РЕШЕНИЕ (ЕС) 2015/454 НА КОМИСИЯТА
от 9 юли 2014 година
относно държавна помощ SA.34823 (2012/C), SA.36004 (2013/NN), SA.37965 (2013/N), SA.37966 (2013/N), SA.37967 (2013/N), приведена в действие от Гърция за Alpha Bank Group, свързана със:
-
рекапитализация и преструктуриране на Alpha Bank S.A.;
-
оздравяване на Кооперативна банка на Западна Македония чрез нареждане за прехвърляне към Alpha Bank S.A.;
-
оздравяване на Кооперативна банка на остров Евбея чрез нареждане за прехвърляне към Alpha Bank S.A.;
-
оздравяване на Кооперативна банка на Додеканезите чрез нареждане за прехвърляне към Alpha Bank S.A.
(нотифицирано под номер C(2014) 4662)
(само текстът на английски език е автентичен)
(текст от значение за ЕИП)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 108, параграф 2, първа алинея от него,
като взе предвид Споразумението за Европейското икономическо пространство, и по-специално член 62, параграф 1, буква а) от него,
като покани държавите членки и други заинтересовани страни да представят мненията си в съответствие с посочените разпоредби,
като има предвид, че:
1. ПРОЦЕДУРА
1.1. ПРОЦЕДУРА, СВЪРЗАНА С ALPHA BANK
(1)
С решение от 19 ноември 2008 г. Комисията одобри схема с наименование „Мерки в помощ на кредитните институции в Гърция“ („схема за подпомагане на гръцките банки“), предназначена да гарантира стабилността на гръцката финансова система. Със схемата за подпомагане на гръцките банки се предвижда предоставянето на помощ по включените в нея три мерки: мярка за рекапитализация, мярка за гаранции и мярка за държавни облигационни заеми (1). През месец май 2009 г. Alpha Bank Group („Банката“) беше рекапитализирана от Гърция по мярката за рекапитализация.
(2)
В съображение 14 от решението от 19 ноември 2008 г. е отбелязано, че на Комисията следва да бъде предоставен план за преструктуриране по отношение на получателите на мярката за рекапитализация.
(3)
На 2 август 2010 г. гръцките органи представиха на Комисията план за преструктуриране на Банката. Този план и последващите му актуализации, както и допълнителната информация, представена от гръцките органи, бяха регистрирани от Комисията като дело SA.30342 (PN 26/2010) и след това дело SA.32786 (2011/PN).
(4)
Банката нееднократно е ползвала държавни гаранции по дългови инструменти и държавни облигационни заеми в рамките на схемата за помощ на гръцките банки (2). Тя се е възползвала също така от гарантирана от държавата спешна помощ за осигуряване на ликвидност („гарантирана от държавата СПОЛ“).
(5)
На 20 април 2012 г. Гръцкият фонд за финансова стабилност („HFSF“) е предоставил на Банката писмо за поемане на ангажимент да участва в планирано увеличение на акционерния капитал на Банката. На 28 май 2012 г. HFSF е извършил междинна рекапитализация на Банката в размер на 1 900 млн. EUR („първа междинна рекапитализация“).
(6)
През месец май 2012 г. гръцките органи уведомиха Комисията за ангажимента, поет от HFSF към Банката. Комисията я регистрира като помощ, за която не е постъпило уведомление (дело SA.34823 (2012/NN)), тъй като мярката вече е била приведена в действие.
(7)
С решение от 27 юли 2012 г. Комисията откри официална процедура по разследване по отношение на първата междинна рекапитализация („решението за откриване по отношение на Alpha Bank“) (3).
(8)
На 12 октомври 2012 г. HFSF даде одобрението си на Банката за придобиването на Emporiki Bank от Crédit Agricole S.A („Crédit Agricole“). На 16 октомври 2012 г. Crédit Agricole и Банката подписаха споразумение за покупка на акции.
(9)
Преди тази дата гръцките органи информираха службите на Комисията относно напредъка на процеса и условията на потенциалното придобиване на Emporiki Bank.
(10)
На 23 ноември 2012 г. службите на Комисията изпратиха писмо до гръцките органи, включително предварителната си оценка на придобиването.
(11)
През месец декември 2012 г. HFSF е извършил втора междинна рекапитализация на Банката в размер на 1 042 млн. EUR („втора междинна рекапитализация“). На 21 декември 2012 г. HFSF е предоставил също така на Банката писмо за поемане на ангажимент да участва в увеличението на акционерния капитал на Банката и в конвертируеми капиталови инструменти, които е трябвало да бъдат емитирани, в общ размер на 1 629 млн. EUR (4). Гръцките органи уведомиха Комисията за тези мерки на 27 декември 2012 г. (5)
(12)
През месец май 2013 г. Банката обяви успешното приключване на издаването на права от 457,1 млн. EUR и разпределянето на всички предложени акции с допълнителна частна емисия на ценни книжа в размер на 92,9 млн. EUR. На 3 юни 2013 г. HFSF преобразува първата и втората междинна рекапитализация в собствен капитал и инжектира допълнително 1 079 млн. EUR капитал в Банката („рекапитализация от пролетта на 2013 г.“).
(13)
На 19 декември 2013 г. гръцките органи представиха информация на Комисията по отношение на условията на рекапитализацията от пролетта на 2013 г.
(14)
На 12 юни 2014 г. гръцките органи представиха на Комисията окончателен план за преструктуриране на Банката („план за преструктуриране“). На същата дата те предоставиха информация относно гарантирана от държавата СПОЛ. Те посочиха, че възнамеряват да продължат да предоставят такава помощ за ликвидност на Банката, както и държавни гаранции по дългови инструменти и държавни облигационни заеми в рамките на схемата за подпомагане на гръцките банки (6).
(15)
Комисията проведе множество срещи, телеконференции и обмен по електронната поща с представители на гръцките органи и на Банката.
(16)
Гърция по изключение се съгласява това решение да бъде прието само на английски език.
1.2. ПРОЦЕДУРА, СВЪРЗАНА С ДЪРЖАВНАТА ПОДКРЕПА, ПРЕДОСТАВЕНА НА ТРИТЕ КООПЕРАТИВНИ БАНКИ
(17)
На 3 декември 2013 г. Гърция информира Комисията относно предвиденото преструктуриране на три кооперативни банки („трите кооперативни банки“), а именно Кооперативна банка на Додеканезите („Банката на Додеканезите“), Кооперативна банка на остров Евбея („Банката на Евбея“) и Кооперативна банка на Западна Македония („Банката на Западна Македония“).
(18)
На 4 декември 2013 г. службите на Комисията поискаха от Гърция да предостави информация по отношение на предвиденото преструктуриране на трите кооперативни банки.
(19)
На 5 декември 2013 г. Гърция представи на службите на Комисията исканата информация.
(20)
На 8 декември 2013 г. Банката на Гърция пристъпи към преструктурирането на трите кооперативни банки и прехвърлянето на избрани задължения на трите кооперативни банки към Банката.
(21)
На 17 декември 2013 г. Гърция изпрати уведомление за държавна помощ, предоставена в рамките на преструктурирането на трите кооперативни банки.
2. ОПИСАНИЕ
2.1. БАНКАТА И НЕЙНИТЕ ЗАТРУДНЕНИЯ
2.1.1. Общо положение на гръцкия банков сектор
(22)
Гръцкият реален темп на нарастване на брутния вътрешен продукт („БВП“) е намалял с 20 % за периода 2008-2012 г., както е показано в таблица 1. В резултат на това гръцките банки са се сблъскали с бързо повишаващ се процент на неизпълнение по кредитите на гръцките домакинства и дружества (7). Тези тенденции са оказали неблагоприятно въздействие върху изпълнението на активите на гръцките банки и са породили капиталови нужди.
Таблица 1
Реален темп на нарастване на БВП в Гърция, 2008-2013 г.
Гърция
2008
2009
2010
2011
2012
2013
Реален темп на нарастване на БВП, %
-0,2
-3,1
-4,9
-7,1
-7,0
-3,9
Източник:
Евростат, на разположение на: http://epp.eurostat.ec.europa.eu/tgm/table.do?tab=table&init=1&plugin=1&language=en&pcode=tec00115
(23)
Освен това през месец февруари 2012 г. Гърция е извършила обмяна на облигации, притежавани от частния сектор, известна като участие на частния сектор („програма за PSI“). Гръцките банки са били включени в програмата за PSI, в хода на което гръцкото правителство е предложило на съществуващите частни притежатели на облигации нови ценни книжа (включително нови гръцки държавни облигации („GGB“), ценни книжа, свързани с БВП, и известия за плащане по PSI, емитирани от Европейския фонд за финансова стабилност („ЕФФС“), срещу съществуващи GGB с номинална отстъпка от 53,5 % и по-късни падежи (8). На 9 март 2012 г. гръцките органи обявиха резултатите от тази обмяна на облигации (9). Обмяната е довела до значителни загуби за притежателите на облигации (изчислени от Банката на Гърция средно на 78 % от номиналната стойност на старите GGB за гръцките банки) и капиталови нужди, които са били записани със задна дата във финансовите отчети на гръцките банки за 2011 г.
Таблица 2
Общи загуби на основните гръцки банки, свързани с програмата за PSI (млн. EUR)
Банки
Номинална стойност Номинална стойност на GGB (1)
Номинална стойност на свързаните с държавата кредити (2)
Обща номинална стойност (3)=(1)+(2)
Загуба по GGB вследствие на PSI (4)
Загуба по свързани с държавата кредити вследствие на PSI (5)
Обща брутна загуба вследствие на PSI (6)=(4)+(5)
Обща брутна загуба вследствие на PSI /основен капитал от първи ред (10) (дек((. 2011 г.) (%)
Обща брутна загуба вследствие на PSI /общи активи (дек. 2011 г.) (%)
NBG
13 748
1 001
14 749
10 985
751
11 735
161,0
11,0
Eurobank
7 001
335
7 336
5 517
264
5 781
164,5
7,5
Alpha
3 898
2 145
6 043
3 087
1 699
4 786
105,7
8,1
Piraeus
7 063
280
7 343
5 686
225
5 911
226,0
12,0
Emporiki
351
415
766
270
320
590
40,3
2,7
Източник:
Банка на Гърция, Report on the Recapitalisation and the Restructuring of the Greek Banking Sector (Доклад относно рекапитализацията на гръцкия банков сектор), декември 2012 г., стр. 14
(24)
Тъй като гръцките банки са се сблъскали със значителен недостиг на капитал в резултат на програмата за PSI и продължаващата рецесия, за рекапитализацията на тези банки са били предоставени средства по Меморандума за икономически и финансови политики („МИФП“) в рамките на Втората програма за корекции за Гърция между гръцкото правителство, Европейския съюз, Международния валутен фонд („МВФ“) и Европейската централна банка („ЕЦБ“) от 11 март 2012 г. Гръцките органи са оценили общите нужди от рекапитализация на банките и разходите за оздравяване, които следва да бъдат финансирани по тази програма, на 50 млрд. EUR (11). Тази сума е изчислена въз основа на стрес-тест, извършен от Банката на Гърция за периода декември 2011 г. - декември 2014 г. („стрес-тест от 2012 г.“), базиран на прогноза за загуби по кредити, направена от Blackrock (12). Средствата за рекапитализацията на гръцките банки са на разположение чрез HFSF. В таблица 3 е обобщено изчислението на капиталовите нужди за основните гръцки банки, направено в резултат на стрес-теста от 2012 г.
