7 във връзка с изменения в приложението се прилагат по целесъобразност.
Член 7
Изменения в приложението
1. Внасянето на изменения в приложението се извършва в съответствие с член 5, параграф 3 от Регламент (ЕО) № 549/2004.
2. Измененията, посочени в параграф 1, могат да включват, но не само: изменения, необходими за гарантиране на последователността на правните разпоредби по време на бъдещо разширяване на съдържанието на настоящия регламент със съответни разпоредби на приложения и документи на ИКАО, различни от приложение 2, или промени, произтичащи от актуализирането на самите горепосочени приложения и документи на ИКАО или от промените в съответната съюзна правна уредба.
Член 8
Преходни и допълнителни мерки
1. Държави членки, приели преди влизането в сила на настоящия регламент разпоредби, допълващи стандарт на ИКАО, трябва да гарантират, че те са в съответствие с настоящия регламент.
2. За целите на настоящия член тези разпоредби, допълващи стандарт на ИКАО, не представляват разлика по Чикагската конвенция. Държавите членки публикуват тези допълнителни разпоредби, както и цялата уредба, оставена на решението на компетентен орган по силата на настоящия регламент, чрез своя сборник „Аеронавигационна информация и публикация“. Те също така информират Комисията и EASA най-късно два месеца след влизането в сила на настоящия регламент, или при приемането на допълнителната разпоредба.
Член 9
Изисквания за безопасност
1. След влизането в сила на настоящия регламент и без да се засягат разпоредбите на член 7 държавите членки гарантират с цел поддържане или повишаване на съществуващите нива на безопасност, че в рамките на процес на управление на безопасността, обхващащ всички аспекти на прилагането на настоящия регламент, се извършва оценка на безопасността относно плана за прилагане която включва установяване на опасностите, оценка и ограничаване на риска, и която предхожда осъществяването на промени в прилаганите преди процедури. Това ограничаване може да включва прилагането на член 3.
Член 10
Изменения в регламенти (ЕО) № 730/2006, (ЕО) № 1033/2006, (ЕО) № 1794/2006, (ЕО) № 1265/2007, (ЕС) № 255/2010 и в Регламент за изпълнение (ЕС) № 1035/2011
1. Регламент (ЕО) № 730/2006 се изменя, както следва:
а)
параграфи 3 и 4 от член 2 се заменят със следния текст:
„3.
„ППП“ (IFR) е съкращението, използвано за обозначаване на правилата за полети по прибори;
4.
„ПВП“ (VFR) е съкращението, използвано за обозначаване на правилата за визуални полети;“.
2. Регламент (ЕО) № 1033/2006 се изменя, както следва:
а)
член 2, параграф 2, точка 8 се заменя със следния текст:
„8.
„ППП“ (IFR) е съкращението, използвано за обозначаване на правилата за полети по прибори;“
б)
член 3, параграф 1 се заменя със следния текст:
„1. Разпоредбите, посочени в приложението, се прилагат при предаването, приемането и разпространението на полетните планове за всеки полет, предмет на настоящия регламент, и при всички промени на основните позиции в полетен план в предполетна фаза в съответствие с настоящия регламент.“;
в)
заглавието и точка 1 от приложението се заменят със следния текст:
„Разпоредби, посочени в член 3, параграф 1
1.
Раздел 4 от Регламент за изпълнение (ЕС) № 923/2012 на Комисията (4).
3. Регламент (ЕО) № 1794/2006 се изменя, както следва:
а)
букви в) и г) от член 2 се заменят със следния текст:
„в)
„ППП“ (IFR) е съкращението, използвано за обозначаване на правилата за полети по прибори;
г)
„ПВП“ (VFR) е съкращението, използвано за обозначаване на правилата за визуални полети;“.
4. Регламент (ЕО) № 1265/2007 се изменя, както следва:
а)
член 2, параграф 5 се заменя със следния текст:
„5.
„полети, изпълнявани по правилата за визуални полети“ (полети по ПВП) означава всички полети, изпълнявани по правилата за визуални полети;“.
5. Регламент (ЕС) № 255/2010 се изменя, както следва:
а)
член 2, параграф 3 се заменя със следния текст:
„3.
„ППП“ (IFR) е съкращението, използвано за обозначаване на правилата за полети по прибори;“.
6. Регламент за изпълнение (ЕС) № 1035/2011 се изменя, както следва:
а)
позоваването в приложение II, точка 4, буква а) на „приложение 2 относно правилата за полети, 10-о издание от юли 2005 г.“ се заменя с позоваване на „Регламент за изпълнение (ЕС) № 923/2012.“;
б)
позоваването в приложение II, точка 4, буква в), на „приложение 11 относно обслужването на въздушното движение, 13-о издание от юли 2001 г., включително всички изменения до № 47-B“ се изменя, като в края на това изречение се добавя „и Регламент за изпълнение (ЕС) № 923/2012, както е приложимо“;
в)
позоваването в приложение III, точка 2, буква б), на „приложение 11 относно обслужването на въздушното движение, 13-о издание от юли 2001 г., включително всички изменения до № 47-B“ се изменя, като в края на това изречение се добавя „и Регламент за изпълнение (ЕС) № 923/2012, както е приложимо“.
Член 11
Влизане в сила
1. Настоящият регламент влиза в сила на двадесетия ден след деня на публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Той се прилага от 4 декември 2012 г.
2. Чрез дерогация от втора алинея от параграф 1 държавите членки могат да решат да не прилагат разпоредбите на настоящия регламент до 4 декември 2014 г.
Когато държава членка се възползва от тази възможност, тя уведомява Комисията и EASA в съответствие с член 12, параграф 1 от Регламент (ЕО) № 549/2004 за причините за дерогацията и нейната продължителност, както и за предвиждания график за прилагане на настоящия регламент.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Брюксел на 26 септември 2012 година.
KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) Nr. 923/2012
2012 m. rugsėjo 26 d.
