ДЕЛЕГИРАН РЕГЛАМЕНТ (ЕС) № 604/2014 НА КОМИСИЯТА
от 4 март 2014 година
за допълване на Директива 2013/36/ЕС на Европейския парламент и на Съвета по отношение на регулаторните технически стандарти във връзка с качествените и подходящите количествени критерии за установяване на категориите персонал, чиито професионални дейности имат съществено въздействие върху рисковия профил на институцията
(текст от значение за ЕИП)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Директива 2013/36/ЕС на Европейския парламент и на Съвета от 26 юни 2013 година относно достъпа до осъществяването на дейност от кредитните институции и относно пруденциалния надзор върху кредитните институции и инвестиционните посредници, за изменение на Директива 2002/87/ЕО и за отмяна на директиви 2006/48/ЕО и 2006/49/ЕО (1), и по-специално член 94, параграф 2 от нея,
като има предвид, че:
(1)
Директива 2013/36/ЕС, и по-специално член 74 от нея, изисква институциите да разполагат с надеждни правила за управление и ефективни процеси за установяване, управление, контрол и докладване на рисковете, на които са изложени или могат да бъдат изложени. Тези правила и процеси трябва да бъдат всеобхватни и пропорционални на естеството, обхвата и сложността на рисковете, присъщи на бизнес модела и дейностите на институцията. Те трябва да вземат под внимание, наред с другото, конкретните рискове, установени в членове 79-87 от гореспоменатата директива. Правилата и процесите се оценяват от компетентните органи като част от процеса на надзорен преглед и оценка в съответствие с член 97 от посочената директива. Установените рискове се разглеждат от институциите в рамките на вътрешна оценка на капиталовата адекватност съгласно член 73 от Директивата.
(2)
Рамката за пруденциален надзор, създадена с Директива 2013/36/ЕС, изисква всички институции да определят всички членове на персонала, чиито професионални дейности имат съществено въздействие върху рисковия профил на съответната институция. Критериите, използвани за оценяване значимостта на въздействието на професионалните дейности на персонала върху рисковия профил, следва да отчитат потенциалното въздействие на служителите върху рисковия профил на институцията въз основа на техните правомощия и отговорности, както и въз основа на показателите относно рисковете за институцията и резултатите от нейната дейност. При оценката следва да бъдат взети предвид вътрешната организация на институцията и естеството, обхвата и сложността на дейността ѝ. Критериите следва да отразяват напълно всички рискове, на които институцията или групата е изложена или може да бъде изложена. Това също така следва да дава възможност на институциите да създават подходящи стимули в рамките на политиката за възнагражденията за осигуряване на разумно поведение на персонала и следва да гарантира, че установяването на онези членове на персонала, чиито професионални дейности имат съществено въздействие върху рисковия профил на институцията, отразява равнището на риска при различните дейности в рамките на институцията.
(3)
През 2012 г. Европейският банков орган (ЕБО) публикува резултатите от проучване на изпълнението на национално равнище и на практическото прилагане на насоките, издадени от Комитета на европейските банкови надзорници, относно политиките и практиките за възнагражденията (насоки на КЕБН), съдържащи общи критерии за оценката на значимостта на въздействието на персонала върху рисковия профил на институцията. Изследването показа, че изпълнението от страна на институциите и компетентните органи на разпоредбите за възнагражденията, посочени в Директива 2006/48/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (2) не постига достатъчна степен на хармонизация. Многообразието на практиките за възнагражденията остава неподходящо широко и по-специално критериите, използвани за установяване на персонала, не винаги отчитат в достатъчна степен въздействието на професионалните дейности на персонала върху рисковия профил на институцията. Все още се наблюдават значителни различия в подходите, предприемани от различните институции и различните държави членки за установяване на този персонал. Следователно настоящите регулаторни технически стандарти следва да се основават на опита, натрупан при прилагането на Директива 2006/48/ЕО и насоките на КЕБН, и имат за цел постигането на по-високо равнище на хармонизация. ЕБО ще издаде нови насоки за воденето на разумни политики за възнагражденията, които са съобразени с принципите, предвидени в Директива 2013/36/ЕС, в съответствие с член 75, параграф 2 от тази директива.
(4)
Следва да се разработи набор от ясни качествени и подходящи количествени критерии с цел установяване на основните категории персонал, чиито професионални дейности имат съществено въздействие върху рисковия профил на определена институция, които гарантират хармонизиран подход в целия Европейски съюз и обхващат единен набор от най-значимите рискове. В съответствие с член 94, параграф 2 от Директива 2013/36/ЕС всички категории персонал, откроени чрез тези критерии, трябва да включват служители, чиито професионални дейности имат съществено въздействие върху рисковия профил на дадена институция. Институциите следва също така да вземат предвид резултатите от своите собствени оценки на риска в рамките на вътрешните си процедури. Компетентните органи следва да гарантират установяване в пълна степен на всички служители, чиито професионални дейности имат съществено въздействие върху рисковия профил на дадена институция.
(5)
Членовете на управителния орган носят крайната отговорност за институцията, нейната стратегия и дейности и поради това винаги са в състояние да упражняват съществено въздействие върху рисковия профил на институцията. Това важи както за членовете на управителния орган в неговата управленска функция, които взимат решения, така и за членовете, изпълняващи контролни функции, които следят процеса на взимане на решения и контролират взетите решения.
(6)
Висшето ръководство и висшите служители, отговарящи за важни стопански единици, за управлението на специфични категории рискове като ликвиден, операционен или лихвен риск, както и за контролните функции в рамките на една институция, са отговорни за ежедневното управление на бизнеса, на неговите рискове или на неговите контролни функции. Това включва отговорността за взимане на стратегически или други основни решения относно дейността на институцията или прилаганата рамка за контрол. Рисковете, поети от институцията, и начинът, по който се управляват, са най-важните фактори за рисковия профил на институцията.
(7)
В допълнение към тези, които отговарят за създаването на допълнителна стопанска дейност, служителите, отговорни за предоставянето на вътрешна подкрепа, които са от решаващо значение за дейността на институцията и имат правомощия за взимане на решения в тези области, излагат институцията на съществени операционни и други рискове. Затова професионалните дейности на членовете на персонала с такива функции също имат съществено въздействие върху рисковия профил на институцията.