Таблица 3
Стрес-тест от 2012 г.: капиталови нужди на основните гръцки банки (млн. EUR)
Банки
Референтен основен капитал от първи ред (дек. 2011 г.) (1)
Обща брутна загуба вследствие на PSI (дек. 2011 г.) (2)
Провизии, свързани с PSI (юни 2011 г.) (3)
Брутна кумулативна загуба Прогнози за кредитен риск (4)
Резерви за загуби от кредити (дек. 2011 г.) (5)
Вътрешно генериране на капитал (6)
Целеви основен капитал от първи ред (дек. 2014 г.) (7)
Капиталови нужди (8)=(7)-[(1)+(2)+(3)+(4)+(5)+(6)]
NBG
7 287
-11 735
1 646
-8 366
5 390
4 681
8 657
9 756
Eurobank
3 515
-5 781
830
-8 226
3 514
2 904
2 595
5 839
Alpha
4 526
-4 786
673
-8 493
3 115
2 428
2 033
4 571
Piraeus
2 615
-5 911
1 005
-6 281
2 565
1 080
2 408
7 335
Emporiki
1 462
- 590
71
-6 351
3 969
114
1 151
2 475
Postbank (TT банка)
557
-3 444
566
-1 482
1 284
- 315
903
3 737
Източник:
Банка на Гърция, Report on the Recapitalisation and the Restructuring of the Greek Banking Sector (Доклад относно рекапитализацията на гръцкия банков сектор), декември 2012 г., стр. 8
(25)
Според МИФП „на банките, които представят жизнеспособни планове за набиране на капитал, ще бъде дадена възможност да кандидатстват за публично подпомагане и да получат такова по начин, по който да бъдат запазени стимулите за частния сектор да влива капитал и следователно да бъде сведена до минимум тежестта за данъкоплатците“ (13). Банката на Гърция установи, че само четирите най-големи банки (Eurobank, National Bank of Greece, Piraeus Bank и Alpha Bank) са представили жизнеспособни планове за набиране на капитал (14). Те са получили от HFSF първа междинна рекапитализация през месец май 2012 г.
(26)
Вътрешните депозити в банките в Гърция са намалели общо с 37 % между края на 2009 г. и месец юни 2012 г. вследствие на рецесията и политическата несигурност. Тези банки е трябвало да плащат по-високи лихвени проценти, за да се опитат да задържат депозитите. Разходите по депозитите са се увеличили, което е намалило нетния лихвен марж на банките. Тъй като гръцките банки не са имали достъп до пазарите за финансиране на едро, те са станали изцяло зависими от финансирането от Евросистемата (15), все по-голяма част от което под формата на гарантирана от държавата („СПОЛ“), предоставена от Банката на Гърция.
(27)
На 3 декември 2012 г. Гърция е стартирала програма за обратно изкупуване на новите GGB, получени от инвеститорите в рамките на програмата за PSI, по цени в диапазона 30,2 % - 40,1 % от тяхната номинална стойност (16). Гръцките банки са участвали в тази програма за обратно изкупуване, вследствие на което са реализирали допълнителни загуби по своите счетоводни баланси, тъй като по-голямата част от счетоводната загуба (т.е. разликата между пазарната стойност и номиналната стойност), записана за новите GGB по времето на програмата за PSI, е станала окончателна и необратима (17).
(28)
През месец декември 2012 г. четирите най-големи гръцки банки са получили втора междинна рекапитализация от HFSF.
(29)
През пролетта на 2013 г. междинната рекапитализация на четирите банки беше превърната в постоянна рекапитализация с обикновени акции, като HFSF притежава повече от 80 % от капитала на всяка от четирите банки. За банките, които са успели да привлекат предварително определена сума частен капитал (Банката, Piraeus Bank S.A. и National Bank of Greece S.A.), HFSF получи акции без право на глас и на частните инвеститори бяха предоставени варанти за акциите на HFSF.
(30)
През месец юли 2013 г. Банката на Гърция е възложила на консултант да извърши диагностично проучване на кредитните портфейли на всички гръцки банки. Въпросният консултант е направил прогнози за загуби по кредити („ПЗК“) по всички вътрешни кредитни портфейли на гръцките банки, както и по кредити, които носят гръцки риск в чуждестранни клонове и дъщерни дружества, за периода от над три и половина години и за целия срок на кредитите. След анализа са били направени ПЗК при два макроикономически сценария - базов и неблагоприятен. Банката на Гърция е направила ПЗК за чуждестранните кредитни портфейли въз основа на сведения от консултанта.
(31)
В съответствие с оценката на консултанта по ПЗК през есента на 2013 г. Банката на Гърция е извършила нов стрес-тест („стрес-тестът от 2013 г.“), за да прецени стабилността на капиталовата позиция на гръцките банки при базов и при неблагоприятен сценарий. Банката на Гърция е извършила оценка на капиталовите нужди с техническата помощ на втори консултант.
(32)
Основните компоненти на оценката на капиталовите нужди при стрес-теста от 2013 г. са i) ПЗК (18) на банковите кредитни портфейли на консолидирана основа за гръцкия риск и външните рискове, нетно от съществуващи кредитни резерви, и ii) изчислената оперативна рентабилност на банките за периода от юни 2013 г. до декември 2016 г., въз основа на консервативни корекции на плановете за преструктуриране, представени на Банката на Гърция през четвъртото тримесечие на 2013 г. В таблица 4 е обобщено изчислението на капиталовите нужди на основните гръцки банки на консолидирана база при базовия сценарий за въпросния стрес-тест от 2013 г.
Таблица 4
Стрес-тест от 2013 г.: капиталови нужди на гръцките банки на консолидирана база при базовия сценарий (млн. EUR)
Банки
Референтен основен капитал от първи ред (юни 2013 г.) (1)
Резерви за загуби от кредити (юни 2013 г.) (2)
ПЗК за гръцки риск (3)
ПЗК за чуждестранен риск (19) (4)
Вътрешно генериране на капитал (5)
Съотношение на основния капитал от първи ред при стрес-теста (дек. 2016 г.) (6)
Капиталови нужди (7)=(6)-(1)-(2)-(3)-(4)-(5)
NBG (20)
4 821
8 134
-8 745
-3 100
1 451
4 743
2 183
Eurobank (21)
2 228
7 000
-9 519
-1 628
2 106
3 133
2 945
Alpha
7 380
10 416
-14 720
-2 936
4 047
4 450
262
Piraeus
8 294
12 362
-16 132
-2 342
2 658
5 265
425
Attica
225
403
- 888
0
106
243
397
Panellinia
61
66
- 237
0
-26
31
169
Източник:
Банка на Гърция, 2013 Stress Test of the Greek Banking Sector (Стрес-тест от 2013 г. на гръцкия банков сектор), март 2014 г., стр. 42.
(33)
На 6 март 2014 г. Банката на Гърция обяви резултатите от стрес-теста от 2013 г. и поиска от банките да представят до средата на месец април 2014 г. своите планове за набиране на капитал с оглед на покриването на капиталовите нужди при базовия сценарий.
(34)
Между края на март 2013 г. и началото на май 2014 г. банките извършиха увеличения на капитала.
2.1.2. Бенефициерът
(35)
Банката предоставя универсални банкови услуги предимно в Гърция и в Югоизточна Европа (Кипър, Румъния, България, Сърбия, Албания и бившата югославска република Македония („БЮРМ“)), както и в Обединеното кралство. Тя предлага пълната гама от банкови и финансови продукти и услуги за домакинства и за фирми. Банката осъществява банкиране на дребно, корпоративно и частно банкиране, управление на активи, трезор и инвестиционно банкиране. Банката е учредена в Гърция и акциите ѝ са допуснати до търговия на Атинската фондова борса. На 30 септември 2012 г. служителите на Банката наброяват общо 17 119 души, от които около една трета са наети в Югоизточна Европа и в Обединеното кралство, а останалите две трети са заети в Гърция (22).
(36)
Банката е взела участие в програмата за PSI, като е обменила GGB и свързани с държавата кредити с номинална стойност от 6 043 млн. EUR. Общата начислена сума, свързана с PSI, е била в размер на около 4 786 млн. EUR преди данъчно облагане и е била изцяло записана в отчетите ѝ за 2011 г. (23) В рамките на програмата за обратно изкупуване от месец декември 2012 г. Банката е продала новите GGB, които е получила по линия на програмата за PSI с голяма отстъпка от номиналната стойност. Вследствие на тази продажба са станали ясни загубите ѝ по новите GGB.
(37)
Основните цифри за Банката към месец декември 2010 г., декември 2011 г., декември 2012 г. и декември 2013 г. (консолидирани данни) са представени в таблица 5.
Таблица 5
Основни цифри на Alpha Bank, 2010 г., 2011 г., 2012 г. и 2013 г.
Печалба и загуба
(млн. EUR)
2010
2011
2012
Проформа 2012
(включително Emporiki)
2013
(включително Emporiki)
Нетни приходи от лихви
1 819
1 784
1 397
1 755
1 658
Общо приходи от дейността
2 249
2 283
1 506
1 826
2 344
Общо разходи от дейността
-1 148
-1 096
-1 179
-1 746
-1 426
Приходи преди провизии
1 101
1 187
327
80
918
Загуби от обезценка за покриване на кредитен риск
- 885
-1 130
-1 669
-2 802
-1 923
Загуби от обезценка на GGB и заеми, допустими за PSI
-
-4 789
-
-
-
Отрицателна репутация
3 283
Нетна печалба/загуба
86
-3 810
-1 086
n/a
2 922
Селективни цифри за обемите
(млн. EUR)
2010
2011
2012
Проформа 2012
(включително Emporiki)
2013
(включително Emporiki)
Общо кредити и авансови плащания към клиенти (нето)
49 305
44 876
40 495
55 459
51 678
Депозити
38 293
29 399
28 451
41 348
42 485
Общо активи
66 798
59 148
58 357
76 518
73 697
Общ собствен капитал (24)
5 784
1 966
773
3 423
8 312
Източници:
2013: http://www.alpha.gr/files/investorrelations/Deltio_Typou_20140310EN.pdf
Проформа 2012: План за преструктуриране на Alpha Bank, юни 2014 г., стр. 24.
2012 г. и 2011 г.: Финансови резултати 2012 г. - консолидирани финансови отчети: http://www.alpha.gr/files/investorrelations/IFRS_Alphagroup_FY_2012_en.pdf
2010: Финансови резултати 2011 г. - консолидирани финансови отчети: http://www.alpha.gr/files/investorrelations/IFRS_Alphagroup_FY_2011_en.pdf
(38)
От таблица 5 е видно, че, освен огромните загуби, които е записала през 2011 г. вследствие на програмата за PSI (4 786 млн. EUR (25)), приходите на Банката непрекъснато са се понижавали (наред с други причини така също вследствие на по-високите разходи по депозитите) и от високите и повишаващите се загуби от обезценка по нейните кредитни портфейли в Гърция и в чужбина. Позицията на ликвидност на Банката е била сериозно засегната от отлива на депозити, като нейното съотношение на кредитите към депозитите е достигнало 152 % към 31 декември 2011 г. (26), а 34 % от счетоводния ѝ баланс към тази дата е бил финансиран от Евросистемата (27).
(39)
Според стрес-теста от 2013 г. Банката на Гърция е определила капиталовите нужди на Банката в размер на 262 млн. EUR при базовия сценарий.
(40)
През месец март 2014 г. Банката извърши увеличение на капитала в размер на 1,2 млрд. EUR с цел покриване на нуждите от капитал, споменати в съображение 39, и за да изплати привилегированите акции, държани от Гърция за сумата от 940 млн. EUR (28). За разлика от увеличаването на капитала на Eurobank през април 2014 г., HFSF не се е ангажирал да влее капитал за увеличаване на капитала на Банката в случай на недостатъчно търсене в частния сектор. Увеличението на капитала на Банката беше постигнато чрез непреференциално предлагане на собствен капитал (т.е увеличение на капитала с отменяне на правата на преференциално изкупуване на акционерите) на международни инвеститори и чрез публично предлагане в Гърция. Продажната цена беше определена на 0,66 EUR за акция.
(41)
След увеличението на капитала Банката обяви на 17 април 2014 г., че е изкупила обратно привилегированите акции от Гърция за обща сума в размер на 940 млн. EUR.
2.2. ПРИДОБИВАНИЯ ОТ БАНКАТА НА БАНКОВИ ДЕЙНОСТИ В ГЪРЦИЯ
2.2.1. Придобиване на Emporiki Bank
(42)
Emporiki Bank е създадена през 1882 г.
(43)
През 2000 г. Crédit Agricole Group първоначално придобива 6,7 % от Emporiki Bank. Emporiki Bank става дъщерно предприятие на Crédit agricole през 2006 г., когато Crédit agricole придобива контролен дял. Crédit Agricole увеличава участието си на 94,99 % в Emporiki Bank по това време.
(44)
Emporiki Bank функционира във всички банкови дейности (на дребно, корпоративни), както и в областта на инвестиционното банкиране, управлението на активи, управлението на портфейли и общите финансови услуги. Тя предлага своите услуги в Гърция чрез мрежа от 323 клона и в чужбина чрез клона си в Кипър, както и чрез дъщерни дружества в Албания, България, Кипър и Румъния (29). В Банката работят 4 230 служители към 31 декември 2012 г.