kuriuo nustatomos bendrosios skrydžių taisyklės ir veiklos nuostatos dėl oro navigacijos paslaugų ir procedūrų ir iš dalies keičiami Įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 1035/2011 ir reglamentai (EB) Nr. 1265/2007, (EB) Nr. 1794/2006, (EB) Nr. 730/2006, (EB) Nr. 1033/2006 ir (ES) Nr. 255/2010
(Tekstas svarbus EEE)
EUROPOS KOMISIJA,
atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
atsižvelgdama į 2004 m. kovo 10 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 551/2004 dėl bendro Europos dangaus oro erdvės organizavimo ir naudojimo (1) (Oro erdvės reglamentas), ypač į jo 4 straipsnio a ir b punktus,
atsižvelgdama į 2008 m. vasario 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 216/2008 dėl bendrųjų taisyklių civilinės aviacijos srityje ir įsteigiantį Europos aviacijos saugos agentūrą (2) (EASA pagrindinis reglamentas), ypač į jo 8 ir 8b straipsnius bei Vb priedą,
kadangi:
(1)
pagal Reglamentą (EB) Nr. 551/2004 ir Reglamentą (EB) Nr. 216/2008 Komisija privalo priimti įgyvendinimo taisykles, kad patvirtintų atitinkamas nuostatas dėl skrydžių taisyklių, grindžiamas Tarptautinės civilinės aviacijos organizacijos (ICAO) standartais ir rekomenduojama praktika, ir suvienodinti ICAO oro erdvės klasifikacijos taikymą, taip užtikrindama saugių ir efektyvių oro eismo paslaugų sklandų teikimą bendrame Europos danguje;
(2)
pagal 2004 m. kovo 10 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 549/2004, nustatančio bendro Europos dangaus sukūrimo pagrindą (3), 8 straipsnio 1 dalį Eurokontrolė įgaliota padėti Komisijai rengti įgyvendinimo taisykles, kuriose būtų nustatytos atitinkamos nuostatos dėl skrydžių taisyklių, grindžiamos ICAO standartais ir rekomenduojama praktika, ir suvienodinamas ICAO oro erdvės klasifikacijos taikymas;
(3)
pagal Reglamento (EB) Nr. 549/2004 1 straipsnio 3 dalį ir 13 straipsnį bei Reglamento (EB) Nr. 216/2008 2 straipsnį bendro Europos dangaus iniciatyva turėtų padėti valstybėms narėms įvykdyti savo įsipareigojimus pagal 1944 m. Čikagos konvenciją dėl tarptautinės civilinės aviacijos (toliau - Čikagos konvencija), nes užtikrintų bendrą aiškinimą ir įgyvendinimą;
(4)
Reglamento (EB) Nr. 551/2004 tikslas - padėti plėtoti geriau integruotos veiklos vykdymo poreikius atitinkančios oro erdvės koncepciją bendros transporto politikos kontekste ir nustatyti bendras suskirstymo, planavimo ir valdymo procedūras, kartu užtikrinant efektyvų ir saugų oro eismo valdymą. Šis tikslas yra ypač svarbus greitam funkcinių oro erdvės blokų įgyvendinimui bendrame Europos danguje;
(5)
atsižvelgiant į Komisijos, Eurokontrolės ir ICAO sudarytos bendros grupės darbo rezultatus, atskleidusius valstybių narių nurodytus nacionalinius skirtumus, susijusius su ICAO standartais, kuriais reglamentuojamos skrydžių taisyklės ir susijusios oro navigacijos paslaugų nuostatos, pasitvirtino poreikis standartizuoti bendras taisykles ir skirtumus, susijusius su bendru Europos dangumi;
(6)
siekiant užtikrinti saugų, efektyvų ir greitą tarptautinį oro eismą, taip pat paremti funkcinių oro erdvės blokų sukūrimą, visi bendro Europos dangaus dalyviai turėtų laikytis bendro taisyklių rinkinio. Be to, pagrindinis saugių tarptautinių operacijų garantas yra skaidrios reglamentavimo sistemos sukūrimas, kad dalyviams būtų užtikrintas teisinis saugumas ir nuspėjamumas. Šiuo tikslu reikėtų nustatyti standartizuotas skrydžių ir susijusių veiklos nuostatų taisykles, susijusias su oro navigacijos paslaugomis ir procedūromis, prireikus jas papildant rekomendacine medžiaga ir (arba) priimtinomis atitikties užtikrinimo priemonėmis;
(7)
minėtiems tikslams pasiekti valstybės narės turėtų ICAO pranešti tik apie bendrai suderintus europinius skirtumus tose srityse, kurioms taikoma Sąjungos teisė. Šie skirtumai turėtų būti nustatomi ir stebimi taikant nuolatinį procesą;
(8)
jeigu valstybės narės yra priėmusios papildomas nuostatas, kuriomis papildomas ICAO standartas, ir mano, kad šios nuostatos tebėra būtinos ir jeigu jos nesiskiria nuo Čikagos konvencijos ar galiojančios Sąjungos teisės nuostatų, jos gali toliau jas taikyti, kol jos nėra reglamentuotos atitinkamomis Sąjungos nuostatomis;
(9)
šis reglamentas turėtų būti taikomas nepažeidžiant valstybių narių įsipareigojimų ir teisių atviroje jūroje pagal Čikagos konvencijos 12 straipsnį ir visų pirma Čikagos konvencijos 2 priedą, taip pat valstybių narių ir Sąjungos įsipareigojimų pagal Jungtinių Tautų Jūrų teisės konvenciją ir valstybių narių įsipareigojimų pagal 1972 m. Konvenciją dėl tarptautinių taisyklių, padedančių išvengti susidūrimų jūroje;
(10)
pagal Reglamento (EB) Nr. 549/2004 (pagrindų reglamentas) 1 straipsnio 2 dalį bendro Europos dangaus sukūrimo reglamentavimo sistema neapima karinių operacijų ir mokymų;
(11)
šiame reglamente nereglamentuojamas esamas ICAO standartų ir rekomenduojamos praktikos pagal Čikagos konvenciją keitimo procesas;
(12)
kad EASA kompetencija būtų išplėsta ir apimtų oro eismo valdymo saugą, reikia nuosekliai pagal reglamentus (EB) Nr. 551/2004 ir (EB) Nr. 216/2008 rengti įgyvendinimo taisykles;
(13)
siekiant užtikrinti šiame reglamente išdėstytų Čikagos konvencijos 2 priedo nuostatų perkėlimo ir būsimų kitų Čikagos konvencijos priedų nuostatų, kurios bus įtrauktos į kitus darbo etapus, perkėlimo, taip pat būsimų Sąjungos taisyklių įgyvendinimo suderinamumą, prireikus pradines nuostatas reikėtų persvarstyti;
(14)
prireikus, siekiant pateikti nuorodas į šį reglamentą, reikėtų atnaujinti kitas Sąjungos teisės aktų nuostatas.
PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:
1 straipsnis
Dalykas ir taikymo sritis
1. Šio reglamento tikslas - nustatyti bendrąsias skrydžių taisykles ir veiklos nuostatas dėl oro navigacijos paslaugų ir procedūrų, taikomas bendrajam oro eismui pagal Reglamentą (EB) Nr. 551/2004.
2. Šis reglamentas visų pirma taikomas oro erdvės naudotojams ir bendrojo oro eismo orlaiviams, jeigu jie:
a)
skrenda į Sąjungą, Sąjungoje arba iš jos;
b)
turi Sąjungos valstybės narės nacionalinius bei registracijos ženklus ir yra naudojami bet kurioje oro erdvėje, jeigu jie nepažeidžia valstybės, kurios jurisdikcijoje yra teritorija, virš kurios skrendama, paskelbtų taisyklių.
3. Šis reglamentas taip pat taikomas valstybių narių kompetentingoms institucijoms, oro navigacijos paslaugų teikėjams ir atitinkamam antžeminiam personalui, dalyvaujančiam orlaivių naudojimo veikloje.
2 straipsnis
Apibrėžtys
Šiame reglamente vartojamų terminų apibrėžtys:
1.
tikslumas - apskaičiuotos arba išmatuotos vertės ir tikrosios vertės atitikties lygis;
2.