(8)
Кредитният риск и пазарният риск обикновено се поемат, за да се генерира стопанска дейност, поради което влиянието на генериращите тези рискове дейности върху рисковия профил може да бъде оценено, ползвайки критерии, основани на ограничения на правомощията, които се изчисляват поне веднъж годишно въз основа на размера на капитала и капиталовите подходи, използвани за регулаторни цели, като се прилага минимален („de minimis“) праг за кредитните рискове с цел осигуряване на пропорционалното прилагане на критериите в рамките на малките институции.
(9)
Критериите за установяване на персонала, чиито професионални дейности имат съществено въздействие върху рисковия профил на институцията, следва да отразяват фактите, че изискванията, свързани с търговския портфейл, могат да не се прилагат за някои институции по силата на Регламент (ЕС) № 575/2013 на Европейския парламент и на Съвета (3) и че по различни начини са определени ограничения сред институциите, ползващи различни подходи за изчисляване на капиталовите изисквания.
(10)
Като се има предвид, че резултатите от решенията често се влияят от служителите, иницииращи съответното решение, докато официалните правомощия за взимане на решения се възлагат на по-висшите служители или комитети, критериите следва да отчитат съществените елементи в подобни процеси на взимане на решения.
(11)
Служителите на ръководна длъжност отговарят за стопанските дейности в управлявания от тях район. Ето защо подходящите критерии би следвало да гарантират, че членовете на персонала се определят като имащи съществено въздействие върху рисковия профил на институцията, когато са отговорни за групи служители, чиито дейности би могло да окажат съществено въздействие върху рисковия профил на институцията. Това включва ситуации, в които дейностите на отделните членове на персонала под тяхно ръководство поотделно нямат съществено въздействие върху рисковия профил на институцията, но цялостният мащаб на тяхната дейност може да окаже такова въздействие.
(12)
В допълнение към качествените критерии, следва да се изготвят подходящи количествени критерии за установяване на категориите персонал, чиито професионални дейности имат съществено въздействие върху рисковия профил на институцията. Начисленото общо възнаграждение зависи предимно от приноса, който служителите имат за успешното постигане на стопанските цели на институцията, и следователно от отговорностите, задълженията, способностите и уменията на персонала, както и от резултатите от дейността на персонала и на институцията. Когато на даден член на персонала се изплати общо възнаграждение, което надвишава съответния праг, има основания да се приеме, че това е свързано с приноса на служителя към постигането на стопанските цели на институцията и с въздействието на професионалните дейности на този служител върху рисковия профил на институцията. Следователно е уместно тези количествени критерии да се основават на общото възнаграждение, което получава даден член на персонала, както в абсолютен размер, така и съотнесено към останалите членове на персонала в рамките на една и съща институция. При прилагането на тези количествени критерии следва, ако е необходимо, да се обърне внимание на факта, че равнищата на плащане се различават в различните юрисдикции. Следва да бъдат създадени ясни и подходящи прагове за установяване на персонала, чиито професионални дейности имат съществено въздействие върху рисковия профил на институцията, като се взимат предвид събраните от ЕБО и от компетентните органи данни. Тези количествени критерии създават основателна презумпция, че служителите оказват съществено въздействие върху рисковия профил на институцията. Такива основани на количествени критерии презумпции обаче не би следвало да важат, когато институциите установят на базата на допълнителни обективни условия, че служителите всъщност нямат съществено въздействие върху рисковия профил на институцията, отчитайки всички рискове, на които институцията е или може да бъде изложена. Изключването на служителите с най-високи доходи, установени съгласно тези критерии, следва да подлежи на одобрение от страна на компетентния орган с цел осигуряване на ефективно и последователно прилагане на критериите. Що се отнася до служителите, на които са начислени повече от 1 000 000 евро (лицата с високи доходи), компетентните органи следва да уведомят ЕБО преди такива изключвания да бъдат одобрени, за да се осигури последователното прилагане на тези критерии, по-специално при подобни изключителни обстоятелства. Процесът на установяване, включително прилагането на случаите на изключване, следва независимо от това винаги да подлежи на надзорен преглед в съответствие с член 92, параграф 2 от Директива 2013/36/ЕС.
(13)
Фактът, че членове на персонала са в същата категория възнаграждения като тази на висшето ръководство или служителите, поемащи рискове, може също да е показателен, че професионалните дейности на членовете на персонала имат съществено въздействие върху рисковия профил на институцията. При създаване на категорията не би трябвало да се взима предвид възнаграждението, изплащано на служителите с контролни функции, помощни функции, както и членовете на управителния орган с контролни функции. При прилагането на този критерий следва да се обърне внимание и на факта, че равнищата на плащане се различават в различните юрисдикции. Необходимо е да се разреши на институциите да докажат, че служителите, които попадат в тази категория възнаграждения, но не отговарят на никой от качествените или други количествени критерии, нямат съществено въздействие върху рисковия профил на институцията, като отчитат всички рискове, на които институцията е или може да бъде изложена. Изключването от този критерий на персонал с високо равнище на общото възнаграждение следва да се извършва при спазване на процедура за уведомяване, за да има възможност за своевременен надзорен преглед с цел осигуряване на последователното прилагане на критерия.
(14)
Компетентните органи следва да гарантират, че институциите водят отчет за извършената оценка и за персонала, за чиито професионални дейности е установено, че имат съществено въздействие върху техния рисков профил, за да се даде възможност на съответния компетентен орган и на одиторите да контролират оценката. Документацията следва да включва и служители, които са установени съгласно критерии, основани на възнаграждението им, но за които професионалните дейности се оценяват като неоказващи съществено въздействие върху рисковия профил на институцията.
(15)
Настоящият регламент се основава на проектите на регулаторни технически стандарти, представени на Комисията от ЕБО.