(45)
Банката е взела участие в програмата за PSI, като е обменила GGB и други допустими ценни книжа с номинална стойност от 766 млн. EUR. Както е показано в таблица 2, общата начислена сума, свързана с PSI, е била в размер на около 590 млн. EUR преди данъчно облагане и е била изцяло записана в отчетите ѝ за 2011 г. Както е показано в таблица 3, капиталовите нужди на Emporiki Bank бяха оценени на 2 475 млн. EUR и бяха изчислени въз основа на стрес-тест от 2012 г., извършен от Банката на Гърция за периода от 31 декември 2011 г. до 31 декември 2014 г., която разчита на прогнозата за кредитните загуби, направена от Blackrock.
(46)
На 12 октомври 2012 г. HFSF даде одобрението си на Банката за придобиването на Emporiki Bank от Crédit Agricole.
(47)
На 16 октомври 2012 г. Crédit Agricole и Банката подписаха „споразумение за продажба на акции от 16 октомври 2012 г. между Crédit Agricole S.A. и Alpha Bank S.A. за покупко-продажба на Emporiki Bank of Greece S.A.“ След приключването на финансовата проверка Crédit Agricole инжектира капитал на обща стойност 2 893 млн. EUR, като записа в пълен размер 150 млн. EUR конвертируеми облигации, издадени от банка (30). Банката след това трябваше да придобие изцяло рекапитализираната Emporiki Bank за едно евро. Съгласно споразумение за продажба на акции Банката не е придобила чуждестранните дъщерни дружества на Emporiki Bank, които са останали в рамките на Crédit Agricole, с изключение на кипърския клон на Emporiki Bank, който възлиза на 0,5 млрд. EUR активи и който бе част от периметъра, придобит от Банката.
(48)
На 31 декември 2012 г. след рекапитализацията от Crédit Agricole коефициентът на капиталовата адекватност на Emporiki Bank беше 17,6 %, докато коефициентът на нейния капитал от първи ред беше 13,5 %.
(49)
На 1 февруари 2013 г. Банката обяви приключването на прехвърлянето на целия дружествен капитал на Emporiki Bank към Банката (31).
(50)
Основните цифри за Emporiki Bank към декември 2010 г., декември 2011 г., декември 2012 г. и януари 2013 г. са представени в таблица 6.
Таблица 6
Основни цифри на Emporiki Bank, 2010 г., 2011 г., 2012 г. и януари 2013 г.
(В млрд. EUR)
31 декември 2010 г.
(консолидирани)
31 декември 2011 г.
(консолидирани)
декември 2012 г.
(периметър, придобит от Банката)
януари 2013 г.
(периметър, придобит от Банката)
Общо активи
26,78
21,7
19,5
18,2
Общо брутни кредити и авансови плащания към клиенти
24
23,48
19,85
19,8
Провизии
2,8
4,4
5
5
Дължими на клиенти
12,2
11,3
12,68
12,9
Финансиране от Евросистемата
0,3
1,77
1,2
1,2
Общ собствен капитал
0,9
0,9
1,73
2,3
Загуба след данъчно облагане
-0,87
-1,76
-1,5
Нетни кредити/депозити
173,8 %
169,1 %
117,2 %
114,1 %
Източници:
Януари 2013 г.: Alpha Bank ФГ 2012 резултати, представяне на 27 март 2013 г. (достъпно в интернет на адрес: http://www.alpha.gr/files/investorrelations/2012_FY_Financial_Report1.pdf)
Декември 2012 г.: Ключови показатели на Alpha Bank и Emporiki Bank, на разположение в интернет на адрес: http://www.alpha.gr/page/default.asp?id=9&la=2
2011 г. и 2010 г.: Консолидирани финансови отчети на Emporiki Bank към 31 декември 2011 г.
2.2.2. Придобиване на избрани задължения на трите кооперативни банки
(51)
На 8 декември 2013 г. Банката на Гърция реши да пристъпи към преструктуриране на трите кооперативни банки - Банката на Додеканезите, Банката на Евбея и Банката на Западна Македония.
(52)
Банката на Гърция пристъпи към придобиване и поемане на задължения (32), при което всички депозити, включително междубанковите депозити, вземанията и задълженията към гръцкия фонд за гарантиране на депозитите и инвестициите, без заемите, ще бъдат прехвърлени на купувач. Банката на Гърция се свърза с четирите гръцки банки със системно значение, тъй като според Банката на Гърция депозитите следва да бъдат прехвърлени към изцяло рекапитализирани институции. Само Банката и Eurobank предоставиха обвързващи оферти на 5 декември 2013 г. Банката на Гърция счете офертата на Банката като предпочитана. Банката предложи сума, равна на 2,1 % от прехвърлените депозити като насрещна престация.
2.2.2.1. Банката на Додеканезите
(53)
Банката на Додеканезите е създадена през 1994 г.
(54)
На 22 юли 2013 г. националната банка на Гърция поиска от Банката на Додеканезите да възстанови своето съотношение на основния капитал от първи ред. Банката на Додеканезите увеличи капитала си чрез публично предлагане на кооперативни акции. Според проспекта на търга съотношението на основния капитал от първи ред на Банката на Додеканезите, изчислено въз основа на финансовите данни на банката на 30 юни 2013 г., бе оценено на 3,5 % и следователно е под минималните изисквания в областта на капиталовата адекватност, определени от Банката на Гърция. Въпреки това увеличението на капитала не успя да привлече достатъчно търсене от страна на инвеститорите.
(55)
По тази причина на 8 декември 2013 г. Банката на Гърция започна оздравяването на Банката на Додеканезите. Лицензът на Банката на Додеканезите беше оттеглен и тя беше обявена в ликвидация (33). Подбрани пасиви на Банката на Додеканезите бяха прехвърлени на Банката (34). Според Банката на Гърция (35) справедливата стойност на прехвърлените активи е възлязла на около 6 млн. EUR, докато справедливата стойност на прехвърлените пасиви е възлязла на 255 млн. EUR. Разликата е в недостига на финансиране (36) от 249 млн. EUR. Недостигът на финансиране е бил покрит от HFSF съгласно член 63, буква г), точка (13) от Закон № 3601/2007. През декември 2013 г. HFSF изплати 2/3 от общия недостиг на финансиране, т.е. 166 млн. EUR, под формата на известия на EFSF, като същевременно се ангажира, че оставащата сума от 83 млн. EUR ще бъде изплатена при окончателното определяне на недостига на финансиране. На 16 юни 2014 г. Банката на Гърция определи, че окончателният недостиг на финансиране на Банката на Додеканезите възлиза на 258,5 млн. EUR. HFSF ще покрие неплатената част от недостига на финансиране.
(56)
Към 30 септември 2013 г. Банката на Додеканезите има 132 служители и 11 клона. В рамките на оздравяването Банката не е поела клонове на Банката на Додеканезите, но посочи, че ще запази физическо присъствие в области, в които няма мрежово припокриване (а именно на 4 острова без банкови алтернативи), чрез даване под наем на четирите малки клона, които се управляват от синдика. Служителите на Банката на Додеканезите бяха съкратени и селективно назначени отново от Банката.
2.2.2.2. Банката на Евбея
(57)
Банката на Евбея е създадена през 1995 г.
(58)
На 22 юли 2013 г. Банката на Гърция поиска от Банката на Евбея да възстанови своето съотношение на основния капитал от първи ред. Банката на Евбея увеличи капитала си чрез публично предлагане на кооперативни акции. Според проспекта на търга съотношението на основния капитал от първи ред на Банката на Евбея бе изчислено на 1,8 % въз основа на финансовите данни на банката на 30 юни 2013 г. и следователно е под минималните изисквания в областта на капиталовата адекватност, определени от Банката на Гърция. Въпреки това увеличението на капитала не успя да привлече достатъчно търсене от страна на инвеститорите.
(59)
По тази причина на 8 декември 2013 г. Банката на Гърция започна оздравяването на Банката на Евбея. Лицензът на Банката на Евбея беше оттеглен и тя беше обявена в ликвидация (37). Подбрани пасиви на Банката на Евбея бяха прехвърлени на Банката (38). Според Банката на Гърция (39) справедливата стойност на прехвърлените активи е възлязла на 2 млн. EUR, докато справедливата стойност на прехвърлените пасиви е възлязла на 98 млн. EUR. Разликата е в недостига на финансиране от 96 млн. EUR. Недостигът на финансиране е бил покрит от HFSF съгласно член 63, буква г), точка (13) от Закон № 3601/2007. През декември 2013 г. HFSF изплати 2/3 от общия недостиг на финансиране, т.е. 64 млн. EUR, под формата на известия на EFSF, като същевременно се ангажира, че оставащата сума от 32 млн. EUR ще бъде изплатена при окончателното определяне на недостига на финансиране. На 16 юни 2014 г. Банката на Гърция определи, че окончателният недостиг на финансиране на Банката на Евбея възлиза на 105 млн. EUR. HFSF ще покрие неплатената част от недостига на финансиране.
Към 30 септември 2013 г. Банката на Евбея има 59 служители и 4 клона. Банката не е поела клонове на Банката на Евбея. Служителите на Банката на Евбея бяха съкратени и селективно назначени отново от Банката.
2.2.2.3. Банката на Западна Македония
(60)
През 1995 г. бе създадено Кредитното кооперативно дружество за развитие на Префектура Кожани. През 2008 г. Кооперативът действаше с новото наименование „Кооперативна банка на Западна Македония“.
(61)
На 22 юли 2013 г. Банката на Гърция поиска от Банката на Западна Македония да възстанови своето съотношение на основния капитал от първи ред. Банката на Западна Македония увеличи капитала си чрез публично предлагане на кооперативни акции. Според проспекта на търга съотношението на основния капитал от първи ред на Банката на Западна Македония бе изчислено на -11 % въз основа на финансовите данни на банката на 30 септември 2013 г. и следователно е под минималните изисквания в областта на капиталовата адекватност, определени от Банката на Гърция. Въпреки това увеличението на капитала не успя да привлече достатъчно търсене от страна на инвеститорите.
(62)
По тази причина на 8 декември 2013 г. Банката на Гърция започна оздравяването на Банката на Западна Македония. Лицензът на Банката на Западна Македония беше оттеглен и тя беше обявена в ликвидация (40). Подбрани пасиви на Банката на Западна Македония бяха прехвърлени на Банката (41). Според Банката на Гърция (42) справедливата стойност на прехвърлените активи е възлязла на 2 млн. EUR, докато справедливата стойност на прехвърлените пасиви е възлязла на 84 млн. EUR. Разликата е в недостига на финансиране от 82 млн. EUR. Недостигът на финансиране е бил покрит от HFSF съгласно член 63, буква г), точка (13) от Закон № 3601/2007. През декември 2013 г. HFSF изплати 2/3 от общия недостиг на финансиране, т.е. 55 млн. EUR, под формата на известия на EFSF, като същевременно се ангажира, че оставащата сума от 27 млн. EUR ще бъде изплатена при окончателното определяне на недостига на финансиране.
(63)
Към 30 септември 2013 г. Банката на Западна Македония има 36 служители и 3 клона. Банката не е поела клонове на Банката на Западна Македония. Служителите на Банката на Западна Македония бяха съкратени и селективно назначени отново от Банката.
(64)
Основните параметри на трите кооперативните банки са представени в таблица 7.
Таблица 7
Ключови данни за трите кооперативни банки (млн. EUR)
(A)
(B)
(C)
(D) = (B) - (A)
(E) = 2,1 %* (C)
Справедлива стойност на прехвърлените активи
Справедлива стойност на прехвърлените пасиви
в т.ч. прехвърлени депозити
Първоначален недостиг на финансиране
Възнаграждение
(2,1 % от прехв. депозити)
Банката на Додеканезите
6
255
255
249
5
Банката на Евбея
2
98
95
96
2
Банката на Западна Македония
2
84
82
82
2
Общо
427
9
Източници:
Решения 97/1, 97/2, 97/3 от 8.2.2013 г. на Кредитния и застрахователен комитет на Банката на Гърция.
Решения 14/1, 14/2, 14/3, 14/4, 14/5 14/6, 14/7, 14/8 от 8.12.2013 г. на Комитета по мерките за оздравяване на Банката на Гърция.
2.2.3. Придобиване на Citibank Гърция
(65)
Citibank International е основана през 1812 г. Citibank е създадена през 1964 г. в Гърция преди всичко да служи на нуждите на морския и корпоративния сектор. През 1980 г. Citibank Гърция започна да се развива и в банкирането на дребно. Citibank Гърция в момента е активна в потребителския и корпоративния сектор и функционира с мрежа от 20 клона в цялата страна.