ADS-C sutartis - pranešimų perdavimo planas, kuriame nustatytos ADS-C duomenų perdavimo sąlygos (t. y. oro eismo paslaugų tarnybai reikalingi duomenys ir ADS-C pranešimų dažnis, dėl kurių turi būti sutarta prieš pradedant naudoti ADS-C sistemą oro eismo paslaugoms teikti);
3.
konsultacinė oro erdvė - nustatytojo dydžio oro erdvė arba nustatytasis maršrutas, kuriuose teikiamos konsultacinės oro eismo paslaugos;
4.
konsultacinis maršrutas - nustatytasis maršrutas, kuriame teikiamos konsultacinės oro eismo paslaugos;
5.
akrobatinis skrydis - apgalvotai atliekami, su staigiais orlaivio padėties erdvėje pokyčiais, neįprasta padėtimi erdvėje arba neįprastais greičio pokyčiais susiję orlaivio manevrai, kurie nebūtini per įprastą skrydį arba kurių nebūtina mokyti asmenis, norinčius gauti licencijas ar kitas nei akrobatinio skraidymo kvalifikacijas;
6.
aerodromas - bet kokia nustatyta sausumos ar vandens arba nejudančio, nejudančio jūroje esančio arba plūduriuojančio statinio zona (įskaitant visus pastatus, įrenginius ir techninę įrangą), kuri visa ar kurios dalis skirta naudoti orlaiviams atskristi, išskristi ir judėti paviršiumi;
7.
aerodromo skrydžių valdymo paslaugos - aerodromo eismui reikalingos skrydžių valdymo paslaugos;
8.
aerodromo skrydžių valdymo vadavietė - padalinys, teikiantis aerodromo eismui reikalingas skrydžių valdymo paslaugas;
9.
aerodromo eismas - visas eismas aerodromo manevravimo lauke ir visi netoli aerodromo skrendantys orlaiviai. Netoli aerodromo skrendantis orlaivis - tai, be kitų orlaivių, į aerodromo eismo ratą įskrendantis arba iš jo išskrendantis orlaivis;
10.
aerodromo eismo ratas - nustatyta skridimo trajektorija, kurios turi laikytis netoli aerodromo skrendantys orlaiviai;
11.
aerodromo eismo zona - nustatytojo dydžio oro erdvė aplink aerodromą, skirta aerodromo eismui apsaugoti;
12.
specialieji aviacijos darbai - orlaivio naudojimas specializuotoms paslaugoms teikti, pvz., žemės ūkio, statybų, fotografijos, aerofotografijos, stebėjimo ir patruliavimo, paieškos ir gelbėjimo, reklamos ore ir kt.;
13.
oro navigacijos informacinis rinkinys (AIP) - valstybės arba jos pavedimu leidžiamas leidinys, kuriame skelbiama oro navigacijai svarbi ilgalaikė oro navigacijos informacija;
14.
oreivystės judrioji radijo ryšio tarnyba - judrioji radijo ryšio tarnyba palaikyti ryšiui tarp oreivystės ir orlaivio radijo ryšio stočių arba tarp orlaivio radijo ryšio stočių, kurioms gali priklausyti ir gelbėjimo priemonių radijo ryšio stotys; nelaimės vietą žymintys radijo švyturiai, veikiantys nelaimės ir avarijos atvejams nustatytais radijo dažniais, taip pat gali būti priskiriami prie oreivystės judriosios radijo ryšio tarnybos;
15.
oreivystės radijo ryšio stotis - oreivystės judriosios radijo ryšio tarnybos sausumos stotis. Tam tikrais atvejais oreivystės radijo ryšio stotis gali būti, pvz., laive arba ant platformos jūroje;
16.
lėktuvas - jėgainės varomas sunkesnis už orą orlaivis, kurio keliamoji jėga skrendant atsiranda daugiausia dėl aerodinaminių reakcijų su paviršiais, kurie šiomis skrydžio sąlygomis išlieka nejudantys;
17.
susidūrimų ore vengimo sistema (ACAS) - nuo antžeminės įrangos nepriklausoma orlaivio sistema, kurios veikimas grindžiamas antrinio apžvalgos radaro (SSR) atsakiklių signalais ir kuri pilotui teikia duomenis dėl orlaivių, kuriuose įmontuoti SSR atsakikliai, konfliktinės situacijos galimybę;
18.
orlaivis - mašina, kuri atmosferoje laikosi dėl sąveikos su oru, bet ne dėl oro atoveikio nuo žemės paviršiaus;
19.
orlaivio adresas - unikalus 24 bitų derinys, kurį galima priskirti orlaiviui ir kuris naudojamas orlaivio ir antžeminių tarnybų ryšiui palaikyti, taip pat navigacijos ir apžvalgos tikslais;
20.
stebėjimas iš orlaivio - vieno ar kelių meteorologinių elementų įvertinimas iš skrendančio orlaivio;
21.
AIRMET informacija - meteorologijos biuro teikiama informacija apie nustatytus arba galimus meteorologinius reiškinius, galinčius pakenkti žemame lygyje vykdomų skrydžių saugai, maršrute, kuri dar neįtraukta į prognozę, pateiktą žemame lygyje atitinkamame skrydžių informacijos regione arba jo dalyje vykdomiems skrydžiams;
22.
orlaivio ir antžeminių tarnybų ryšys - abipusis ryšys tarp orlaivio ir žemės paviršiuje esančių stočių ar vietovių;
23.
orlaivio ir antžeminių tarnybų valdymo radijo stotis - aviacinio nuotolinio ryšio stotis, kurios svarbiausia paskirtis - palaikyti ryšį, susijusį su orlaivio naudojimu ir valdymu konkrečiame rajone;
24.
pranešimas iš oro - pranešimas iš skrendančio orlaivio, parengtas laikantis buvimo vietos, veiklos ir (arba) meteorologinės atskaitomybės reikalavimų;
25.
riedėjimas oru - sraigtasparnio arba orlaivio su vertikaliojo kilimo ir tūpimo funkcija (VTOL) judėjimas virš aerodromo paviršiaus; paprastai naudojamas žemės atoveikis, o antžeminis greitis yra mažesnis kaip 37 km/h (20 mazgų);
26.
oro eismas - visi skrendantys arba aerodromo manevravimo lauke esantys orlaiviai;
27.
konsultacinės oro eismo paslaugos - konsultacinėje oro erdvėje teikiamos paslaugos, siekiant, kiek įmanoma, užtikrinti pagal SPT skrydžių planus skrendančių orlaivių skirstymą;
28.
skrydžių valdymo tarnybos leidimas - leidimas orlaiviui atlikti veiksmus pagal skrydžių valdymo tarnybos nustatytas sąlygas;
29.
skrydžių valdymo tarnybos nurodymai - skrydžių valdymo tarnybos duodami nurodymai, kuriais iš piloto reikalaujama imtis tam tikrų veiksmų;
30.
skrydžių valdymo paslaugos - paslaugos, teikiamos siekiant:
a)
neleisti susidurti:
1.
orlaiviams; ir
2.
manevravimo lauke esantiems orlaiviams su kliūtimis; ir
b)
užtikrinti deramą oro eismo spartą ir palaikyti tvarkingą oro eismo srautą;
31.
skrydžių valdymo tarnyba - bendroji sąvoka, galinti reikšti rajono skrydžių valdymo vadavietę, prieigų skrydžių valdymo vadavietę arba aerodromo skrydžių valdymo vadavietę;
32.
oro eismo paslaugos - bendroji sąvoka, galinti reikšti skrydžių informacijos paslaugas, įspėjimo paslaugas, konsultacines oro eismo paslaugas, skrydžių valdymo paslaugas (rajono skrydžių valdymo paslaugas, prieigų skrydžių valdymo paslaugas arba aerodromo skrydžių valdymo paslaugas);
33.
oro eismo paslaugų oro erdvės - raidėmis pažymėtos nustatytojo dydžio oro erdvės, kuriose galimi konkretaus tipo skrydžiai ir kurioms yra nustatytos oro eismo paslaugos ir orlaivių naudojimo taisyklės;
34.
oro eismo paslaugų pranešimų tarnyba - padalinys, įsteigtas pranešimams apie oro eismo paslaugas ir skrydžių planus, pateiktus prieš išvykimą, priimti;
35.
oro eismo paslaugų tarnyba - bendroji sąvoka, galinti reikšti skrydžių valdymo tarnybą, skrydžių informacijos centrą, aerodromo skrydžių informacijos tarnybą arba oro eismo paslaugų pranešimų tarnybą;
36.
oro kelias - skrydžių valdymo rajonas arba jo dalis, nustatyta kaip koridorius;
37.