(16)
ЕБО проведе открити обществени консултации по проектите на регулаторни технически стандарти, въз основа на които е изготвен настоящият регламент, анализира свързаните с тях потенциални разходи и ползи и поиска становище от Групата на участниците в банковия сектор, създадена по силата на член 37 от Регламент (ЕС) № 1093/2010 на Европейския парламент и на Съвета (4),
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
Предмет и обхват
Настоящият регламент установява регулаторни технически стандарти във връзка с качествените и подходящите количествени критерии за установяване на категориите персонал, чиито професионални дейности имат съществено въздействие върху рисковия профил на дадена институция, както е посочено в член 92, параграф 2 от Директива 2013/36/ЕС, на равнище група, дружество майка и дъщерни дружества, включително и институции, които са установени в офшорни финансови центрове.
Член 2
Прилагане на критериите
Без да се засяга наложеното на компетентния орган задължение да гарантира, че институциите спазват принципите, посочени в членове 92, 93 и 94 от Директива 2013/36/ЕС, по отношение на всички категории персонал, чиито професионални дейности имат съществено въздействие върху рисковия профил на определена институция в съответствие с член 92, параграф 2 от същата директива, служителите, които отговарят на някой от качествените критерии, изложени в член 3 от настоящия регламент, или на някой от количествените критерии в член 4 от настоящия регламент, следва да бъдат определени като оказващи съществено въздействие върху рисковия профил на дадена институция.
Член 3
Качествени критерии
Счита се, че персоналът има съществено въздействие върху рисковия профил на дадена институция, когато е изпълнен някой от следните качествени критерии:
1)
служителят е член на управителния орган в неговата управленска функция;
2)
служителят е член на управителния орган в неговата контролна функция;
3)
служителят е член на висшето ръководство;
4)
служителят носи отговорност и се отчита пред управителния орган за дейността във връзка с независимата функция по управление на риска, функцията за контрол върху спазването на нормативната база или функцията за вътрешен одит;
5)
служителят носи цялостна отговорност за управлението на риска в рамките на една стопанска единица, както е определено в член 142, параграфи 1, 3 от Регламент (ЕС) № 575/2013, на която е разпределен вътрешен капитал в съответствие с член 73 от Директива 2013/36/ЕС, който представлява най-малко 2 % от вътрешния капитал на институцията („важна стопанска единица“);
6)
служителят оглавява важна стопанска единица;
7)
служителят носи управленска отговорност във връзка с една от функциите, посочени в параграф 4, или във важна стопанска единица и се отчита пряко пред член на персонала, определен съгласно параграф 4 или 5;
8)
служителят носи управленска отговорност във важна стопанска единица и се отчита пряко пред члена на персонала, който оглавява тази единица;
9)
служителят оглавява дейност, свързана с правните въпроси, финансите, включително данъчното облагане и бюджетирането, човешките ресурси, политиката за възнагражденията, информационните технологии или икономическия анализ;
10)
служителят отговаря за или е член на комитет по управлението на категория рискове, предвидени в членове 79-87 от Директива 2013/36/ЕС, различни от кредитния риск и пазарния риск;
11)
по отношение на експозиции към кредитен риск при операция с номинална стойност, която представлява 0,5 % от базовия собствен капитал от първи ред на институцията и възлиза минимум на 5 млн. евро, служителят:
а)
отговаря за отправянето на кредитни предложения или структурирането на кредитни продукти, което може да доведе до такива експозиции към кредитен риск; или
б)
има право да взима, одобрява или да налага вето върху решение за такива експозиции към кредитен риск; или
в)
е член на комитет, който има право да взима решенията, посочени в буква а) или б);
12)
по отношение на институция, за която не важи дерогацията за дейност в несъществен търговски портфейл, предвидена в член 94 от Регламент (ЕС) № 575/2013, служителят:
а)
има право да взима, одобрява или да налага вето върху решение за операциите в търговския портфейл, чиито стойности като цяло достигат един от следните прагове:
i)
когато се използва стандартизираният подход, изискване за собствените средства за покриване на пазарни рискове, които представляват най-малко 0,5 % от базовия собствен капитал от първи ред на институцията; или
ii)
когато за регулаторни цели е одобрен вътрешен подход на основата на модел, най-малко 5 % от определения за институцията вътрешен лимит на стойността, изложена на риск, за експозиции в търговския портфейл на ниво 99-и процентил (равнище на едностранния доверителен интервал); или
б)
е член на комитет, който има право да взима решения, определени в буква а);
13)
служителят носи управленска отговорност за група служители, които имат индивидуални правомощия да ангажират институцията да извършва операции, и е изпълнено някое от следните условия:
а)
сборът на тези правомощия е равен или надвишава прага, определен в параграф 11, буква а), параграф 11, буква б) или параграф 12, буква а), подточка i);
б)
когато за регулаторни цели е одобрен вътрешен подход на основата на модел, тези правомощия възлизат най-малко на 5 % от определения за институцията вътрешен лимит на стойността, изложена на риск, за експозиции в търговския портфейл на ниво 99-ти процентил (равнище на едностранния доверителен интервал). Когато институцията не изчисли изложена на риск стойност на равнището на този служител, следва да се сумират лимитите на стойността, изложена на риск, за персонала под ръководството на този служител;
14)
що се отнася до решенията за одобрение или налагане на вето върху въвеждането на нови продукти, служителят:
а)
има правомощието да взима такива решения; или
б)
е член на комитет, който има правомощия да взима такива решения;
15)
служителят носи управленска отговорност за член на персонала, който отговаря на един от критериите, посочени в параграфи 1-14.
Член 4
Количествени критерии
1. В съответствие с параграфи 2-5 се счита, че персоналът има съществено въздействие върху рисковия профил на определена институция, когато е изпълнен някой от следните количествени критерии:
а)
служителят е получил общо възнаграждение в размер най-малко на 500 000 евро през предходната финансова година;
б)
служителят попада в първите 0,3 % от броя служители, закръглен до най-близкото цяло число, които през предходната финансова година са получили най-високо общо възнаграждение;
в)
през предходната финансова година служителят е получил общо възнаграждение, което е равно на или по-високо от най-ниското общо възнаграждение, изплатено на член на висшето ръководство през тази финансова година, или отговаря на някой от критериите по член 3, параграфи 1, 3, 5, 6, 8, 11, 12, 13 или 14.