(66)
На 29 май 2014 г. HFSF получи искане от Банката за одобрение за придобиване на Citibank Гърция, включително Diners Club Гърция („Diners“) (43).
(67)
Банката изрази намерението си да придобие дейностите на Citibank Гърция, включително потребителските заеми (за нетна обща сума в размер на 442 млн. EUR и 1 115 млн. EUR необслужвани заеми, които са напълно отписани), потребителските депозити (общо 1 067 млн. EUR), управляваните активи (1 186 млн. EUR), клоновете на дребно, мрежата от банкомати (44) и служителите (45). Освен това Банката изрази намерението си да закупи 100 % от акционерния капитал на Diners под формата на обикновени акции.
(68)
Цената бе определена на 2 млн. EUR.
(69)
На 5 юни 2014 г. HFSF предостави своето одобрение по отношение на придобиването на Citibank Гърция от Банката.
2.3. МЕРКИ ЗА ПОМОЩ
2.3.1. Мерки за помощ, предоставени на Банката по схемата за подпомагане на гръцките банки (мерки L1 и A)
(70)
Банката е получила помощ под няколко форми по схемата за подпомагане на гръцките банки, по мярката за рекапитализация, по мярката за гаранции и по мярката за държавни облигационни заеми.
2.3.1.1. Държавно подпомагане за осигуряване на ликвидност, предоставено по мерките за гаранции и за държавни облигационни заеми (мярка L1)
(71)
Банката е ползвала и продължава да ползва помощ по мярката за гаранции и по мярката за държавни облигационни заеми. Въпросната помощ ще бъде наричана в настоящото решение „мярка L1“. Към 30 ноември 2011 г. гаранциите, предоставени на Банката, възлизат на 14,0 млрд. EUR. Към 30 септември 2011 г. Банката е получила заеми от държавни облигации в размер на 1,6 млрд. EUR (46).
(72)
В плана за преструктуриране на Банката, представен от гръцките органи на Комисията на 12 юни 2014 г., гръцките органи съобщиха за намерението си през периода на преструктуриране да продължат да предоставят гаранции и заеми от държавни облигации по схемата за подпомагане на гръцките банки.
2.3.1.2. Държавна рекапитализация, предоставена по мярката за рекапитализация (мярка A)
(73)
През месец май 2009 г. в Банката е бил влят капитал в размер на 940 млн. EUR (мярка A) по мярката за рекапитализация по линия на схемата за подпомагане на гръцките банки. Това вливане на капитал е било равно приблизително на 2 % от претеглените спрямо риска активи (47) (RWA) на Банката към този момент.
(74)
Рекапитализацията е била извършена под формата на привилегировани акции, записани от Гърция, като купонът е бил 10 %, а падежът - пет години.
(75)
Банката изкупи обратно привилегированите акции на 17 април 2014 г., както е описано в съображение 41.
2.3.2. Гарантирана от държавата СПОЛ (мярка L2)
(76)
СПОЛ представлява извънредна мярка, която дава възможност на платежоспособна финансова институция, изправена пред временни проблеми с ликвидността, да получи финансиране от Евросистемата без въпросната операция да е включена в единната парична политика. Лихвеният процент, който финансовата институция заплаща за СПОЛ, е с […] (48) базисни пункта по-висок отколкото лихвата, която тя плаща за обичайното рефинансиране от Централната банка.
(77)
Банката на Гърция отговаря за програмата за СПОЛ, което означава, че всички разходи за предоставянето на СПОЛ и рисковете, които произтичат от това, са за сметка на Банката на Гърция. Гърция е предоставила на Банката на Гърция държавна гаранция, която важи за целия размер на СПОЛ, предоставена от Банката на Гърция (49). Приемането на член 50, параграф 7 от Закон 3943/2011, с който се изменя член 65, параграф 1 от Закон 2362/1995, е дало възможност на министъра на финансите да предоставя на Банката на Гърция гаранции от името на държавата, за да бъдат обезпечени вземанията на Банката на Гърция от кредитни институции. Банките, които се ползват от СПОЛ, трябва да заплащат на държавата такса за гаранцията в размер на […] базисни пункта.
(78)
Към 31 декември 2011 г. Банката е ползвала гарантирана от държавата СПОЛ в размер на 6,7 млрд. EUR (50), докато към 31 декември 2012 г. Банката е ползвала гарантирана от държавата СПОЛ в размер на 23,6 млрд. EUR (51).
2.3.3. Мерки за помощ, предоставени на Банката чрез HFSF (мерки B1, B2, B3 и B4)
(79)
От 2012 г. насам Банката се е възползвала от няколко мерки за капиталова подкрепа, предоставени от HFSF. В таблица 8 е представен преглед на споменатите мерки за помощ.
Таблица 8
Мерки за помощ, предоставени на Банката чрез HFSF
1-ва междинна рекапитализация - май 2012 г.
2-ра междинна рекапитализация - декември 2012 г.
Писмо за поемане на ангажимент - декември 2012 г.
Участие на HFSF в рекапитализацията през пролетта на 2013 г. - май 2013 г.
Мярка
B1
B2
B3
B4
Размер
(млн. EUR)
1 900
1 042
1 629
4 021
2.3.3.1. Първата междинна рекапитализация (мярка B1)
(80)
В съображения 14-32 от решението за откриване по отношение на Alpha Bank (52) е дадено подробно описание на първата междинна рекапитализация от месец май 2012 г. (мярка B1). В настоящия раздел са представени контекстът и основните характеристики на тази мярка.
(81)
На 20 април 2012 г. HFSF изпрати писмо до Банката, с което се е задължил да участва в планираното увеличение на капитала на Банката в размер на до 1,9 млрд. EUR.
(82)
По мярка B1 на 28 май 2012 г. HFSF прехвърли на Банката 1,9 млрд. EUR под формата на облигации на Европейския инструмент за финансова стабилност (EFSF) в съответствие с разпоредбите за междинни рекапитализации, определени в Закон 3864/2010 за създаването на HFSF („Закон за HFSF“). Прехвърлените на Банката облигации на EFSF са били известия с плаваща лихва на EFSF с падежи от шест и десет години и с дата на емисията 19 април 2012 г. В съображение 48 от решението за откриване по отношение на Alpha Bank Комисията вече е определила, че „Междинната рекапитализация, която е била финализирана на 28 май 2012 г., е извършена в изпълнение на поетото задължение в писмото за поемане на ангажимент и следователно представлява продължение на същата помощ“. Както предвидените в писмото за поемане на ангажимент суми, така и тези в първата междинна рекапитализация са били изчислени от Банката на Гърция по такъв начин, че да се гарантира, че Банката ще достигне капиталово съотношение от 8 % към 31 декември 2011 г. - датата на която междинната рекапитализация е записана със задна дата в отчетите на Банката. Както е видно от таблица 3, мярка B1 е покрила само ограничена част от общите капиталови нужди, които са били установени от стрес-теста от 2012 г. Предвидено е било, че Банката ще набере капитала чрез бъдещо увеличение на капитала и междинната рекапитализация е трябвало единствено да осигури допустимостта на Банката за финансиране от ЕЦБ до извършването на въпросното увеличение на капитала.
(83)
За периода между датата на първата междинна рекапитализация и датата на превръщането на първата междинна рекапитализация в обикновени акции и други конвертируеми финансови инструменти, в сключеното между Банката и HFSF споразумение преди записването е било предвидено, че Банката е трябвало да плаща на HFSH годишна такса в размер на 1 % от номиналната стойност на известията на EFSF и че всички плащания на купони и начислени лихви по известията на EFSF за този период ще се считат за допълнителна вноска в капитала, направена от HFSF за Банката (53).
2.3.3.2. Втората междинна рекапитализация (мярка B2)
(84)
През есента на 2012 г. Банката е записала допълнителни загуби. По тази причина капиталът ѝ отново е спаднал под минималните капиталови изисквания, за да продължи да е допустима за рефинансиране от ЕЦБ.
(85)
В резултат на това се е наложило да бъде извършена втората междинна рекапитализация. На 21 декември 2012 г. HFSF е извършил втората междинна рекапитализация в размер на 1 042 млн. EUR (мярка B2), която отново е била платена посредством прехвърлянето на облигации на EFSF към Банката.
2.3.3.3. Писмото за поемане на ангажимент от 21 декември 2012 г. (мярка B3)
(86)
В допълнение към втората междинна рекапитализация, на 21 декември 2012 г. HFSF е предоставил на Банката писмо за поемане на ангажимент, че ще участва в увеличението на акционерния капитал на Банката и в конвертируемите инструменти, които е трябвало да бъдат емитирани, в общ размер 1 629 млн. EUR (мярка B3).
(87)
Общият размер на двете рекапитализации (мерки B1 и B2) и на допълнителната сума, за която е бил поет ангажимент през месец декември 2012 г. (мярка B3), е означавал, че HFSF е поел ангажимент за покриване на всички капиталови нужди, които са били установени от стрес-теста от 2012 г. (4 571 млн. EUR (54)).
2.3.3.4. Участие на HFSF в рекапитализацията през пролетта на 2013 г. (мярка B4)
(88)
На 16 април 2013 г. Общото събрание на акционерите на Банката одобри увеличение на акционерния капитал на Банката. На 1 май 2013 г. Банката съобщи за записване на предлагането на права за 457 и стартирането на частно капиталовложение за сума до 93 млн. EUR при цена от 0,44 EUR за нова акция (55).
(89)
Банката обяви завършването на емитирането на права, както и пълното разпределяне на частното капиталовложение на 3 юни 2013 г. (56) Общото участие на частен капитал в увеличението на акционерния капитал на Банката следователно достигна 550 млн. EUR.
(90)
На същата дата Банката обяви също, че HFSF ще запише 9 138 636 364 акции при цена от 0,44 EUR на акция. В резултат на това до рекапитализация от пролетта на 2013 г. HFSF инжектира в Банката капитал в размер на 4 021 млн. EUR под формата на обикновени акции (мярка B4). Тази сума е равна на сумата от мерки B1, B2 и B3, след като се приспадне сумата на частно участие. Акциите, притежавани от HFSF, му дават ограничено право на глас, тъй като общото частно участие достигна 12 % от увеличението на капитала. Законът за HFSF предвижда, че частните инвеститори ще запазят контрола над Банката, ако инжектират над 10 % от капитала, необходим на Банката. Въпреки това HFSF запазва пълно право на глас за ключови корпоративни решения.
(91)
Посредством увеличението на акционерния капитал на Банката (мярка B4) първата и втората междинни рекапитализации (мерки B1 и B2) са били преобразувани в постоянна рекапитализация и е бил частично изпълнен поетият ангажимент за предоставяне на допълнителна капиталова помощ (мярка B3).
(92)
Цената на новите акции е била определена на 50 % от средната цена, претеглена спрямо обема на акциите, през 50-те дни на търгуване преди определянето на цената на предлагане. В резултат на обратния сплит на акции (57), за който извънредно свиканото общо събрание на акционерите е взело решение на 16 април 2012 г. (58), цената на новите акции е била определена на 0,44 EUR на акция.
(93)
Непосредствено след рекапитализацията от пролетта на 2013 г. HFSF е станал основният акционер в Банката с дял от 83,66 % (59). HFSF издаде 1 233 503 482 варанти и предостави на частните инвеститори един варант за всяка записана акция, без никаква насрещна престация (60). Всеки варант дава право на закупуване на 7,40 акции от HFSF на определени интервали и цени. Първото упражнение беше на 10 декември 2013 г. и варантите след това могат да бъдат упражнявани два пъти годишно до 10 декември 2017 г. Цената на упражняване е равна на продажната цена от 0,44 EUR, увеличена с годишен лихвен процент (4 % за първата година, 5 % за втората година, 6 % за третата година, 7 % за четвъртата година и след това 8 % на годишна база през последните шест месеца) (61).
(94)
Законът за HFSF, изменен през 2014 г., предвижда, че само цените на упражняване на варантите могат да бъдат коригирани в случай на емитиране на права. В допълнение, всяка такава корекция ще се извършва ex post и само до размера на реализираните постъпления от продажбата на права на преференциално закупуване от HFSF. Не е предвидена корекция в случай на непреференциално увеличаване на акционерния капитал.