įspėjimo paslauga - paslauga, teikiama siekiant pranešti atitinkamoms organizacijoms apie orlaivius, kurių ieškoma ir kuriems reikalinga pagalba, ir prireikus padėti šioms organizacijoms;
38.
atsarginis aerodromas - aerodromas, į kurį orlaivis gali skristi, jei neįmanoma arba nepatartina tęsti skrydžio į paskirties aerodromą arba jame tūpti. Atsarginiai aerodromai:
a) atsarginis kilimo aerodromas- atsarginis aerodromas, kuriame orlaivis gali tūpti netrukus po kilimo, jeigu būtina ir jeigu neįmanoma pasinaudoti išskridimo aerodromu;
b) atsarginis maršruto aerodromas- atsarginis aerodromas, kuriame orlaivis galėtų tūpti, jeigu skrisdamas nustatytu maršrutu patektų į neįprastą ar avarinę padėtį;
c) atsarginis maršruto aerodromas, atliekant padidinto dviejų variklių nuotolio procedūrą (ETOPS)- pasiekiamas tinkamas atsarginis aerodromas, kuriame lėktuvas galėtų tūpti išjungęs vieną variklį arba jeigu susiklostytų kita nenumatyta arba avarinė padėtis atliekant ETOPS nustatytu skrydžio maršrutu;
d) atsarginis paskirties aerodromas- atsarginis aerodromas, į kurį orlaivis gali skristi, jeigu neįmanoma arba nepatartina tūpti paskirties aerodrome;
39.
absoliutusis aukštis - lygio, taško ar objekto, laikomo tašku, vertikalus nuotolis, išmatuotas nuo vidutinio jūros lygio (MSL);
40.
prieigų skrydžių valdymo paslaugos - skrydžių valdymo paslaugos, teikiamos valdomąja oro erdve atskrendantiems arba išskrendantiems orlaiviams;
41.
prieigų skrydžių valdymo vadavietė - tarnyba, teikianti prieigų skrydžių valdymo paslaugas atskrendantiems į vieną ar daugiau aerodromų arba iš jų išskrendantiems orlaiviams;
42.
peronas - orlaiviams skirtas nustatytasis plotas, kuriame įlaipinami arba išlaipinami keleiviai, pakraunamas arba iškraunamas paštas arba kroviniai, į orlaivius pripilama degalų, jie stovi arba atliekama jų techninė priežiūra;
43.
rajono skrydžių valdymo vadavietė - tarnyba, įsteigta valdomiesiems skrydžiams teikti skrydžių valdymo paslaugas jos kompetencijai priklausančiuose skrydžių valdymo rajonuose;
44.
rajono skrydžių valdymo paslaugos - skrydžių valdymo rajonuose valdomiesiems skrydžiams teikiamos skrydžių valdymo paslaugos;
45.
rajono navigacija (RNAV) - navigacijos metodas, pagal kurį orlaiviai gali skristi bet kokia pageidaujama skrydžio trajektorija, kuri patenka į antžeminių arba kosminių pagalbinių oro navigacijos priemonių aprėptį arba savarankiškų pagalbinių navigacijos priemonių (arba ir vienų, ir kitų priemonių) veikimo ribas;
46.
oro eismo paslaugų maršrutas - nustatytasis maršrutas, skirtas eismo srautui nukreipti pagal teikiant oro eismo paslaugas kylantį poreikį;
47.
transliavimo automatinė priklausomoji apžvalga (ADS-B) - sistema, kurią naudodami orlaiviai, aerodromo transporto priemonės ir kiti objektai gali automatiškai, transliavimo režimu, per duomenų perdavimo ryšio liniją perduoti ir (arba) gauti duomenis, pavyzdžiui, orlaivio atpažinimo, buvimo vietos nustatymo ir prireikus papildomus duomenis;
48.
automatinė priklausomoji apžvalga pagal kontraktą (ADS-C) - sistema, kurią naudodami antžeminė sistema ir orlaivis per duomenų perdavimo ryšio liniją pasikeičia informacija apie ADS-C sutarties sąlygas, t. y. nurodomos ADS-C pranešimų perdavimo sąlygos ir duomenys, kurie turi būti šiuose pranešimuose;
49.
aerodromo rajono informacijos automatinio perdavimo paslaugos (ATIS) - automatinis naujausios įprastos informacijos teikimas atskrendantiems ir išskrendantiems orlaiviams visą parą arba nustatytos tokios informacijos dalies teikimas:
a) aerodromo rajono informacijos automatinio perdavimo paslaugos duomenų ryšio linija (D-ATIS)- ATIS teikimas per duomenų perdavimo ryšio liniją;
b) aerodromo rajono informacijos automatinio kalbinio perdavimo paslaugos (kalbinė ATIS)- ATIS teikimas nepertraukiamų ir kartotinių kalbinių pranešimų būdu;
50.
debesų padas - aukštis nuo sausumos ar vandens iki žemiausio debesų sluoksnio, esančio žemiau kaip 6 000 metrų (20 000 pėdų) ir dengiančio daugiau negu pusę dangaus;
51.
persijungimo punktas - taškas, kuriame orlaivis, skrisdamas oro eismo paslaugų maršruto ruože, nustatytame pagal labai aukštą visakryptį radijo dažnį, turėtų pakeisti savo pradinius bazinius navigacinius duomenis, t. y. persijungti iš praskristos navigacinės įrangos į artimiausią orlaivio priekyje esančią navigacinę įrangą;
52.
leidimo galiojimo riba - punktas, iki kurio galioja orlaiviui suteiktas skrydžių valdymo tarnybos leidimas;
53.
operatyvinio reikšmingumo debesis - debesis, kurio pado aukštis yra žemiau nei 1 500 m (5 000 pėdų) arba žemiau aukščiausio mažiausiojo sektoriaus absoliučiojo aukščio (taikant didesnę vertę), arba kamuolinis lietaus debesis ar bokštinis kamuolinis debesis bet kokiame aukštyje;
54.
SSR kodas - nustatytasis konkretaus daugiaimpulsio atsako signalo, perduodamo atsakiklio A arba C režimu, numeris;
55.
kompetentinga institucija - institucija, kurią valstybė narė yra paskyrusi kaip kompetentingą užtikrinti, kad būtų laikomasi šio reglamento reikalavimų;
56.
skrydžių valdymo rajonas - valdomoji oro erdvė, nusidriekusi į viršų nuo tam tikros ribos virš žemės paviršiaus;
57.
valdomasis aerodromas - aerodromas, kuriame aerodromo eismui teikiamos skrydžių valdymo paslaugos, nepaisant to, ar yra skrydžių valdymo zona;
58.
valdomoji oro erdvė - nustatytojo dydžio oro erdvė, kurioje pagal oro erdvės klasifikaciją teikiamos skrydžių valdymo paslaugos;
59.
valdomasis skrydis - bet koks skrydis, kuriam vykdyti reikalingas skrydžių valdymo tarnybos leidimas;
60.
skrydžių vadovo ir piloto duomenų perdavimo ryšys (CPDLC) - ryšys tarp skrydžių vadovo ir piloto per duomenų perdavimo ryšio liniją, skirtą perduoti skrydžių valdymo duomenis;
61.