2. Посочен в параграф 1 критерий не се счита за изпълнен, когато институцията определи, че професионалните дейности на служителя нямат съществено въздействие върху рисковия профил на институцията, тъй като служителят или категорията служители, към която спада той:
а)
само извършва професионални дейности и има правомощия в стопанска единица, която не е важна стопанска единица; или
б)
няма съществено въздействие върху рисковия профил на важна стопанска единица чрез извършваните професионални дейности.
3. Условието, предвидено в параграф 2, буква б), следва да се оценява въз основа на обективни критерии, които отчитат всички подходящи показатели относно рисковете и относно резултатите от дейността и които се използват от институцията за установяване, управление и наблюдение на рисковете в съответствие с член 74 от Директива 2013/36/ЕС, както и въз основа на задълженията и правомощията на служителя или категорията служители и тяхното въздействие върху рисковия профил на институцията, в сравнение с въздействието на професионалните дейности на служителите, отговарящи на критериите, посочени в член 3 от настоящия регламент.
4. Институцията следва да уведоми компетентния орган, отговорен за нейния пруденциален надзор, относно прилагането на параграф 2 по отношение на критерия в параграф 1, буква а). Уведомяването следва да съдържа основанието, на което институцията е определила, че съответният служител или категорията служители, към която той спада, отговаря на едно от условията, предвидени в параграф 2, и следва, ако е приложимо, да включва оценката, извършена от институцията в съответствие с параграф 3.
5. Прилагането на параграф 2 от дадена институция по отношение на член на персонала, който е получил общо възнаграждение в размер най-малко на 750 000 евро през предходната финансова година, или във връзка с критерия в параграф 1, буква б), следва да подлежи на предварително одобрение от страна на компетентния орган, който отговаря за пруденциалния надзор върху тази институция.
Компетентният орган следва да дава своето предварително одобрение, само когато институцията може да докаже, че едно от условията, посочени в параграф 2, е изпълнено, взимайки предвид, по отношение на условието в параграф 2, буква б), критериите за оценка, определени в параграф 3.
Когато членът на персонала през предходната финансова година е получил общо възнаграждение в размер най-малко на 1 000 000 евро, компетентният орган следва да дава своето предварително одобрение само при изключителни обстоятелства. За да се осигури последователното прилагане на настоящия член, компетентният орган следва да уведоми Европейския банков орган преди да даде своето одобрение по отношение на този член на персонала.
Член 5
Изчисляване на начислено възнаграждение
6. За целите на настоящия регламент възнаграждение, което е начислено, но все още не е изплатено, следва да се оценява към датата на начисляването без да се отчита прилагането на дисконтовия процент, посочен в член 94, параграф 1, буква ж), подточка iii) от Директива 2013/36/ЕС, или намаленията на изплащаните суми, независимо дали чрез възстановяване на изплатени суми, удържки или по друг начин. Всички суми следва да се изчисляват като „брутни“ и на база еквивалент на пълно работно време.
7. За целите на прилагането на член 4, параграф 1, букви б) и в) начисленото възнаграждение може да се разглежда отделно за всяка държава членка и трета държава, където институцията има място на стопанска дейност, и служителите следва да се назначават за държавата, където извършват по-голямата част от дейността си.
Член 6
Влизане в сила
Настоящият регламент влиза в сила на двадесетия ден след деня на публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Брюксел на 4 март 2014 година.
KOMISIJOS DELEGUOTASIS REGLAMENTAS (ES) Nr. 604/2014
2014 m. kovo 4 d.
kuriuo papildomos Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2013/36/ES nuostatos dėl techninių reguliavimo standartų, susijusių su kokybiniais ir atitinkamais kiekybiniais kriterijais, pagal kuriuos nustatomos darbuotojų, kurių profesinė veikla turi reikšmingą poveikį įstaigos rizikos pobūdžiui, kategorijos
(Tekstas svarbus EEE)
EUROPOS KOMISIJA,
atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
atsižvelgdama į 2013 m. birželio 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2013/36/ES dėl galimybės verstis kredito įstaigų veikla ir dėl riziką ribojančios kredito įstaigų ir investicinių įmonių priežiūros, kuria iš dalies keičiama Direktyva 2002/87/EB ir panaikinamos direktyvos 2006/48/EB bei 2006/49/EB (1), visų pirma jos 94 straipsnio 2 dalį,
kadangi:
(1)
Direktyvoje 2013/36/ES, visų pirma jos 74 straipsnyje, reikalaujama, kad įstaigose būtų nustatytos patikimos valdymo priemonės ir veiksmingi rizikos, su kuria kredito įstaiga susiduria arba gali susidurti, nustatymo, valdymo, stebėsenos ir pranešimo apie tokią riziką procesai. Ši tvarka ir procesai turi būti išsamūs ir proporcingi verslo modeliui ir įstaigos veiklai būdingos rizikos pobūdžiui, mastui bei sudėtingumui. Jais turi būti atsižvelgta į, be kita ko, Direktyvos 79-87 straipsniuose nustatytą specifinę riziką. Tvarką ir procesus kompetentingos institucijos vertina per priežiūrinio tikrinimo ir vertinimo procesą pagal Direktyvos 97 straipsnį. Nustatytą riziką įstaigos svarsto per vidaus kapitalo pakankamumo vertinimo procesą pagal Direktyvos 73 straipsnį;
(2)