2.3.4. Мерки за държавна подкрепа за трите кооперативни банки
(95)
Както вече беше посочено в раздел 2.2.2., недостатъчното финансиране на Банката на Додеканезите, Банката на Евбея и Банката на Западна Македония беше изчислено от Банката на Гърция съответно на 249 млн. EUR, 96 млн. EUR и 82 млн. EUR. Следователно общият размер на недостига на финансирането беше оценен на 427 млн. EUR. Той беше покрит от HFSF, който предостави на Банката съответна сума облигации на EFSF.
2.4. ПЛАНЪТ ЗА ПРЕСТРУКТУРИРАНЕ
(96)
На 12 юни 2014 г. Гърция представи план за преструктуриране на Банката, в който е обяснено как Банката - като комбиниран субект в резултат от придобиването на Emporiki Bank и депозитите на трите кооперативни банки - възнамерява да възстанови своята жизнеспособност в дългосрочен план.
2.4.1. Национални операции
(97)
Според плана за преструктуриране Банката ще се съсредоточи върху своите основни банкови дейности в Гърция. Въпреки че международните ѝ операции представляват повече от 20 % от общите активи през декември 2009 г. и 15 % от общите активи през юни 2013 г. (62), този дял ще намалеят до около […] в края на 2018 г. (63)
(98)
Основният приоритет на Банката е да възстанови доходността и жизнеспособността на своите банкови дейности в Гърция. За тази цел в плана за преструктуриране са включени редица мерки, целящи подобряването на оперативната ефективност и нетния лихвен марж на Банката, както и мерки за подобряване на нейната капиталова позиция и структурата на счетоводния ѝ баланс.
(99)
Що се отнася до оперативната ефективност, доста преди придобиванията на Emporiki Bank и трите кооперативни банки Банката вече е била започнала мащабна програма за рационализиране. От 31 декември 2010 г. до 30 септември 2012 г. Банката намалява своето физическо присъствие в Гърция. Тя намалява своите клонове от 458 през 2010 г. на 426 през 2012 г. (64) и също съкращава броя на заетите в гръцките банкови и небанкови дейности с няколко стотин служители през същия период (65).
(100)
От декември 2012 г. до декември 2017 г. Банката планира да намали допълнително броя на клоновете в Гърция от 739 на […]. Броят на служителите в банковите и небанковите дейности в Гърция ще намалее от 11 435 на […] (66).
(101)
Повишената ефективност от гледна точка на клонове и персонал ще допринесе за намаляването на общите разходи на дейностите на Банката в Гърция с […] % от 1 345 млн. EUR на прогнозна база през 2012 г. на […] млн. EUR през 2017 г. (67) В резултат на това очакваното съотношение на разходите към приходите на банковите дейности в Гърция ще намалее до под […] % в края на периода на преструктуриране.
(102)
В плана за преструктуриране е описано също така как Банката ще намали своите разходи за финансиране, което е от съществено значение за възстановяването на жизнеспособността. Банката очаква да може да плаща по-ниски лихвени проценти по депозитите в нея благодарение на по-стабилната среда и по-специално предвиденото стабилизиране и възстановяване на гръцката икономика, която се очаква от 2014 г. нататък отново да бележи растеж. Лихвата, платена по депозити (средната стойност на срочните, безсрочните депозити и процента на спестяванията) се очаква да спадне в Гърция. Това намаление ще бъде постигнато главно посредством плащането на много по-ниски проценти по срочните депозити. Аналогично, зависимостта на Банката от гарантирана от държавата СПОЛ и по-голямото финансиране от Евросистемата ще намалее от 32 % от общите ѝ активи през 2012 г. на само […] % през 2017 г. (68)
(103)
Според плана за преструктуриране се очаква Банката да укрепи също така своя счетоводен баланс. Нейното нетно съотношение на заемите към депозитите в Гърция ще намалее до […] % през 2018 г. (по-ниско в сравнение със 131 % през 2012 г. (69)), а нейната капиталова адекватност ще продължи да се подобрява.
(104)
Друг приоритет на Банката е управлението на необслужваните кредити. Банката ще подобри своите кредитни процеси както по отношение на инициирането на кредити (по-добро обезпечение, намалени лимити), така и по управлението на необслужваните заеми. Съотношението на необслужваните заеми ще достигне […] % през 2014 г. и след това ще започне да намалява, с очакван процент от […] % в края на периода на преструктуриране (70). Стойността на риска (обезценка) ще намалее от 2 799 млн. EUR през 2012 г. на прогнозна база (т.е. включително Emporiki Bank) на […] млн. EUR през 2018 г. (71) поради възстановяването на гръцката икономика.
(105)
Повишаването на оперативната ефективност, увеличаването на нетния лихвен марж и намаляващите разходи за риска ще дадат възможност на Банката да възстанови своята доходност в Гърция от 2015 г. нататък. […]. Нейната възвръщаемост на собствения капитал ще достигне […]% през 2018 г. (72) в Гърция.
2.4.2. Международни банкови дейности
(106)
Банката вече е започнала да намалява задлъжнялостта и да преструктурира своята международна мрежа. Тя продаде украинското си дъщерно дружество през август 2013 г. Броят на клоновете в Югоизточна Европа беше намален от 622 през 2009 г. на 488 през 2012 г. (73)
(107)
Банката ще продължи да преструктурира и да намалява задлъжнялостта на своята международна мрежа. Банката възнамерява да ограничи размера на международните си активи до […] млрд. EUR. В съответствие с тази цел Банката ще разгледа всяка комбинация от продажби на активи или намаляване на задлъжнялостта на своя портфейл. Този предвиден размер на международните активи на Банката представлява намаление от […] % на чуждестранните активи към 31 декември 2012 г. […].
(108)
В плана за преструктуриране е подчертана необходимостта да се намали зависимостта на чуждестранните дъщерни предприятия от тяхното гръцко дружество майка, що се касае до ликвидната позиция. Вътрешногруповото финансиране на чуждестранните дъщерни дружества ще намалее от 4 172 млн. EUR на […] млн. EUR от 2013 г. до 2017 г. (74)
(109)
За да подобри рентабилността на външната си дейност, Банката планира да осъществи значителна програма за намаляване на разходите в международната мрежа, с намаляване на броя на клоновете и персонала. Например, през […], […] клонове от общо […] ще бъдат закрити, докато работната сила ще намалее с […] служители (- […]) между 2012 г. и 2018 г. (75)
(110)
В резултат възвръщаемостта на собствения капитал ще достигне […] (76).
2.4.3. Набиране на частен капитал и вноски от съществуващите акционери и подчинени кредитори
(111)
Банката е успяла да набере значителна сума капитал на пазара и по този начин е намалила размера на държавната помощ, от която е имала нужда.
(112)
Първо, Банката набра частен капитал през 2009 г. с емисия на права в размер на 986 млн. EUR (77). Както е посочено в съображение 89, Банката успя също да набере капитал от частни инвеститори чрез рекапитализацията от пролетта на 2013 г. Делът на съществуващите акционери също беше силно намален вследствие на рекапитализацията от пролетта на 2013 г., тъй като HFSF получи 83,66 % от акциите на Банката след рекапитализацията от пролетта на 2013 г., което означава, че дяловото участие на акционерите стана едва 4,9 %. От 2008 г. насам не са плащани никакви дивиденти в парични средства.
(113)
Банката мобилизира 1,2 млрд. EUR капитали от пазара през март 2014 г., за да покрие своята нужда от допълнителен капитал и за погасяване на привилегированите акции, държани от Гърция. Тези нови акции бяха издадени на по-висока цена на акция от това, което е било платено от HFSF при рекапитализацията от пролетта на 2013 г.
(114)
На 20 април 2012 г. Банката предложи да изкупи обратно ценните книжа от първи ред, горния втори ред и долния втори ред на покупни цени от 40 %, 60 % и 60 % от съответните им номинални стойности в брой. Тази цена на обратно изкупуване е била определена въз основа на пазарната цена на инструментите и е включвала премия от най-много десет процентни пункта, която е била добавена, за да бъдат насърчени инвеститорите да участват в обратното изкупуване. На 7 май 2012 г. Банката обяви резултатите от обратното изкупуване (78). Съвкупната участие достигна 66 % с обща капиталова печалба от 333 млн. EUR. На 19 април 2013 г. Банката обяви друго упражнение за управление на пасивите за неизплатена номинална стойност в размер на 316 млн. EUR. Банката предложи да изкупи обратно ценните книжа от първи ред, горния втори ред и долния втори ред на покупни цени от 35 %, 55 % и 55 % от съответните им номинални стойности в брой. Цената на обратно изкупуване е била определена въз основа на пазарната цена на инструментите и е включвала премия от най-много десет процентни пункта, която е била добавена, за да бъдат насърчени инвеститорите да участват в обратното изкупуване. Процентът на приемане е бил 58 %, като прирастът на капитала възлиза на 103 млн. EUR.
(115)
В резултат на двете операции по обратно изкупуване размерът на подчинения и на хибридния дълг е намалял от 985 млн. EUR на 134 млн. EUR.
2.5. ПОЕТИ ЗАДЪЛЖЕНИЯ ОТ ГРЪЦКИТЕ ОРГАНИ
(116)
На 12 юни 2014 г. Гърция е поела задължение Банката и нейните филиали да изпълнят плана за преструктуриране, представен на същата дата, и е поела допълнителни задължения по отношение на изпълнението на плана за преструктуриране. Тези допълнителни ангажименти, които са изброени в приложението, са обобщени в настоящия раздел.
(117)
Първо, гръцките органи са поели задължение Банката да преструктурира своите търговски операции в Гърция, като е определен максимален брой клонове и служители, както и максимален размер на общите разходи, които трябва да бъдат спазени до 31 декември 2017 г. (79)
(118)
Гръцките органи са поели задължение също така Банката да намали разходите за депозити, събирани в Гърция, и да постигне определено максимално съотношение на нетните кредити към депозитите до 31 декември 2017 г. (80)
(119)
Що се отнася до чуждестранните филиали на Банката, гръцките органи са поели задължение Банката да не предоставя допълнителна капиталова подкрепа, освен ако са изпълнени предварително определени условия. Гръцките органи са поели задължение също така, че Банката значително ще намали задлъжнялостта на своите международни активи до 30 юни 2018 г. (81)
(120)
Гръцките органи са поели задължение Банката да продаде множество ценни книжа и да намали размера на своя портфейл с частен собствен капитал. Освен това Банката няма да купува неинвестиционни ценни книжа с някои ограничени изключения (82).
(121)
Гръцките органи са поели редица задължения, свързани с корпоративното управление на Банката. Те са се задължили да ограничат възнаграждението на служителите и управителите на Банката, да приведат Банката в съответствие с гръцките закони за корпоративното управление и да създадат ефективна и адекватна организационна структура (83).
(122)
Гърция също така пое ангажимент, че Банката ще прилага висококачествена кредитна политика, за да се гарантира, че решенията относно предоставянето и преструктурирането на заеми целят максималното увеличаване на жизнеспособността и рентабилността на Банката. Гръцките органи поеха задължение Банката да спазва високи стандарти за наблюдение на кредитния риск, както и преструктурирането на кредитите (84).
(123)
Поети са няколко задължения по отношение на операциите на Банката със свързани кредитополучатели. Целта на тези задължения е да се гарантира, че Банката няма да се отклони от благоразумните банкови практики при отпускането или преструктурирането на кредити на своите служители, управители и акционери, както и за публични субекти, политически партии и медийни дружества (85).
(124)
Накрая Гърция пое ангажимент, че Банката ще спазва някои поведенчески ограничения, като например забрана за изплащане на купони и за раздаване на дивиденти, забрана за придобивания и забрана за обявяване на държавната подкрепа (86).
(125)
Изпълнението на тези задължения ще се следи до 31 декември 2018 г. от контролиращо доверено лице.
(126)
Отделно,Гърция посочи, че ще получи одобрение от Комисията преди всяко обратно изкупуване на варантите от Банката или от какъвто и да било държавен субект, включително HFSF (87).
3. ОСНОВАНИЯ ЗА ОТКРИВАНЕ НА ОФИЦИАЛНАТА ПРОЦЕДУРА ПО РАЗСЛЕДВАНЕ ПО ОТНОШЕНИЕ НА ПЪРВАТА МЕЖДИННА РЕКАПИТАЛИЗАЦИЯ
(127)
На 27 юли 2012 г. Комисията откри официална процедура по разследване, за да провери дали са изпълнени условията на Съобщението относно банковия сектор от 2008 г. (88) по отношение на целесъобразността, необходимостта и пропорционалността на първата междинна рекапитализация, предоставена от HFSF в полза на Банката (мярка B1).