skrydžių valdymo zona - valdomoji oro erdvė, nusidriekusi į viršų nuo žemės paviršiaus iki tam tikros viršutinės ribos;
62.
aukštėjimas kreiseriniu režimu - kreiserinis lėktuvo pilotavimo režimas, kai absoliutusis aukštis didėja mažėjant lėktuvo masei;
63.
kreiserinis lygis - lygis, kurio laikomasi ilgesnį skrydžio laiką;
64.
turimasis skrydžio planas (TSP) - skrydžio planas su galimais pakeitimais, atsiradusiais dėl vėliau išduotų leidimų;
65.
pavojinga zona - nustatytojo dydžio oro erdvė, kurioje skraidyti orlaiviams tam tikru laiku gali būti pavojinga;
66.
ryšys per duomenų perdavimo ryšio liniją - keitimosi pranešimais per duomenų perdavimo ryšio liniją ryšys;
67.
duomuo - kiekis arba kiekių derinys, kuriais remiantis apskaičiuojami kiti kiekiai;
68.
tolesnės maršruto skrydžių valdymo tarnybos leidimas - leidimas, kurį orlaiviui suteikia skrydžių valdymo tarnyba, kuri nėra tą orlaivį tuo metu kontroliuojanti tarnyba;
69.
apskaičiuotasis praėjęs laikas - apskaičiuotasis laikas, kurio reikia iš vieno pagrindinio taško pasiekti kitą tašką;
70.
apskaičiuotasis trinkelių patraukimo laikas - apskaičiuotasis orlaivio judėjimo rengiantis išskristi pradžios laikas;
71.
apskaičiuotasis atskridimo laikas: SPT skrydžiams - apskaičiuotasis orlaivio atskridimo laikas virš navigacijos priemonėmis numatyto paskirties punkto, nuo kurio ketinama pradėti artėjimo pagal prietaisus procedūrą, o jeigu aerodrome nėra navigacijos priemonių - orlaivio atskridimo virš aerodromo laikas. VST skrydžiams - apskaičiuotasis orlaivio atskridimo virš aerodromo laikas;
72.
numatytasis artėjimo tūpti laikas - laikas, kai, skrydžių valdymo tarnybos skaičiavimais, vėluojantis orlaivis paliks laukimo vietą, kad užbaigtų artėjimo tūpti procedūrą. Tikrasis laukimo vietos palikimo laikas priklausys nuo artėjimo tūpti leidimo;
73.
pateiktasis skrydžio planas (PSP) - piloto arba įgaliotojo atstovo oro eismo paslaugų tarnybai pateiktas skrydžio planas be jokių paskesnių pakeitimų;
74.
skrydžio įgulos narys - licencijuotas įgulos narys, kuris yra įgaliotas tarnybinį skrydžio laiką vykdyti orlaivio naudojimui būtinas pareigas;
75.
skrydžių informacijos centras - tarnyba, teikianti skrydžių informacijos ir įspėjimo paslaugas;
76.
skrydžių informacijos regionas - nustatytojo dydžio oro erdvė, kurioje teikiamos skrydžių informacijos ir įspėjimo paslaugos;
77.
skrydžių informacijos paslaugos - paslaugos, kurių tikslas - teikti konsultacijas ir informaciją, reikalingą skrydžių saugai ir veiksmingumui užtikrinti;
78.
skrydžio lygis (SL) - pastovaus atmosferos slėgio paviršius, susietas su nustatytu 1 013,2 hektopaskalių (hPa) slėgio dydžiu ir atskirtas nuo kitų tokių paviršių nustatytojo dydžio slėgio intervalais;
79.
skrydžio planas - oro eismo paslaugų tarnyboms teikiama atitinkama informacija apie numatomą orlaivio skrydį arba jo dalį;
80.
skrydžio matomumas - matomumas iš skrendančio orlaivio lakūno kabinos skrydžio kryptimi;
81.
prognozė - pranešimas apie nustatytam laikui arba laikotarpiui ir nustatytam rajonui arba oro erdvės daliai numatomas meteorologines sąlygas;
82.
matomumas prie žemės - matomumas aerodrome, apie kurį praneša akredituotas stebėtojas arba automatinės sistemos;
83.
kursas - orlaivio išilginės ašies kryptis, paprastai išreikšta laipsniais nuo šiaurės dienovidinio (tikrojo, magnetinio, kompaso arba koordinačių tinklo);
84.
aukštis - vertikalus nuotolis nuo nustatytojo duomens iki lygio, taško ar tašku laikomo objekto;
85.
sraigtasparnis - sunkesnis už orą orlaivis, kuris skrisdamas iš esmės laikosi dėl oro sąveikos su vienu ar keliais jėgainės ant daugiau ar mažiau vertikalių ašių sukamais keliamaisiais sraigtais;
86.
oro erdvė atviroje jūroje - oro erdvė už sausumos teritorijos ir teritorinės jūros ribų, kaip nurodyta Jungtinių Tautų jūrų teisės konvencijoje (Montego Bėjus, 1982 m.);
87.
SPT - simbolis, reiškiantis skrydžio pagal prietaisus taisykles;
88.
SPT skrydis - skrydis, vykdomas laikantis skrydžio pagal prietaisus taisyklių;
89.
IMC - simbolis, reiškiantis meteorologines sąlygas pagal prietaisus;
90.
artėjimo tūpti pagal prietaisus procedūra (IAP) - pagal skrydžio prietaisus, užtikrinant nustatytą apsaugą nuo kliūčių, atliekamų iš anksto numatytų manevrų seka nuo pradinio artėjimo tūpti kontrolinio taško arba, jeigu taikoma, nuo nustatyto atvykimo maršruto pradžios iki taško, nuo kurio tūpimas gali būti baigtas, o jeigu netūpiama, iki tos vietos, kurioje taikomi laukimo arba maršruto etapams nustatyti kliūčių perskridimo kriterijai. Artėjimo tūpti pagal prietaisus procedūros skirstomos į:
a)
netiksliojo artėjimo tūpti (NPA) procedūrą. Tai artėjimo tūpti pagal prietaisus procedūra, kai naudojamos horizontaliosios rekomendacijos, tačiau nenaudojamos vertikaliosios rekomendacijos;
b)
artėjimo tūpti procedūrą pagal vertikaliąsias rekomendacijas (APV). Tai artėjimo tūpti pagal prietaisus procedūra naudojant horizontaliąsias ir vertikaliąsias gaires, tačiau ji neatitinka tiksliojo artėjimo tūpti ir tūpimo operacijoms taikomų reikalavimų;
c)
tiksliojo artėjimo tūpti (PA) procedūrą. Tai artėjimo tūpti pagal prietaisus procedūra naudojant horizontaliąsias ir vertikaliąsias rekomendacijas pagal konkrečiai operacijos kategorijai taikomus mažiausius dydžius;
91.
meteorologinės sąlygos pagal prietaisus (IMC) - matomumo, atstumo nuo debesų ir debesų pado dydžiais išreikštos meteorologinės sąlygos, atitinkančios mažesnius dydžius už nustatytų vizualiųjų meteorologinių sąlygų mažiausiuosius dydžius;
92.
tūpimo aikštė - judėjimo lauko dalis, numatyta orlaiviams tūpti ir kilti;
93.
lygis - bendroji sąvoka, susijusi su vertikalia skrendančio orlaivio padėtimi ir galinti reikšti aukštį, absoliutųjį aukštį arba skrydžio lygį;
94.