pagal Direktyva 2013/36/ES nustatytą riziką ribojančią priežiūros sistemą reikalaujama, kad visos įstaigos nustatytų visus darbuotojus, kurių profesinė veikla turi reikšmingą poveikį įstaigos rizikos pobūdžiui. Taikant darbuotojų profesinės veiklos poveikio rizikos pobūdžiui reikšmingumo vertinimo kriterijus, galimas darbuotojų poveikis įstaigos rizikos pobūdžiui turėtų būti nustatomas remiantis jų įgaliojimais ir atsakomybe ir įstaigos rizikos ir veiklos rodikliais. Vertinant reikėtų atsižvelgti į įstaigos vidaus organizacinę struktūrą ir veiklos pobūdį, mastą bei sudėtingumą. Nustatant kriterijus, turėtų būti visapusiškai atsižvelgta į visų kategorijų riziką, su kuria įstaiga ar grupė susiduria arba gali susidurti. Taip įstaigoms taip pat suteikiama galimybė nustatyti tinkamas paskatas atlygio politikoje, kad užtikrintų riziką ribojantį darbuotojų elgesį; tai taip pat turėtų užtikrinti, kad darbuotojai, kurių profesinė veikla turi reikšmingą poveikį įstaigos rizikos pobūdžiui, būtų nustatomi atsižvelgiant į įstaigos skirtingų rūšių veiklos rizikos lygį;
(3)
2012 m. Europos bankininkystės institucija (EBI) paskelbė Europos bankininkystės priežiūros institucijų komiteto (EBPIK) gairių dėl atlygio politikos ir praktikos (toliau - EBPIK gairės), kuriose nustatyti bendrieji darbuotojų įtakos reikšmingumo vertinimo kriterijai, nacionalinio įgyvendinimo ir praktinio taikymo tyrimo rezultatus. Tyrimas parodė, kad įstaigoms ir kompetentingoms institucijoms įgyvendinant atlygio nuostatas, nustatytas Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2006/48/EB (2), nebuvo pasiektas pakankamas suderinamumo lygis. Atlygio praktika išliko pernelyg įvairialypė, o svarbiausia taikant darbuotojų nustatymo kriterijus ne visada buvo pakankamai atsižvelgiama į darbuotojų profesinės veiklos poveikį įstaigos rizikos pobūdžiui. Skirtingos įstaigos ir valstybės narės, nustatydamos tokius darbuotojus, laikėsi labai skirtingo požiūrio. Todėl šie techniniai reguliavimo standartai turėtų būti pagrįsti patirtimi, sukaupta taikant Direktyvą 2006/48/EB ir EBPIK gaires, ir jais siekiama didesnio suderinamumo. EBI paskelbs naujas patikimos atlygio politikos, atitinkančios Direktyvoje 2013/36/ES nustatytus principus, gaires pagal Direktyvos 75 straipsnio 2 dalį;
(4)
reikėtų nustatyti aiškius kokybinius ir atitinkamus kiekybinius kriterijus, pagal kuriuos nustatomos darbuotojų, kurių profesinė veikla turi reikšmingą poveikį įstaigos rizikos pobūdžiui, kategorijos, užtikrinant suderintą požiūrį visoje Sąjungoje ir įtraukiant bendras svarbiausias rizikos kategorijas. Pagal Direktyvos 2013/36/ES 94 straipsnio 2 dalį visos darbuotojų kategorijos, nustatytos pagal tuos kriterijus, turi apimti darbuotojus, kurių profesinė veikla turi reikšmingą poveikį įstaigos rizikos pobūdžiui. Įstaigos taip pat turėtų atsižvelgti į savo rizikos vertinimų, atliktų pagal vidines procedūras, rezultatus. Kompetentingos institucijos turėtų užtikrinti, kad tikrai būtų nustatyti visi darbuotojai, kurių profesinė veikla turi reikšmingą poveikį įstaigos rizikos pobūdžiui;
(5)
valdymo organo nariams tenka pagrindinė atsakomybė už įstaigą, jos strategiją ir veiklą, todėl jie visada gali turėti reikšmingą poveikį įstaigos rizikos pobūdžiui. Tai pasakytina tiek apie valdymo funkciją atliekančio valdymo organo narius, kurie priima sprendimus, tiek apie priežiūros funkciją atliekančio valdymo organo narius, kurie prižiūri sprendimų priėmimo procesą ir ginčija priimtus sprendimus;
(6)
vyresnioji vadovybė ir vyresnieji darbuotojai, atsakingi už reikšmingus verslo padalinius, už konkrečių kategorijų rizikos, pvz., susijusios su likvidumu, veikla ar palūkanų normomis, valdymą, už įstaigos kontrolės funkcijas, yra atsakingi už kasdieninį verslo, jo rizikos arba jo kontrolės funkcijų valdymą. Tai apima atsakomybę už strateginių ar kitų svarbių sprendimų dėl verslo veiklos ar taikomos kontrolės sistemos priėmimą. Verslo prisiimama rizika ir jos valdymas yra patys svarbiausi įstaigos rizikos pobūdžio veiksniai;
(7)
reikšmingą veiklos ir kitokią riziką įstaigai gali sukelti ne tik darbuotojai, atsakingi už papildomo verslo kūrimą, bet ir darbuotojai, atsakingi už vidaus paramos teikimą, kuriems tenka esminis vaidmuo valdant verslą ir kurie yra įgalioti priimti sprendimus tose srityse. Todėl tokias funkcijas vykdančių darbuotojų profesinė veikla taip pat turi reikšmingą poveikį rizikos pobūdžiui;
(8)
kredito rizika ir rinkos rizika paprastai prisiimama siekiant plėtoti verslą, todėl tą riziką keliančios veiklos poveikis rizikos pobūdžiui gali būti vertinamas naudojant kriterijus, pagrįstus įgaliojimų ribomis, kurios apskaičiuojamos bent kartą per metus remiantis kapitalo duomenimis ir metodais, naudojamais reguliavimo tikslais, taikant de minimis ribą kredito rizikai, kad būtų užtikrintas proporcingas kriterijų taikymas mažose įstaigose;
(9)
nustatant kriterijus, pagal kuriuos nustatomi darbuotojai, kurių profesinė veikla turi reikšmingą poveikį įstaigos rizikos pobūdžiui, turėtų būti atsižvelgiama į tai, kad kai kurioms įstaigoms gali būti leista netaikyti su prekybos knyga susijusių reikalavimų pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 575/2013 (3) ir kad ribos atskirose įstaigose yra nustatomos skirtingai, taikant skirtingus kapitalo reikalavimų skaičiavimo metodus;
(10)
atsižvelgiant į tai, kad sprendimų rezultatams dažnai turi įtakos sprendimą inicijuojantys darbuotojai, o formali sprendimų priėmimo galia tenka vyresniesiems darbuotojams ar komitetams, nustatant kriterijus, turėtų būti atsižvelgiama į reikšmingus tokio sprendimų priėmimo proceso elementus;