(128)
Що се отнася до целесъобразността на мярката, предвид факта, че помощта е предоставена след предходна рекапитализация и помощ за осигуряване на ликвидност, и предвид продължителния период на оздравяване, Комисията изрази съмнения относно това дали Банката е предприела всички възможни действия, за да избегне необходимостта от помощ в бъдеще (89). Освен това за Комисията не е ясно кой ще контролира Банката, след като първата междинна рекапитализация бъде заменена от постоянна рекапитализация (90), тъй като Банката може да попадне под контрола или на държавата, или на миноритарни частни собственици. Комисията отбеляза, че и в двата случая би желала да се гарантира, че качеството на управлението на Банката и по-специално дейността по отпускане на заеми няма да се влоши.
(129)
Що се отнася до необходимостта от първата междинна рекапитализация, в съображение 66 от решението за откриване по отношение на Alpha Bank, Комисията постави под въпрос дали са били взети всички възможни мерки, за да се избегне възможността Банката отново да има нужда от помощ в бъдеше. Освен това, тъй като продължителността на периода на междинната рекапитализация не беше ясен, Комисията не можеше да стигне до заключение дали е бил достатъчен и дали е отговарял на принципите за възнаграждение и споделяне на тежестта в съответствие с правилата за държавна помощ. Освен това, тъй като условията на преобразуването на първата междинна рекапитализация в постоянна рекапитализация не са били известни към момента на вземане на решението за откриване по отношение на Alpha Bank, Комисията не можеше да ги оцени.
(130)
Що се отнася до пропорционалността на мярката, Комисията изрази съмнения относно това дали предпазните мерки (забрана за рекламиране на държавната помощ, забрана за изплащане на купони и дивиденти, забрана за кол опция и забрана за обратно изкупуване, както са описани в съображение 71 от решението за откриване по отношение на Alpha Bank) са били достатъчни по отношение на първата междинна рекапитализация. Освен това в съображение 72 от решението за откриване по отношение на Alpha Bank Комисията посочи, че е възможно да бъдат предизвикани нарушения на конкуренцията вследствие на липсата на правила, които да възпират HFSF от координиране на четирите най-големи гръцки банки (а именно Банката, Eurobank, Националната банка на Гърция и Piraeus Bank), и отсъствието на адекватни предпазни мерки, с които да не се допуска споделянето на търговски чувствителна информация между тях. Следователно Комисията предложи да бъде назначено контролиращо доверено лице, което физически да присъства в Банката.
4. МНЕНИЯ ОТ ЗАИНТЕРЕСОВАНИ СТРАНИ ОТНОСНО ОФИЦИАЛНАТА ПРОЦЕДУРА ПО РАЗСЛЕДВАНЕ ПО ОТНОШЕНИЕ НА ПЪРВАТА МЕЖДИННА РЕКАПИТАЛИЗАЦИЯ
4.1. КОМЕНТАР НА БАНКАТА
(131)
На 30 август 2012 г. Комисията получи мнения от Банката във връзка с решението за откриване по отношение на Alpha Bank.
(132)
По отношение на целесъобразността на мярката Банката отбеляза, че тя е от системно значение както в Гърция, така и на банковите пазари, на които извършва дейност. Тя добави също, че бизнес моделът ѝ е жизнеспособен и че това е доказано през дългата ѝ забележителна история.
(133)
Банката също така отбеляза, че двете вълни на рекапитализация са били вторичен ефект от сериозното влошаване на икономическата среда и че допълнителните мерки за помощ да дошли в резултат на задълбочаването на финансовата криза. Тя заяви, че пропорционално е получила най-малко държавна помощ до този момент в сравнение с големите гръцките банки. Банката отбеляза, че по отношение на това дали всички възможни мерки са били незабавно предприети, за да се избегне по-нататъшната нужда от помощ за Банката в бъдеще, в плана за преструктуриране се предоставя изчерпателна информация относно мерките за споделяне на тежестта, които са вече приложени, текущи и планирани. Банката също така отбеляза, че тези мерки гарантират, че нито една от заинтересованите страни не е засегната. Те биха допринесли, заедно със съществуващата силна бизнес основа и надеждността на процеса на оценка на капитала, за да се гарантира, че Банката е подходящо капитализирана, което ще доведе до възстановяване на жизнеспособността и в крайна сметка излизане от държавната помощ.
(134)
Освен това Банката приветства яснотата по отношение на постоянната рекапитализация, която според нея следва да отразява напълно причините, поради които е поискала държавно подпомагане. Тя отбеляза още, че рекапитализацията е насочен към капиталовите загуби, произтичащи от участието ѝ в програмата за PSI, което е извънредно и непредвидимо събитие. Тя изрази становището, че не е поела прекомерен риск при придобиването на държавен дълг по гръцките и европейските стандарти. Тя заяви, че без PSI тя щеше да избегне необходимостта за рекапитализация през 2012 г. и щеше да бъде в добра позиция да изплати привилегированите акции в съответствие с договорните условия. Освен това отбеляза, че дори след отчитането на значителни капиталови загуби в резултат на участието на Банката в PSI, тя все още е имала положителна нетна стойност на активите.
(135)
Банката добави, че тя работи с много силна база и е изключително активна в прилагането на мерки за успешна работа през период на изключителен стрес. Тя отбеляза, че от началото на кризата не е участвала в агресивни търговски политики или неподходящо поемане на риск, като същевременно се е съсредоточила върху управлението на кредитния риск, приела е мерки за дисбалансите в своя профил на финансиране чрез контролирано намаляване на задлъжнялостта и активно е управлявала своята разходна база чрез рационализиране на оперативната платформа и оптимизиране на разходите за обществени поръчки.
(136)
Освен това тя изтъкна значителното споделяне на тежестта между заинтересованите страни. Тя посочи още съществените предпазни мерки, предоставени на разположение на официалния сектор за предотвратяване на прекомерното поемане на риск от страна на рекапитализирани банки и за стриктно наблюдение на правилното прилагане на плановете за преструктуриране, като назначаването на представители на Министерството на финансите и HFSF в борда на директорите на Банката и съответните комитети. Тя подчерта също така, че HFSF ще наблюдава изпълнението на плана за преструктуриране и че периодът на суспендиране на правата на глас на HFSF ще бъде прекратен в случай на съществено неспазване.
(137)
По тези причини Банката счита, че структурата и условията на постоянната рекапитализацията следва да осигурят силни стимули за съществуващите и новите акционери да участват в бъдещи увеличения на капитала.
(138)
По отношение на необходимостта от мярката, Банката отбеляза, че мярката за помощ е насочена към капиталовия дефицит, причинен от PSI, така че Банката спазва минималния коефициент на капиталова адекватност, наложен от Банката на Гърция, продължава да има достъп до операции по рефинансиране от ЕЦБ и ще може да подкрепи своите клиенти и гръцката икономика по време на трудна ситуация.
(139)
Що се отнася до пропорционалността на мярката, Банката заяви намерението си да не използва своята помощ за нарушаване на конкуренцията. Тя подчерта също така, че не е участвала в агресивни търговски политики след получаване на държавната помощ. Тя отбеляза също, че тъй като всички големи гръцки банки са получатели на помощ и тъй като желанието на чуждестранните участници в гръцкия пазар за гръцкия риск намалява, способността на всеки получател на помощта да наруши конкуренцията в ущърб на неподпомаганите получатели е сведена до минимум.
4.2. МНЕНИЯ ОТ ДРУГА ГРЪЦКА БАНКА
(140)
На 3 януари 2013 г. Комисията получи мнения от една гръцка банка във връзка с решението за откриване по отношение на Alpha Bank. Въпросната гръцка банка посочва, че рекапитализацията на гръцки банки от HFSF по принцип представлява желана стъпка в посока на една по-здрава и по-жизнеспособна банкова система и не изразява възражения по отношение на рекапитализацията на Банката.
(141)
Въпреки че изразява пълната си подкрепа за принципната рекапитализация на гръцките банки от HFSF, въпросната банка обаче обясни, че, за да се сведат до минимум нарушенията на конкуренцията и да се избегне дискриминация, тя е очаквала рекапитализацията от HFSF да бъде на разположение на всички банки, които осъществяват дейност в Гърция, при еднакви условия.
5. МНЕНИЯ НА ГРЪЦКИТЕ ОРГАНИ ОТНОСНО ОФИЦИАЛНАТА ПРОЦЕДУРА ПО РАЗСЛЕДВАНЕ ПО ОТНОШЕНИЕ НА ПЪРВАТА МЕЖДИННА РЕКАПИТАЛИЗАЦИЯ
(142)
На 5 септември 2012 г. гръцките органи представиха мненията си, изготвени от Банката на Гърция и от HFSF, във връзка с решението за откриване по отношение на Alpha Bank.
5.1. МНЕНИЯ ОТ БАНКАТА НА ГЪРЦИЯ
(143)
По отношение на целесъобразността на първата междинна рекапитализация, Банката на Гърция отбеляза, че първата междинна рекапитализация е била временна, като се има предвид, че процесът на рекапитализация ще приключи с увеличение на акционерния капитал на четирите банки.
(144)
Банката на Гърция отбелязва също така, че рекапитализацията на най-големите гръцки банки е част от по-дългосрочното преструктуриране на гръцкия банков сектор. Тя отбелязва, че, ако Банката остане в частни ръце, най-вероятно ще се запази същото ръководство, докато, ако Банката стане държавна собственост (т.е. притежавана от HFSF), HFSF може да назначи ново ръководство, което при всички случаи ще бъде оценявано от Банката на Гърция. Банката на Гърция отбелязва, че редовно оценява рамката за корпоративна отговорност, адекватността на управлението и рисковия профил на всяка банка, за да се увери, че не се поемат прекомерни рискове. Тя отбелязва също така, че HFSF вече е назначил представители в съвета на директорите на рекапитализираните банки.
(145)
Що се отнася до необходимостта на първата междинна рекапитализация, Банката на Гърция отбелязва, че рекапитализацията на Банката е била ограничена, за да се гарантира покриването на приложимите към въпросния момент минимални капиталови изисквания (8 %). Тя посочва също така, че продължителният период от време преди рекапитализациите се е дължал на бързото влошаване на работната среда в Гърция и на въздействието на програмата за PSI, на сложността на целия проект и на необходимостта от увеличаване до максимум на участието на частните инвеститори в увеличенията на акционерния капитал.
(146)
Що се отнася до пропорционалността на първата междинна рекапитализация, Банката на Гърция посочва, че пълното изпълнение на плана за преструктуриране, които е трябвало да бъде представен на Комисията, е било обезпечено от факта, че спирането на правата на глас на HFSF ще бъде отменено, ако, inter alia, бъдат установени съществени нарушения на плана за преструктуриране. Банката на Гърция отбелязва също така, че затрудненията на Банката не са били вследствие нито на подценяване на рискове от страна на ръководството на Банката, нито на агресивни търговски действия.
5.2. КОМЕНТАР НА HFSF
(147)
Що се отнася до целесъобразността на първата междинна рекапитализация, с цел да се избегне потенциална намеса от държавата, ако държавата предостави държавна помощ в голям размер чрез HFSF и HFSF притежава пълните права на глас, HFSF заявява, че финансираните от него банки не се считат за публични субекти или за такива под държавен контрол и че те не биха били контролирани от държавата, след като бъдат рекапитализирани за постоянно от HFSF. HFSF отбеляза, че той е напълно независимо частноправно юридическо лице, което има автономност на вземане на решения. Фондът не е обект на държавен контрол в съответствие с член 16В, параграф 2 от Закона за HFSF, според който кредитните институции, на които HFSF е предоставил капиталова подкрепа, не са част от по-широкия публичен сектор. Той изтъкна също така структурата на управление на HFSF.
(148)
Що се отнася до намесата на HFSF в управлението на Банката, HFSF отбеляза, че той ще съблюдава автономността на Банката и няма да се намесва в ежедневното ѝ управление, като се има предвид, че функциите му са ограничени до предвиденото в Закона за HFSF. Фондът посочва, че няма да има каквато и да било държавна намеса или координиране и че решенията на Банката по отношение на кредитния процес (inter alia по отношение на обезпечения, ценообразуване и платежоспособност на кредитополучателите) ще се вземат на базата на търговски критерии.