manevravimo laukas - aerodromo dalis, išskyrus peronus, naudojama orlaiviams kilti, tūpti ir riedėti;
95.
režimas (SSR) - įprastinis identifikatorius, susijęs su konkretaus SSR užklausiklio perduodamų klausiamųjų signalų funkcijomis. ICAO 10 priede nurodyti keturi režimai: A, C, S ir tarpinis režimas;
96.
judėjimo laukas - orlaiviams kilti, tūpti ir riedėti naudojama aerodromo dalis, įskaitant manevravimo lauką ir peroną (-us);
97.
naktis - laikas nuo civilinių sutemų pabaigos iki civilinės aušros pradžios. Civilinės sutemos baigiasi vakare, kai saulės disko centras yra 6 laipsniais žemiau horizonto, ir prasideda ryte, kai saulės disko centras yra 6 laipsniais žemiau horizonto;
98.
kliūtis - visi nejudami (laikini arba nuolatiniai) ir judami objektai arba jų dalys, kurie:
a)
yra orlaiviui ant žemės judėti skirtoje zonoje; arba
b)
kyšo virš skrendančiam orlaiviui apsaugoti skirto paviršiaus; arba
c)
yra už tų nustatytų paviršių ribų ir įvertinti kaip keliantys pavojų oro navigacijai;
99.
skrydžių aikštelė - aikštelė, kurią orlaivio naudotojas arba įgulos vadas pasirinko tūpimui, kilimui ir (arba) keliamiesiems skrydžiams;
100.
įgulos vadas - orlaivio naudotojo, o bendrosios aviacijos atveju - savininko vadovauti paskirtas pilotas, atsakingas už skrydžio saugą;
101.
barometrinis aukštis - atmosferos slėgis, išreikštas absoliučiuoju aukščiu, kuris atitinka standartinės atmosferos slėgį, kaip apibrėžta Čikagos konvencijos 1 dalies 8 priede;
102.
probleminis medžiagų vartojimas - aviacijos personalo taip vartojama viena arba daugiau psichoaktyviųjų medžiagų, kad:
a)
tai kelia tiesioginę grėsmę tų medžiagų vartotojui arba kelia pavojų kitų asmenų gyvybei, sveikatai ar gerovei; ir (arba)
b)
dėl to sukeliama arba pabloginama profesinė, socialinė, psichinė arba fizinė problema arba sutrikimas;
103.
draudžiamoji zona - nustatytojo dydžio oro erdvė virš valstybės sausumos teritorijos arba teritorinių vandenų, kurioje orlaiviui draudžiama skristi;
104.
psichoaktyviosios medžiagos - alkoholis, opioidai, kanabinoidai, raminamieji (migdomieji) vaistai, hipnotikai, kokainas, kitos psichostimuliuojamosios ir haliucinogeninės medžiagos, lakūs skysčiai (kava ir tabakas prie šių medžiagų nepriskiriami);
105.
radaras - radijo ryšio aptikties įtaisas, teikiantis informaciją apie nuotolį iki objektų, jų azimutą ir (arba) aukštį;
106.
privalomoji radijo zona (RMZ) - nustatytojo dydžio oro erdvė, kurioje privaloma turėti ir naudoti radijo įrangą;
107.
radionavigacijos tarnyba - vieną ar kelias radionavigacines priemones naudojanti tarnyba, teikianti konsultacinę informaciją arba buvimo vietos duomenis, siekiant užtikrinti efektyvų ir saugų orlaivio naudojimą;
108.
radiotelefonija - tokios rūšies radijo ryšys, kuris visų pirma skirtas kalbinei informacijai keistis;
109.
kartotinis skrydžio planas - dažnai pasikartojančių, reguliarių ir turinčių vienodas pagrindines savybes individualių skrydžių planas, kurį orlaivio naudotojas pateikia oro eismo paslaugų tarnyboms, kad jos šį planą turėtų ir nuolatos juo naudotųsi;
110.
pranešimo punktas - nustatytoji geografinė vietovė, kurios atžvilgiu gali būti pranešama apie orlaivio buvimo vietą;
111.
apribojimų zona - nustatytojo dydžio oro erdvė virš valstybės sausumos teritorijos arba teritorinių vandenų, kurioje orlaivio skrydis yra ribojamas pagal tam tikras nustatytas sąlygas;
112.
maršruto ruožas - maršrutas arba maršruto dalis, kuriais paprastai skrendama be tarpinės stotelės;
113.
kilimo ir tūpimo takas - nustatytasis stačiakampio formos sausumos aerodromo plotas, parengtas orlaiviams tūpti ir kilti;
114.
kilimo ir tūpimo tako parengiamojo starto vieta - kilimo ir tūpimo takui, kliūčių ribojimo paviršiui ar tūpimo pagal prietaisus sistemos (ILS) arba mikrobanginės tūpimo sistemos (MLS) kritinei (jautriai) zonai apsaugoti nustatyta vieta, kurioje riedantys orlaiviai ir transporto priemonės sustoja ir laukia, išskyrus atvejus, kai aerodromo skrydžių valdymo vadavietė leidžia kitaip;
115.
kilimo ir tūpimo tako matomumo nuotolis (RVR) - nuotolis, nuo kurio ant ašinės kilimo ir tūpimo tako linijos esančio orlaivio pilotas gali matyti kilimo ir tūpimo tako paviršiaus ženklus arba žiburius, ribojančius kilimo ir tūpimo taką arba ženklinančius jo ašinę liniją;
116.
saugai svarbus personalas - asmenys, galintys kelti grėsmę aviacijos saugai, jeigu jie netinkamai atlieka savo pareigas ir funkcijas, įskaitant įgulos narius, orlaivio techninės priežiūros personalą ir skrydžių vadovus, tačiau ne tik juos;
117.
sklandytuvas - sunkesnis už orą orlaivis, kurio keliamoji jėga skrendant susidaro dėl dinaminės oro sąveikos su fiksuotais keliamaisiais paviršiais ir kurio laisvasis skridimas nepriklauso nuo jėgainės; prie sklandytuvų taip pat priskiriamos skraidyklės, parasparniai kiti panašūs orlaiviai;
118.
antrinis apžvalgos radaras (SSR) - apžvalgos radarų sistema, naudojanti siųstuvus arba imtuvus (užklausiklius) ir atsakiklius;
119.
SIGMET informacija - meteorologijos biuro teikiama informacija apie nustatytus arba galimus meteorologinius reiškinius, kurie gali pakenkti orlaivių skrydžių saugai, maršrute;
120.
signalinė aikštelė - aerodromo plotas, naudojamas antžeminiams signalams rodyti;
121.
pagrindinis taškas - konkreti geografinė vietovė, naudojama orlaivio oro eismo paslaugų maršrutui arba skrydžio trajektorijai nustatyti, taip pat kitais navigacijos ir oro eismo paslaugų teikimo tikslais;
122.
specialusis VST skrydis - skrydžių valdymo tarnybos leistas VST skrydis skrydžių valdymo zonoje prastesnėmis negu VMS meteorologinėmis sąlygomis;
123.
nuklydęs orlaivis - orlaivis, kuris smarkiai nukrypo nuo numatyto kelio arba praneša, kad pasiklydo;
124.
apžvalgos radaras - radiolokatoriaus įranga, naudojama orlaivio padėčiai nustatyti pagal nuotolį ir azimutą;
125.
riedėjimas - jėgainės varomo orlaivio judėjimas aerodromo arba skrydžių aikštelės paviršiumi, išskyrus kilimą ir tūpimą;
126.