(11)
vadovaujamas pareigas einantys darbuotojai yra atsakingi už jų valdomos verslo srities veiklą. Todėl atitinkamais kriterijais turėtų būti užtikrinta, kad reikšmingą poveikį įstaigos rizikos poveikiui turinčiais darbuotojais būtų laikomi darbuotojai, atsakingi už darbuotojų, kurių veikla gali turėti reikšmingą poveikį įstaigos rizikos pobūdžiui, grupes. Tai apima atvejus, kai jiems pavaldžių atskirų darbuotojų veikla atskirai neturi reikšmingo poveikio įstaigos rizikos pobūdžiui, tačiau bendra jų veikla galėtų turėti tokį poveikį;
(12)
be kokybinių kriterijų, reikėtų nustatyti atitinkamus kiekybinius kriterijus, pagal kuriuos nustatomos darbuotojų, kurių profesinė veikla turi reikšmingą poveikį įstaigos rizikos pobūdžiui, kategorijos. Skiriamas bendras atlygis visų pirma priklauso nuo darbuotojų indėlio sėkmingai siekiant įstaigos verslo tikslų, taigi nuo darbuotojų atsakomybės, pareigų, gebėjimų ir įgūdžių, taip pat nuo darbuotojų ir įstaigos veiklos rezultatų. Jeigu darbuotojui skiriamas atitinkamą ribą viršijantis bendras atlygis, galima pagrįstai manyti, kad tai yra susiję su darbuotojo indėliu siekiant įstaigos verslo tikslų ir jo profesinės veiklos poveikiu įstaigos rizikos pobūdžiui. Atitinkamai tikslinga pagrįsti tuos kiekybinius kriterijus bendru darbuotojui skiriamu atlygiu, tiek absoliučiąja verte, tiek lyginant su kitais tos pačios įstaigos darbuotojais. Taikant tuos kiekybinius kriterijus, prireikus reikėtų atsižvelgti į tai, kad užmokesčio lygis skirtingose jurisdikcijose yra skirtingas. Reikėtų nustatyti aiškias ir tinkamas ribas, kuriomis remiantis nustatomi darbuotojai, kurių profesinė veikla turi reikšmingą poveikį įstaigos rizikos pobūdžiui, atsižvelgiant į EBI ir kompetentingų institucijų surinktus duomenis. Remiantis šiais kiekybiniais kriterijais daroma tvirta prielaida, kad darbuotojas turi reikšmingą poveikį įstaigos rizikos pobūdžiui. Tačiau tokios kiekybiniais kriterijais pagrįstos prielaidos neturėtų būti taikomos tais atvejais, kai įstaigos, remdamosi papildomomis objektyviomis sąlygomis, nustato, kad darbuotojas iš tiesų neturi reikšmingo poveikio įstaigos rizikos pobūdžiui, atsižvelgiant į visą riziką, su kuria įstaiga susiduria ar gali susidurti. Kad būtų užtikrintas veiksmingas ir nuoseklus tų kriterijų taikymas, pagal šiuos kriterijus nustatytiems didžiausią atlygį gaunantiems darbuotojams išimtis turėtų būti taikoma tik gavus kompetentingos institucijos patvirtinimą. Jeigu darbuotojai uždirba daugiau kaip 1 000 000 EUR (didelį atlygį gaunantys darbuotojai), kompetentingos institucijos, prieš patvirtindamos išimtį, turėtų informuoti EBI, kad būtų užtikrintas darnus tų kriterijų taikymas, visų pirma tokiomis išskirtinėmis aplinkybėmis. Nustatymo procesui, įskaitant išimčių taikymą, bet kuriuo atveju turėtų būti visada taikomas priežiūrinis tikrinimas pagal Direktyvos 2013/36/ES 92 straipsnio 2 dalį;
(13)
jeigu darbuotojas priskiriamas tai pačiai atlygių grupei kaip vyresnioji vadovybė bei riziką prisiimantys darbuotojai, gali būti, kad darbuotojo profesinė veikla turi reikšmingą poveikį įstaigos rizikos pobūdžiui. Nustatant grupę, neturėtų būti atsižvelgiama į atlygį, mokamą kontrolės ir pagalbines funkcijas atliekantiems darbuotojams, taip pat priežiūros funkciją atliekančio valdymo organo nariams. Taikant šį kriterijų, reikėtų atsižvelgti į tai, kad užmokesčio lygis skirtingose jurisdikcijose yra skirtingas. Įstaigos turėtų turėti galimybę įrodyti, kad darbuotojas, priskiriamas tai atlygio grupei, tačiau neatitinkantis jokių kokybinių ar kitų kiekybinių kriterijų, neturi reikšmingo poveikio įstaigos rizikos pobūdžiui, atsižvelgiant į visą riziką, su kuria įstaiga susiduria ar gali susidurti. Jeigu šis kriterijus netaikomas didelį bendrą atlygį gaunantiems darbuotojams, turėtų būti vykdoma pranešimo procedūra, kad būtų galima laiku atlikti priežiūrinį tikrinimą ir taip užtikrinti nuoseklų šio kriterijaus taikymą;
(14)
kompetentingos institucijos turėtų užtikrinti, kad įstaigos saugotų atlikto vertinimo dokumentus ir darbuotojų, kurių profesinė veikla laikoma turinčia reikšmingą poveikį jų rizikos pobūdžiui, dokumentus, kad kompetentinga institucija ir auditoriai galėtų patikrinti vertinimą. Taip pat reikėtų saugoti dokumentus, susijusius su darbuotojais, kurie buvo nustatyti pagal atlygiu pagrįstus kriterijus, tačiau kurių profesinė veikla įvertinta neturinčia reikšmingo poveikio įstaigos rizikos pobūdžiui;
(15)
šis reglamentas grindžiamas EBI Komisijai pateiktais techninių reguliavimo standartų projektais;
(16)
EBI dėl techninių reguliavimo standartų projektų, kuriais pagrįstas šis reglamentas, surengė atviras viešas konsultacijas, išnagrinėjo galimas susijusias sąnaudas ir naudą ir paprašė Bankininkystės suinteresuotųjų subjektų grupės, įsteigtos pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1093/2010 (4) 37 straipsnį, pateikti nuomonę,
PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:
1 straipsnis
Dalykas ir sąvokų apibrėžtys
Šiuo reglamentu nustatomi techniniai reguliavimo standartai, susiję su kokybiniais ir atitinkamais kiekybiniais kriterijais, pagal kuriuos nustatomos darbuotojų, kurių profesinė veikla turi reikšmingą poveikį įstaigos rizikos pobūdžiui, kategorijos, kaip nurodyta Direktyvos 2013/36/ES 92 straipsnio 2 dalyje, grupės, patronuojančiosios bendrovės ir patronuojamosios įmonės lygiais, įskaitant įstaigas, įsteigtas finansų centruose lengvatinių mokesčių zonose.