(149)
HFSF отбелязва, че в Закона за HFSF и в споразумението преди записването са предвидени целесъобразни предпазни мерки, за да се предотврати поемането на прекомерни рискове от старите частни акционери. Той посочва елементи като i) назначаването на представители на HFSF като независими неизпълнителни членове на съвета на директорите на Банката и присъствието им в комитетите; ii) извършването от HFSF на надлежна проверка на Банката; както и iii) факта, че след последната рекапитализация неговите права на глас ще бъдат ограничени само ако Банката спазва условията на плана за преструктуриране.
(150)
HFSF заявява, че са предвидени подходящи мерки, за да се гарантира, че банките, в които участва HFSF, няма да споделят помежду си чувствителна от търговска гледна точка информация. Те включват назначаването на различни представители на HFSF във въпросните банки, предоставянето на мандати на тези представители, с които категорично да не се допусне изтичане на информация от един представител на друг, и ясни вътрешни инструкции за тези представители да не предават чувствителна от търговска гледна точка информация на банките. Освен това HFSF заявява, че не упражнява правата си във връзка с банките по начин, по който би могло да се възпре, ограничи, наруши или значително намали или предотврати действителната конкуренция. На последно място HFSF посочва, че членовете на неговия съвет на директорите и неговите служители са задължени да спазват строги правила за поверителност и задължения, свързани с доверителните отношения, и са обвързани от разпоредби за професионална тайна по отношение на делата на фонда.
6. ОЦЕНКА НА ДЪРЖАВНАТА ПОДКРЕПА, СВЪРЗАНА С ПРИДОБИВАНЕТО НА ИЗБРАНИ ПАСИВИ НА ТРИТЕ КООПЕРАТИВНИ БАНКИ
(151)
На първо място Комисията трябва да оцени дали държавната помощ, свързана с оздравяването на трите кооперативни банки (т.е. финансирането на недостига на финансиране, което позволи прехвърлянето на депозити, включително междубанкови задължения и вземания и задължения срещу HDIGF), представлява държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора. Според споменатата разпоредба държавна помощ е всяка помощ, предоставена от държава членка или чрез ресурси на държава членка, под каквато и да било форма, която нарушава или заплашва да наруши конкуренцията чрез поставяне в по-благоприятно положение на определени предприятия, доколкото засяга търговията между държавите членки.
(152)
Комисията ще започне с оценката на това дали следните потенциални бенефициери са се възползвали от предимство: i) кооперативните банки и потенциално прехвърлените към Банката дейности; и ii) Банката.
i) наличие на помощ за кооперативните банки и потенциално прехвърлените към Банката дейности
(153)
Що се отнася до кооперативните банки, Комисията отбелязва, че Банката на Додеканезите, Банката на Евбея и Банката на Западна Македония бяха поставена в ликвидация и техните банкови лицензи бяха оттеглени. Поради тази причина те вече няма да извършват икономическа дейност на пазара на банкирането.
(154)
Държавната помощ, тоест финансирането на недостига на финансиране, би представлявала помощ за прехвърлените вземания и задължения по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора, единствено ако те заедно са съставлявали едно предприятие. Това понятие трябва да се разбира в смисъл, че обозначава стопанска единица, дори ако от правна гледна точка тази стопанска единица е съставена от няколко физически или юридически лица. Всяка дейност, състояща се в предлагане на стоки или услуги на даден пазар, се смята за икономическа дейност. Поради това, с цел да се направи заключение дали е налице помощ за дадено предприятие, следва да се прецени дали прехвърлянето на вземанията и задълженията предполага трансфер на икономическа дейност.
(155)
Както бе посочено в раздел 2.2.2, вследствие на преструктурирането на кооперативните банки само депозитите, междубанковите задължения и вземания и задълженията към HDIGF бяха прехвърлени на Банката. Трите кооперативни банки имаха общо 227 служители и 18 клона. Следва да се отбележи, че не е имало автоматично прехвърляне на клонове или трудови договори или заеми между трите кооперативни банки и Банката. Следователно фактът, че заемите не се прехвърлят на Банката, но остават за трите кооперативни банки в процедура по ликвидация, фактът, че не са прехвърлени клонове, и липсата на автоматично прехвърляне на трудови договори допринасят (91) за заключението, че не е налице прехвърляне на икономическа дейност. Прехвърлените пасиви (т.е. депозити) не могат да се считат за получател на държавна помощ, тъй като те не представляват „предприятие“.
(156)
Накратко, трите съществуващи правни субекти са били поставени в ликвидация и вече не упражняват никаква банкова дейност. В същото време прехвърлените активи и пасиви не представляват икономическа дейност.
(157)
Поради това се стигна до заключението, че предоставянето на EFSF облигации от HFSF на Банката за покриване на недостига във финансирането на придобитите активи и пасиви на трите кооперативни банки не позволява продължаването на икономически дейности на тези банки. Следователно подкрепата от HFSF не представлява нито помощ за ликвидираните предприятия, нито помощ за прехвърлените активи и пасиви.
ii) наличие на помощ за Банката
(158)
Що се отнася до това дали продажбата на активите и пасивите на трите кооперативни банки включва държавна помощ в полза на Банката, Комисията трябва да прецени дали са изпълнени определени изисквания, и по-специално дали i) продажбата е открита, безусловна и недискриминационна; ii) продажбата се извършва при пазарни условия; както и iii) държавата е повишила до възможно най-високото равнище продажната цена на съответните активи и пасиви (92).
(159)
Както е посочено в съображение 52, Банката на Гърция се е свързала само с четирите гръцки банки със системно значение с оглед на продажбата на определени активи и пасиви на трите кооперативни банки, тъй като е счела, че депозитите трябва да бъдат прехвърлени на изцяло да рекапитализирани институции. Само Банката и Eurobank са предоставили обвързващи оферти. Alpha Bank е била избрана като най-добър оферент в тръжната процедура, организирана от органа по преструктурирането, който е взел предвид предложената цена и способността за поемане и интегриране на закупените депозити по цялостен и бърз начин.
(160)
Пакетът за продажба се е състоял само от депозити без никаква инфраструктура. Купувачът би могъл да бъде само банка с инфраструктура и мрежа от клонове в Гърция, която да служи на интересите на вложителите.
(161)
Тъй като Комисията няма причина да смята, че продажбата не се е състояла при пазарни условия, той стига до заключението, че помощта за Банката може да бъде изключена, в съответствие с точка 80 от Съобщението относно банковия сектор от 2013 г., точка 20 от Съобщението за преструктуриране и практиката за вземане на решения на Комисията (93).
iii) заключение относно наличието на помощ
(162)
Държавната помощ, свързана с продажбата на трите кооперативни банки, не облагодетелства определена икономическа дейност или предприятие. Затова мярката не представлява помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора.
7. ОЦЕНКА НА ПОМОЩТА, ПРЕДОСТАВЕНА НА БАНКАТА
7.1. НАЛИЧИЕ И РАЗМЕР НА ПОМОЩТА
(163)
Комисията трябва да установи наличието на държавна помощ за Банката по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора.
7.1.1. Наличие на помощ в мерките, предоставени по схемата за подпомагане на гръцките банки (мерки L1 и A)
7.1.1.1. Държавно подпомагане за осигуряване на ликвидност, предоставено по мерките за гаранции и за държавни облигационни заеми (мярка L1)
(164)
В своите решения за одобряване и удължаване на схемата за подпомагане на гръцките банки (94) Комисията вече е определила, че предоставеното по схемата подпомагане за осигуряване на ликвидност представлява помощ. Бъдеща подкрепа за осигуряване на ликвидност, отпусната по тази схема, също представлява помощ.
7.1.1.2. Държавна рекапитализация, предоставена по мярката за рекапитализация (мярка A)
(165)
В решението си от 19 ноември 2008 г. относно схемата за подпомагане на гръцките банки Комисията вече е установила, че рекапитализациите, които ще се предоставят по мярката за рекапитализация, ще представляват помощ. Банката е получила 940 млн. EUR под формата на привилегировани акции, което представлява 2 % от RWA на Банката.
7.1.2. Наличие на помощ в гарантираната от държавата СПОЛ (мярка L2)
(166)
В точка 51 от Съобщението относно банковия сектор от 2008 г. Комисията пояснява, че предоставянето на средства от централните банки за финансови институции не представлява помощ, ако са изпълнени четири кумулативни условия, свързани с платежоспособността на финансовата институция, обезпечеността на механизма, лихвения процент, начислен на финансовата институция, както и липсата на насрещна гаранция от държавата. Тъй като гарантираната от държавата СПОЛ за Банката не отговаря на тези четири кумулативни условия, най-вече защото тя е гарантирана от държавата и е предоставена заедно с други мерки за подпомагане, тя представлява помощ.
(167)
Гарантираната от държавата СПОЛ отговаря на изискванията, определени в член 107, параграф 1 от Договора. Първо, тъй като тази мярка включва държавна гаранция в полза на Банката на Гърция, всяка евентуална загуба ще е за сметка на държавата. Следователно мярката включва държавни ресурси. СПОЛ дава възможност на банките да получат финансиране в момент, в който нямат достъп до пазар за финансиране на едро и до редовни операции за рефинансиране от Евросистемата. Следователно гарантираната от държавата СПОЛ предоставя предимство на Банката. Мярката е селективна, тъй като СПОЛ е ограничена до банковия сектор. А поради това, че гарантираната от държавата СПОЛ дава възможност на Банката да продължи да осъществява своята дейност на пазара и да избегне неизпълнение и необходимостта да напусне пазара, тя нарушава конкуренцията. Банката осъществява дейност в други държави членки и финансови институции от други държави членки осъществяват дейност или потенциално биха били заинтересовани от осъществяването на дейност в Гърция, което означава, че предоставеното на Банката предимство засяга търговията между държавите членки.
(168)
Гарантираната от държавата СПОЛ (мярка L2) представлява държавна помощ. Размерът на гарантираната от държавата СПОЛ се е променял с течение на времето. Към 31 декември 2012 г. нейният размер е бил около 23,6 млрд. EUR.
7.1.3. Наличие на помощ в мерките, предоставени чрез HFSF (мерки B1, B2, B3 и B4)
7.1.3.1. Първата междинна рекапитализация (мярка B1)
(169)
В раздел 5.1 от решението за откриване по отношение на Alpha Bank Комисията вече е определила, че първата междинна рекапитализация представлява държавна помощ. Полученият капитал е бил в размер на 1,9 млрд. EUR.
7.1.3.2. Втората междинна рекапитализация (мярка B2)
(170)
Мярка B2 е била осъществена с ресурси на HFSF, което, както е обяснено в съображение 47 от решението за откриване по отношение на Alpha Bank, включва държавни ресурси.
(171)
Що се отнася до наличието на предимство, мярка B2 е довела до увеличаване на капиталовото съотношение на Банката до равнище, което ѝ е дало възможност да продължи да функционира на пазара и да има достъп до финансиране от Евросистемата. Освен това възнаграждението за мярка B2 се състои от начислените лихви по известията на EFSF и допълнителна такса от 1 %. Тъй като посоченото възнаграждение очевидно е по-ниско от възнаграждението по сходни капиталови инструменти на пазара, Банката определено не би могла да набере този капитал при същите условия на пазара. Следователно мярка B2 е предоставила предимство с държавни ресурси на Банката. Тъй като мярката е била предоставена само на Банката, по своя характер тя е селективна.
(172)
В резултат на мярка B2 позицията на Банката е била укрепена, тъй като са ѝ били предоставени финансови средства, за да продължи да отговаря на капиталовите изисквания, което е довело до нарушения на конкуренцията. Тъй като Банката развива дейност на други банкови пазари в Европейския съюз и тъй като в Гърция оперират финансови институции от други държави членки, възможно е също мярка B2 да се отрази на търговията между държавите членки.
(173)
Комисията счита, че мярка B2 представлява държавна помощ. Националните органи са изпратили уведомление за нея като помощ. Полученият капитал е бил в размер на 1 042 млн. EUR.
7.1.3.3. Писмо за поемане на ангажимент (мярка B3)
(174)
С мярка B3 HFSF е поел ангажимент да предостави допълнителния капитал, необходим за завършването на рекапитализацията на Банката до размера, изискван от Банката на Гърция в рамките на стрес-теста от 2012 г. HFSF получава своите средства от държавата. HFSF получава ресурсите си от държавата. Поради това Комисията заключава, че е писмото се ангажират държавни ресурси. Обстоятелствата, при които HFSF може да предоставя подпомагане на финансови институции, са точно определени и ограничени от закона. Съответно използването на тези държавни ресурси е относимо към държавата. HFSF е поел ангажимент да предостави допълнителен капитал в размер до 1 629 млн. EUR.