riedėjimo takas - nustatytasis sausumos aerodromo kelias, parengtas orlaiviams riedėti ir jungiantis vieną aerodromo dalį su kita; taką sudaro:
a) riedėjimo vedlinė į orlaivių aikštelę- perono dalis, paženklinta kaip riedėjimo takas, skirta riedėti tik į orlaivių stovėjimo aikšteles;
b) perono riedėjimo takas- perone esančios riedėjimo takų sistemos dalis, kurioje paženklinti riedėjimo peronu maršrutai;
c) riedėjimo greittakis- smailiu kampu su kilimo ir tūpimo taku sujungtas riedėjimo takas, skirtas tūpiantiems lėktuvams palikti kilimo ir tūpimo taką didesniu greičiu negu kituose išriedėjimo takuose, taip kuo labiau sumažinant kilimo ir tūpimo tako užėmimo laiką;
127.
teritorija - sausumos teritorijos ir šalia esantys teritoriniai vandenys, esantys valstybės suvereniteto, siuzereniteto, apsaugos arba įgaliojimų zonoje;
128.
slenkstis - tūpimui naudotinos kilimo ir tūpimo tako dalies pradžia;
129.
visas įvertintas laikas:
a) SPT skrydžiams- apskaičiuotasis laikas, reikalingas nuo pakilimo momento atvykti į paskirtąjį punktą, kuris apibrėžiamas pagal navigacijos priemones ir nuo kurio numatoma, kad bus pradėta artėjimo tūpti pagal prietaisus procedūra, o jeigu su vietos aerodromu nėra susieta jokia navigacijos priemonė, apskaičiuotasis laikas, reikalingas atvykti virš paskirties aerodromo;
b) VST skrydžiams- apskaičiuotasis laikas, reikalingas nuo pakilimo momento iki atvykimo į paskirties aerodromą;
130.
kelias - orlaivio skrydžio trajektorijos projekcija žemės paviršiuje; šios trajektorijos kryptis bet kuriame taške paprastai išreiškiama laipsniais nuo šiaurės dienovidinio (tikrojo, magnetinio arba koordinačių tinklo);
131.
susidūrimų vengimo patarimas - oro eismo paslaugų tarnybos patarimas dėl manevrų, padėsiančių pilotui išvengti susidūrimo;
132.
eismo informacija - oro eismo paslaugų tarnybos pilotui teikiama informacija, siekiant įspėti jį apie kitus žinomus arba pastebėtus orlaivius, kurie gali būti netoliese orlaivio buvimo vietos ar numatyto skrydžio maršruto, ir padėti pilotui išvengti susidūrimo;
133.
valdymo perdavimo taškas - apibrėžtas orlaivio skrydžio trajektorijos taškas, kuriame atsakomybė už skrydžių valdymo paslaugų teikimą orlaiviui perduodama iš vienos valdymo tarnybos kitai arba iš vienos valdymo padėties į kitą;
134.
pereinamasis absoliutusis aukštis - absoliutusis aukštis, kuriam esant ar žemiau kurio vertikali orlaivio padėtis yra valdoma pagal absoliutųjį aukštį;
135.
pereinamasis lygis - žemiausias įmanomas skrydžio lygis virš pereinamojo absoliučiojo aukščio;
136.
atsakiklio privalomo turėjimo zona (TMZ) - nustatytojo dydžio oro erdvė, kurioje privalu turėti bei naudotis barometrinio aukščio duomenų atsakikliais;
137.
neatpažintas orlaivis - orlaivis, kuris buvo pastebėtas skrendantis tam tikrame rajone (arba apie tai pranešta), bet kurio tapatybė nenustatyta;
138.
nepilotuojamasis oro balionas - nepilotuojamas, lengvesnis už orą orlaivis be jėgainės;
139.
VST - simbolis, reiškiantis vizualiųjų skrydžių taisykles;
140.
VST skrydis - skrydis, vykdomas pagal vizualiųjų skrydžių taisykles;
141.
matomumas - aviacijos tikslams naudojamo matomumo dydžio reikšmė, viršijanti:
a)
didžiausią nuotolį, kuriame galima matyti ir atpažinti priimtinų matmenų juodos spalvos objektą, esantį arti žemės paviršiaus apšviestame fone;
b)
didžiausią nuotolį, kuriame galima matyti ir atpažinti 1 000 kandelų šviesos žiburius, esančius neapšviestame fone;
142.
vizualiosios meteorologinės sąlygos - matomumo, atstumo nuo debesų ir debesų pado dydžiais išreikštos meteorologinės sąlygos, atitinkančios nustatytuosius mažiausiuosius dydžius arba už juos geresnės;
143.
VMS - simbolis, reiškiantis vizualiąsias meteorologines sąlygas;
3 straipsnis
Atitiktis
Valstybės narės užtikrina atitiktį bendrosioms taisyklėms ir nuostatoms, išdėstytoms šio reglamento priede, nepažeidžiant į Reglamento (EB) Nr. 216/2008 14 straipsnį įtrauktų lankstumo nuostatų ir Reglamento (EB) Nr. 549/2004 13 straipsnyje nustatytų apsaugos priemonių.
4 straipsnis
Specialiosioms operacijoms taikomos išimtys
1. Toliau nurodytą veiklą vykdančių subjektų prašymu kompetentingos institucijos gali atleisti šiuos subjektus nuo konkrečių šio reglamento reikalavimų taikymo, jeigu jie vykdo toliau išvardytą viešojo intereso veiklą ir saugaus šios veiklos vykdymo mokymus:
a)
policijos ir muitinės užduotis;
b)
eismo priežiūros ir persekiojimo užduotis;
c)
aplinkos valdymo užduotis, kurias atlieka viešosios valdžios institucijos arba kurios atliekamos jų vardu;
d)
paiešką ir gelbėjimą;
e)
medicininius skrydžius;
f)
evakuaciją;
g)
gaisrų gesinimą;
h)
išimtis, reikalingas valstybės vadovų, ministrų ir panašaus lygio valstybės pareigūnų skrydžių saugumui užtikrinti.
2. Kompetentinga institucija, leidžianti taikyti šias išimtis, apie išimčių pobūdį praneša EASA ne vėliau kaip per du mėnesius po išimčių patvirtinimo dienos.
3. Šis straipsnis neturi poveikio 3 straipsniui ir gali būti taikomas tais atvejais, kai šio straipsnio 1 dalyje išvardytos veiklos neįmanoma vykdyti kaip oro eismo veiklos arba jeigu jai dėl kitų priežasčių negali būti taikomos šiame reglamente numatytos lankstumo nuostatos.
5 straipsnis
Skirtumai
1. Po šio reglamento įsigaliojimo, o vėliausiai - iki jo taikymo dienos valstybės narės:
a)
oficialiai praneša ICAO, kad visi su ICAO standartais ir rekomenduojama praktika, kuriuos apima šis reglamentas, susiję skirtumai, apie kuriuos anksčiau buvo pranešta, panaikinami, išskyrus skirtumus, susijusius su esminiais valstybių narių saugumo ir gynybos politikos interesais pagal Reglamento (EB) Nr. 549/2004 13 straipsnį;
b)
praneša ICAO apie bendrai suderintus skirtumus, pateiktus šio reglamento priedo papildyme.