2 straipsnis
Kriterijų taikymas
Nedarant poveikio kompetentingai institucijai nustatytam įpareigojimui užtikrinti, kad įstaigos laikytųsi Direktyvos 2013/36/ES 92, 93 ir 94 straipsniuose nustatytų principų, taikomų visų kategorijų darbuotojams, kurių profesinė veikla turi reikšmingą poveikį įstaigos rizikos pobūdžiui pagal tos direktyvos 92 straipsnio 2 dalį, darbuotojai, atitinkantys bet kurį iš šio reglamento 3 straipsnyje nustatytų kokybinių kriterijų arba bet kurį iš šio reglamento 4 straipsnyje nustatytų kiekybinių kriterijų, yra laikomi turinčiais reikšmingą poveikį įstaigos rizikos pobūdžiui.
3 straipsnis
Kokybiniai kriterijai
Darbuotojas laikomas turinčiu reikšmingą poveikį įstaigos rizikos pobūdžiui, jeigu tenkinamas bet kuris iš šių kokybinių kriterijų:
1)
darbuotojas yra valdymo funkciją vykdančio valdymo organo narys;
2)
darbuotojas yra priežiūros funkciją atliekančio valdymo organo narys;
3)
darbuotojas yra vyresniosios vadovybės narys;
4)
darbuotojas yra atsakingas ir atskaitingas valdymo organui už veiklą, vykdomą atliekant nepriklausomo rizikos valdymo funkciją, atitikties kontrolės funkciją ar vidaus audito funkciją;
5)
darbuotojui tenka bendra atsakomybė už rizikos valdymą verslo padalinyje, kaip apibrėžta Reglamento Nr. 575/2013 142 straipsnio 1 dalies 3 punkte, kuriam pagal Direktyvos 2013/36/ES 73 straipsnį paskirtas vidaus kapitalas, sudarantis bent 2 % įstaigos vidaus kapitalo (toliau - reikšmingas verslo padalinys);
6)
darbuotojas vadovauja reikšmingam verslo padaliniui;
7)
darbuotojas eina vadovaujamas pareigas vienoje iš 4 punkte nurodytų funkcijų arba reikšmingame verslo padalinyje ir yra tiesiogiai atskaitingas pagal 4 ar 5 punktą nustatytam darbuotojui;
8)
darbuotojas eina vadovaujamas pareigas reikšmingame verslo padalinyje ir yra tiesiogiai atskaitingas darbuotojui, kuris vadovauja tam padaliniui;
9)
darbuotojas vadovauja tarnybai, atsakingai už teisės reikalus, finansus, įskaitant mokesčius ir biudžetą, žmogiškuosius išteklius, atlygio politiką, informacines technologijas ar ekonominę analizę;
10)
darbuotojas yra atsakingas už komitetą, kuris yra atsakingas už Direktyvos 2013/36/ES 79-87 straipsniuose nustatytų kategorijų rizikos, išskyrus kredito riziką ir rinkos riziką, valdymą, arba yra tokio komiteto narys;
11)
kiek tai susiję su vieno sandorio, kuris atitinka 0,5 % įstaigos bendro 1 lygio nuosavo kapitalo ir yra bent 5 mln. EUR, kredito rizikos pozicijomis, darbuotojas:
a)
yra atsakingas už kredito pasiūlymų inicijavimą arba kredito produktų struktūrą, kuri gali nulemti tokias kredito rizikos pozicijas; arba
b)
turi įgaliojimus priimti, tvirtinti arba vetuoti sprendimus dėl tokių kredito rizikos pozicijų; arba
c)
yra komiteto, kuris turi įgaliojimus priimti a arba b punktuose nurodytus sprendimus, narys;
12)
kiek tai susiję su įstaiga, kuriai netaikoma Reglamento (ES) Nr. 575/2013 94 straipsnyje nustatyta smulkiai prekybos knygoje apskaitomai veiklai taikoma išlyga, darbuotojas:
a)
turi įgaliojimus priimti, tvirtinti arba vetuoti sprendimus dėl sandorių prekybos knygoje, kurių bendra vertė siekia vieną iš šių ribų:
i)
jei taikomas standartizuotas metodas, nuosavų lėšų reikalavimas rinkos rizikai, kuri atitinka 0,5 % ar daugiau įstaigos bendro 1 lygio nuosavo kapitalo; arba
ii)
jeigu reguliavimo tikslais patvirtintas vidinis modeliu pagrįstas metodas, 5 % arba daugiau įstaigos vidinės rizikos vertės ribos pagal 99 % kvantilio vienpusį pasikliautinąjį intervalą prekybos knygos pozicijoms; arba
b)
yra komiteto, kuris turi įgaliojimus priimti a punkte nurodytus sprendimus, narys;
13)
darbuotojas vadovauja grupei darbuotojų, kurie turi atskirus įgaliojimus sudaryti įstaigos sandorius, jeigu įvykdoma bet kuri iš šių sąlygų:
a)
tų įgaliojimų suma yra lygi 11 punkto a ir b papunkčiuose arba 12 punkto a papunkčio i dalyje nustatytai ribai arba ją viršija;
b)
jeigu reguliavimo tikslais patvirtintas vidinis modeliu pagrįstas metodas, tie įgaliojimai sudaro 5 % arba daugiau įstaigos vidinės rizikos vertės ribos pagal 99 % kvantilio vienpusį pasikliautinąjį intervalą prekybos knygos pozicijoms. Jeigu įstaiga neskaičiuoja rizikos vertės to darbuotojo lygiu, sumuojamos šiam darbuotojui pavaldžių darbuotojų rizikos vertės ribos;
14)
kiek tai susiję su sprendimais tvirtinti arba vetuoti naujų produktų siūlymą, darbuotojas:
a)
turi įgaliojimus priimti tokius sprendimus; arba
b)
yra komiteto, kuris turi įgaliojimus priimti tokius sprendimus, narys;
15)
darbuotojas vadovauja darbuotojui, kuris atitinka vieną iš 1-14 punktuose nustatytų kriterijų.