2. Pagal Čikagos konvencijos 15 priedą kiekviena valstybė narė savo oro navigacijos informaciniame rinkinyje skelbia bendrai suderintus skirtumus, apie kuriuos pranešta ICAO pagal šio straipsnio 1 dalies b punktą, taip pat visas kitas nuostatas, kurios yra būtinos dėl vietos oro erdvės gynybos ir saugumo priežasčių pagal šio straipsnio 1 dalies a punktą.
6 straipsnis
Pakeitimų stebėsena
1. Po šio reglamento įsigaliojimo Komisija, padedama Eurokontrolės ir EASA, nustato nuolatinį procesą:
a)
skirtą užtikrinti, kad visi pagal Čikagos konvenciją priimti pakeitimai, turintys reikšmę šio reglamento taikymo sričiai, būtų stebimi ir analizuojami; ir
b)
prireikus skirtą parengti šio reglamento priedo pakeitimus.
2. Šio reglamento 5 straipsnio nuostatos, susijusios su skirtumų panaikinimu ir pranešimu apie juos bei jų paskelbimu oro navigacijos informaciniame rinkinyje, bei 7 straipsnio nuostatos, susijusios su priedo pakeitimais, taikomos, kai tai yra tinkama.
7 straipsnis
Priedo pakeitimai
1. Priedas iš dalies keičiamas laikantis Reglamento (EB) Nr. 549/2004 5 straipsnio 3 dalies.
2. Šio straipsnio 1 dalyje nurodyti pakeitimai gali apimti pakeitimus, reikalingus užtikrinti teisinių nuostatų nuoseklumą, kai į šį reglamentą ateityje bus įtraukiamos atitinkamos kitų ICAO priedų ir dokumentų nei 2 priedas nuostatos arba pakeitimai, atsiradę atnaujinus tuos ICAO priedus ir dokumentus arba atsiradę dėl atitinkamų Sąjungos reglamentų pakeitimų, tačiau tokiais pakeitimais neapsiribojama.
8 straipsnis
Pereinamojo laikotarpio ir papildomos priemonės
1. Valstybės narės, iki šio reglamento įsigaliojimo priėmusios papildomas nuostatas, kuriomis papildomas ICAO standartas, užtikrina, kad jos atitiktų šį reglamentą.
2. Taikant šį straipsnį, tokios papildomos nuostatos, kuriomis papildomas ICAO standartas, neturi būti skirtumu pagal Čikagos konvenciją. Valstybės narės tokias papildomas nuostatas ir visus klausimus, dėl kurių sprendimus priima pagal šį reglamentą kompetentinga institucija, skelbia savo oro navigacijos informaciniuose rinkiniuose. Be to, ne vėliau kaip per du mėnesius po šio reglamento įsigaliojimo arba kai priimama papildoma nuostata, jos informuoja apie tai Komisiją ir EASA.
9 straipsnis
Saugos reikalavimai
1. Įsigaliojus šiam reglamentui ir nepažeidžiant 7 straipsnio, valstybės narės, siekdamos išlaikyti arba pagerinti esamą saugos lygį, užtikrina, kad, vykdant saugos valdymo procesą, apimantį visus šio reglamento įgyvendinimo aspektus, prieš faktiškai pakeičiant anksčiau taikytas procedūras, būtų atliekamas įgyvendinimo plano saugos vertinimas, įskaitant grėsmių nustatymą, rizikos vertinimą ir sušvelninimą. Taip švelninant grėsmes gali būti taikomas ir 3 straipsnis.
10 straipsnis
Reglamentų (EB) Nr. 730/2006, (EB) Nr. 1033/2006, (EB) Nr. 1794/2006, (EB) Nr. 1265/2007, (ES) Nr. 255/2010 ir Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 1035/2011 pakeitimai
1. Reglamentas (EB) Nr. 730/2006 iš dalies keičiamas taip:
a)
2 straipsnio 3 ir 4 dalys pakeičiamos taip:
„3. SPT- simbolis, reiškiantis skrydžių pagal prietaisus taisykles;
4. RST- simbolis, reiškiantis vizualiųjų skrydžių taisykles.“
2. Reglamentas (EB) Nr. 1033/2006 iš dalies keičiamas taip:
a)
2 straipsnio 2 dalies 8 punktas pakeičiamas taip:
„8. SPT- simbolis, reiškiantis skrydžių pagal prietaisus taisykles.“
b)
3 straipsnio 1 dalis pakeičiama taip:
„1. Priedo nuostatos taikomos skrydžių planų pateikimui, priėmimui ir paskirstymui kiekvienam skrydžiui, kuriam taikomas šis reglamentas, ir visų svarbiausių skrydžio plano punktų pakeitimui priešskrydiniame etape, laikantis šio reglamento.“
c)
Priedo antraštinė dalis ir pirmoji įtrauka pakeičiamos taip:
„3 straipsnio 1 dalyje nurodytos nuostatos
1.
Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 923/2012 4 skirsnis (4).
3. Reglamentas (EB) Nr. 1794/2006 iš dalies keičiamas taip:
a)
2 straipsnio c ir d punktai pakeičiami taip:
„c) SPT- simbolis, reiškiantis skrydžių pagal prietaisus taisykles.
d) VST- simbolis, reiškiantis vizualiųjų skrydžių taisykles.“
4. Reglamentas (EB) Nr. 1265/2007 iš dalies keičiamas taip:
a)
2 straipsnio 5 dalis pakeičiama taip:
„5. pagal regimųjų skrydžių taisykles vykdomi skrydžiai (RST skrydžiai)- visi skrydžiai, vykdomi pagal regimųjų skrydžių taisykles.“
5. Reglamentas (ES) Nr. 255/2010 iš dalies keičiamas taip:
a)
2 straipsnio 3 dalis pakeičiama taip:
„3. IFR- simbolis, reiškiantis skrydžių pagal prietaisus taisykles.“
6. Įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 1035/2011 iš dalies keičiamas taip:
a)
II priedo 4 punkto a papunktyje esanti nuoroda „2 priede - Skrydžių taisyklės (10 leidimas, 2005 m. liepos mėn.)“ pakeičiama nuoroda „Įgyvendinimo reglamente (ES) Nr. 923/2012“.
b)
II priedo 4 punkto c papunktyje esanti nuoroda „11 priede - Oro eismo paslaugos (13 leidimas, 2001 m. liepos mėn., įskaitant visus pakeitimus iki Nr. 47-B)“ iš keičiama, šį sakinį papildant fraze „ir, kai taikytina, Įgyvendinimo reglamente (ES) Nr. 923/2012“.
c)
III priedo 2 punkto b papunktyje esanti nuoroda „11 priede - Oro eismo paslaugos (13 leidimas, 2001 m. liepos mėn., įskaitant visus pakeitimus iki Nr. 47-B)“ iš keičiama, šį sakinį papildant fraze „ir, kai taikytina, Įgyvendinimo reglamente (ES) Nr. 923/2012“.
11 straipsnis
Įsigaliojimas
1. Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
Jis taikomas nuo 2012 m. gruodžio 4 d.
2. Nukrypstant nuo šio straipsnio 1 dalies antrosios pastraipos, valstybės narės gali nuspręsti šio reglamento nuostatų netaikyti iki 2014 m. gruodžio 4 d.
Jeigu valstybė narė pasinaudoja tokia galimybe, ji pagal Reglamento (EB) Nr. 549/2004 12 straipsnio 1 dalį praneša Komisijai ir EASA apie tokio nukrypimo priežastis, trukmę bei numatytąjį ir susijusį šio reglamento įgyvendinimo laiką.
Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
Priimta Briuselyje 2012 m. rugsėjo 26 d.