4 straipsnis
Kiekybiniai kriterijai
1. Pagal 2-5 dalis darbuotojas laikomas turinčiu reikšmingą poveikį įstaigos rizikos pobūdžiui, jeigu tenkinamas bet kuris iš šių kiekybinių kriterijų:
a)
praėjusiais finansiniais metais darbuotojui skirtas 500 000 EUR ar didesnis atlygis;
b)
darbuotojas patenka 0,3 % (suapvalinant iki kito sveikojo skaičiaus) darbuotojų, kuriems praėjusiais finansiniais metais skirtas didžiausias bendras atlygis, grupę;
c)
praėjusiais finansiniais metais darbuotojui skirtas bendras atlygis, kuris yra lygus vyresniosios vadovybės nariui tais finansiniais metais skirtam mažiausiam bendram atlygiui arba yra už jį didesnis, arba tenkinamas bet kuris 3 straipsnio 1, 3, 5, 6, 8, 11, 12, 13 arba 14 punktuose nustatytas kriterijus.
2. 1 dalyje nustatytas kriterijus nėra tenkinamas, jeigu įstaiga nustato, kad darbuotojo profesinė veikla neturi reikšmingo poveikio įstaigos rizikos pobūdžiui, nes darbuotojas arba tos kategorijos darbuotojai, kuriems jis priklauso:
a)
vykdo profesinę veiklą ir įgaliojimus tik tame verslo padalinyje, kuris nėra laikomas reikšmingu verslo padaliniu; arba
b)
vykdo profesinę veiklą, kuri neturi reikšmingo poveikio reikšmingo verslo padalinio rizikos pobūdžiui.
3. 2 dalies b punkte nustatyta sąlyga vertinama remiantis objektyviais kriterijais, kuriuos taikant atsižvelgiama į susijusius rizikos ir veiklos rodiklius, kuriuos įstaiga naudoja siekdama nustatyti, valdyti ir stebėti riziką pagal Direktyvos 2013/36/ES 74 straipsnį, taip pat remiantis darbuotojo ar tos kategorijos darbuotojų pareigomis bei įgaliojimais ir jų poveikiu įstaigos rizikos pobūdžiui, palyginti su darbuotojų, nustatytų pagal šio reglamento 3 straipsnyje nurodytus kriterijus, profesinės veiklos poveikiu.
4. Įstaiga praneša kompetentingai institucijai, atsakingai už jos riziką ribojančią priežiūrą, apie 2 dalies taikymą 1 dalies a punkte nustatyto kriterijaus atžvilgiu. Pranešime nurodoma, kuo remdamasi įstaiga nustatė, kad atitinkamas darbuotojas arba darbuotojų kategorija, kuriai jis priklauso, atitinka vieną iš 2 dalyje nustatytų sąlygų ir, jei taikoma, prideda vertinimą, kurį įstaiga atliko pagal 3 dalį.
5. Darbuotojo, kuriam praėjusiais finansiniais metais skirtas 750 000 EUR ar didesnis bendras atlygis, arba 1 dalies b punkte nustatyto kriterijaus atžvilgiu 2 dalis gali būti taikoma tik gavus išankstinį kompetentingos institucijos, atsakingos už tos įstaigos riziką ribojančią priežiūrą, patvirtinimą.
Kompetentinga institucija išankstinį patvirtinimą suteikia tik jeigu įstaiga gali įrodyti, kad tenkinama viena iš 2 dalyje nustatytų sąlygų, ir 2 dalies b punkto sąlygos atveju atsižvelgdama į 3 dalyje nustatytus vertinimo kriterijus.
Jeigu praėjusiais finansiniais metais darbuotojui skirtas 1 000 000 EUR ar didesnis bendras atlygis, kompetentinga institucija išankstinį patvirtinimą suteikia tik išskirtinėmis aplinkybėmis. Kad šis straipsnis būtų taikomas nuosekliai, kompetentinga institucija, prieš suteikdama patvirtinimą dėl tokio darbuotojo, informuoja Europos bankininkystės instituciją.
5 straipsnis
Skirto atlygio apskaičiavimas
1. Taikant šį reglamentą, paskirtas, bet dar neišmokėtas atlygis atitinka jo vertę paskyrimo dieną, neatsižvelgiant į diskonto normos taikymą, nurodytą Direktyvos 2013/36/ES 94 straipsnio 1 dalies g punkto iii papunktyje, arba išmokų sumažinimą, nesvarbu, ar taikant susigrąžinimo, sumažinimo ar kitas priemones. Visos sumos skaičiuojamos bendrąja verte ir visos darbo dienos ekvivalentais.
2. Taikant 4 straipsnio 1 dalies b ir c punktus, skirtas atlygis gali būti vertinamas atskirai kiekvienoje valstybėje narėje ir trečiojoje šalyje, kurioje įstaiga turi buveinę, ir darbuotojai priskiriami tai šaliai, kurioje jie vykdo didesnę dalį veiklos.
6 straipsnis
Įsigaliojimas
Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
Priimta Briuselyje 2014 m. kovo 4 d.