(175)
Писмото за поемане на ангажимент е предоставило предимство на Банката, тъй като чрез него вложителите са получили увереност, че Банката ще може да набере цялата сума на необходимия ѝ капитал, т.е. HFSF е щял да предостави капитала, ако Банката не успее да го набере на пазара. Този ангажимент улеснява така също набирането на частен капитал на пазара, тъй като инвеститорите се уверяват, че, ако Банката не може да намери част от капитала на пазара, HFSF ще го предостави. Никой частен инвеститор не би се съгласил да поеме ангажимент да влее капитал,преди да са известни условията на рекапитализацията, а към въпросния момент Банката не е имала достъп до капиталов пазар. Предимството е избирателно, защото не е било предоставено на всички банки, осъществяващи дейност в Гърция.
(176)
Тъй като Банката развива дейност на други банкови пазари в Европейския съюз и тъй като в Гърция оперират финансови институции от други държави членки, възможно е също мярка B3 да се отрази на търговията между държавите членки да наруши конкуренцията.
(177)
Следователно мярка B3 представлява помощ и гръцките органи са изпратили уведомление за нея като държавна помощ на 27 декември 2012 г.
7.1.3.4. Участие на HFSF в рекапитализацията през пролетта на 2013 г. (мярка B4)
(178)
Участието на HFSF в рекапитализацията през пролетта на 2013 г. (мярка B4) представлява преобразуването на първата и втората междинни рекапитализации (мерки B1 и B2) и частично изпълнение на писмото за поемане на ангажимент (мярка B3) в постоянна рекапитализация в размер на 4 021 млн. EUR под формата на обикновени акции. Фактът, че не цялата сума на капитала, поета като ангажимент чрез мярка B3, действително е трябвало да се инжектира, се дължи на набирането на 550 млн. EUR капитал от частни инвеститори. Тъй като мярка B4 представлява преобразуване на вече предоставена помощ, тя отново включва държавни ресурси, но не увеличава номиналния размер на помощта. Тя увеличава обаче предимството за Банката (а оттам и нарушенията на конкуренцията), тъй като тя представлява постоянна рекапитализация, а не временна рекапитализация като в случая на мерки B1 и B2. В сравнение с мярка B3, която представлява само ангажимент, а не действителна рекапитализация, мярка B4 е повишила капиталовата адекватност на Банката и следователно е предоставила по-голямо предимство.
(179)
Комисията отбелязва, че такова подпомагане не е било предоставено на всички банки, осъществяващи дейност в Гърция. Поради това предимството, предоставено на Банката, е избирателно. Що се отнася до нарушаването на конкуренцията и засягането на търговията, Комисията отбелязва например, че помощта е дала възможност на Банката да продължи да осъществява своята дейност в други държави членки. Ликвидацията на Банката би довела до прекратяване на нейните дейности в чужбина чрез ликвидиране на въпросните дейности или продажбата им. Следователно мярката нарушава конкуренцията и засяга търговията между държавите членки. Мярката представлява държавна помощ.
7.1.3.5. Заключение относно мерки B1, B2, B3 и B4
(180)
Мерки B1, B2, B3 и B4 представляват държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора. Размерът на държавната помощ, включена в мерки B1, B2, B3 и B4, възлизат на 4 571 млн. EUR. Както се посочва в раздел 7.1.3.4, само част от общата сума, отпусната през декември 2012 г. (мярка B3) е преобразувана в действително вливане на капитал (мярка B4). Размерът на действително изплатената държавна помощ е бил само 4 021 млн. EUR.
(181)
В точка 31 от Съобщението относно преструктурирането е указано, че, освен абсолютния размер на помощта, Комисията трябва да вземе предвид помощта „във връзка с активите на Банката, претеглени спрямо риска“. Мерки B1, B2, B3 и B4 са предоставени в рамките на период от една година - от месец април 2012 г. до месец май 2013 г. През този период RWA на Банката са се променили, като са се повишили след придобиването на Emporiki Bank. Във връзка с това възниква въпросът кое ниво на RWA следва да се използва, и по-специално дали държавната помощ следва да се преценява от гледна точка на RWA, които са съществували в началото на периода или в края на периода. Целта на мерки B1, B2, B3 и B4 е да бъде покрита капиталова нужда, която е била установена от Банката на Гърция през месец март 2012 г. (стрес-теста от 2012 г.). С други думи, капиталовите нужди, които тези мерки имат за цел да покрият, вече са съществували през месец март 2012 г. Следователно Комисията счита, че размерът на помощта, включена в мерки B1, B2, B3 и B4, следва да бъде съпоставен с RWA на Банката към 31 март 2012 г. Фактът, че Банката е придобила Emporiki Bank доста след март 2012 г., не следва да води до намаляване на съотношението „помощ към RWA“. В действителност помощта е не по-малко нарушаваща, тъй като Банката е направила покупка, която увеличава нейните RWA. Следва да се припомни също така, че след март 2012 г. и до рекапитализацията през пролетта на 2013 г. Банката на Гърция не е отчитала придобиването от страна на гръцките банки, за да коригира нуждите им от капитал - в посока нагоре или надолу. Този елемент допълнително показва, че мерки B1, B2, B3 и B4 са били мерки за помощ, свързани с периметъра на Банката във вида му към 31 март 2012 г.
(182)
Първата и втората междинни рекапитализации и писмото за поемане на ангажимент заедно са възлезли на 4 571 млн. EUR. Тази сума представлява 10,3 % от RWA на Банката към 31 март 2012 г. (95)
(183)
Тъй като Банката успя да привлече капитал от частния сектор, реалното инжектирано количество от HFSF в Банката възлизат на само 4 021 млн. EUR, което представлява 9,1 % от RWA на Банката на 31 март 2012 г.
7.1.4. Заключение относно наличието и общия размер на получената помощ
(184)
Мерки А, B1, B2, B3 и B4 представляват държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора.
Реф.
Мярка
Вид на мярката
Размер на помощта
Помощ за рекапитализация/RWA
A
Привилегировани акции
Капиталова подкрепа
940 млн. EUR
2 %
B1 B2 B3 B4
Първа междинна рекапитализация
Втора междинна рекапитализация
Писмо за поемане на ангажимент
Участие на HFSF в рекапитализацията през пролетта на 2013 г.
Капиталова подкрепа
4 571 млн. EUR
(сума, платена от HFSF: 4 021 млн. EUR)
10,3 %
(сума, платена от HFSF: 9,1 %)
Обща капиталова помощ, предоставена на Банката
5 511 млн. EUR
(сума, платена от HFSF: 4 961 млн. EUR)
12,3 %
(сума, платена от HFSF: 11,1 %)
Реф.
Мярка
Вид на мярката
Номинален размер на помощта
L1
Подкрепа за осигуряване на ликвидност
Гаранция
Облигационен заем
Гаранции: 14 млрд. EUR към 30 ноември 2011 г.
Облигационен заем: 1,6 млрд. EUR към 30 септември 2011 г.
L2
Гарантирана от държавата СПОЛ
Финансиране и гаранция
23,6 млрд. EUR към 31 декември 2012 г.
Обща помощ за осигуряване на ликвидност, предоставена на Банката
39,2 млрд. EUR
7.2. ПРАВНО ОСНОВАНИЕ НА ОЦЕНКАТА НА СЪВМЕСТИМОСТТА
(185)
С член 107, параграф 3, буква б) от Договора Комисията се оправомощава да определи помощта за съвместима с вътрешния пазар, ако тя е предназначена „за преодоляването на сериозни затруднения в икономиката на държава членка“.
(186)
Комисията е признала, че световната финансова криза може да създаде сериозни затруднения в икономиката на дадена държава членка и че с мерките за подпомагане на банките тези затруднения могат да се преодолеят. Това е потвърдено в Съобщението относно банковия сектор от 2008 г., Съобщението относно рекапитализацията и Съобщението относно преструктурирането. Комисията поддържа мнението си, че изискванията за одобряване на държавната помощ в съответствие с член 107, параграф 3, буква б) от Договора са изпълнени с оглед на повторната поява на напрежение на финансовите пазари. Комисията потвърди това становище, като прие Съобщението относно удължаването от 2011 г. (96) и Съобщението относно банковия сектор от 2013 г.
(187)
Що се отнася до гръцката икономика, в решенията си за одобряване и удължаване на схемата за подпомагане на гръцките банки, както и в своите разрешения за мерките за държавна помощ, предоставени от Гърция на отделни банки (97), Комисията е потвърдила, че е налице заплаха от сериозни затруднения в гръцката икономика и че чрез държавната подкрепа за банките тези затруднения биха могли да бъдат преодолени. Затова оценката на мерките за подпомагане трябваше да бъде извършена на основание член 107, параграф 3, буква б) от ДФЕС.
(188)
По време на финансовата криза Комисията е разработила критерии за съвместимост за различните видове мерки за помощ. За пръв път принципите за оценка на мерките за помощ са определени в Съобщението относно банковия сектор от 2008 г.
(189)
В съответствие с точка 15 от Съобщението относно банковия сектор от 2008 г. помощта е съвместима в съответствие с член 107, параграф 3, буква б) от Договора, ако отговаря на общите критерии за съвместимост:
а)
Целесъобразност: помощта трябва да бъде целенасочена, за да може ефективно да постигне целта за преодоляване на сериозно затруднение в икономиката; случаят не би бил такъв, ако мярката не е целесъобразна за преодоляване на затруднението;
б)
Необходимост: мярката за помощ трябва, по своя размер и форма, да е необходима за постигането на целта. Следователно размерът ѝ трябва да бъде минималният необходим за постигането на целта и да е под най-целесъобразната форма за преодоляване на затруднението.
в)
Пропорционалност: положителните въздействия от мярката трябва да бъдат балансирани по подходящ начин с нарушенията на конкуренцията, за да могат да бъдат ограничени нарушенията до необходимия минимум за постигането на целите на мярката.
(190)
Насоки относно мерките за рекапитализация са дадени в Съобщението относно рекапитализацията и в Съобщението относно удължаването от 2011 г.
(191)
В Съобщението относно преструктурирането е определен възприетият от Комисията подход по отношение на оценката на планове за преструктуриране, по-специално необходимостта да се възвърне жизнеспособността, да се гарантира надлежното участие на получателя на помощта и да се ограничат нарушенията на конкуренцията.
(192)
Тази рамка е била допълнена от Съобщението относно банковия сектор от 2013 г., което се прилага за мерки за помощ, за които е изпратено уведомление след 31 Юли 2013 г.
7.2.1. Правно основание за оценката на съвместимостта на помощта за осигуряване на ликвидност на Банката (мярка L1)
(193)
Помощта за осигуряване на ликвидност, която вече е била получена от Банката, е била одобрена окончателно чрез поредица от решения за разрешаване на мерките по схемата за подпомагане на гръцките банки и измененията и удълженията на схемата (98). Всяка една бъдеща помощ за осигуряване на ликвидност за Банката ще трябва да бъде предоставена по надлежно разрешена от Комисията схема. Комисията ще трябва да одобри условията на въпросната помощ преди предоставянето ѝ и следователно тя не е необходимо да се оценява по-нататък в настоящото решение.
7.2.2. Правно основание за оценката на съвместимостта на привилегированите акции (мярка A)
(194)
Предоставената през 2009 г. рекапитализация под формата на привилегировани акции (мярка A), е била осигурена по мярката за рекапитализация, одобрена през 2008 г. в рамките на схемата за подпомагане на гръцките банки в съответствие със Съобщението относно банковия сектор от 2008 г. Следователно не е необходимо да ѝ се прави нова оценка по Съобщението относно банковия сектор от 2008 г. и трябва да бъде оценена единствено в съответствие със Съобщението относно преструктурирането.
7.2.3. Правно основание за оценката на съвместимостта на гарантираната от държавата СПОЛ (мярка L2)
(195)
Съвместимостта на гарантираната от държавата СПОЛ (мярка L2) първо следва да бъде оценена въз основа на Съобщението относно банковия сектор от 2008 г. и на Съобщението относно удължаването от 2011 г. Всяка гарантирана от държавата СПОЛ, предоставена след 1 август 2013 г., се оценява в съответствие със Съобщението относно банковия сектор от 2013 г.
7.2.4. Правно основание на оценката на съвместимостта на рекапитализациите от HFSF (мерки B1, B2, B3 и B4)
(196)
Съвместимостта на рекапитализациите от HFSF (мерки B1, B2, B3 и B4), по-специално по отношение на възнаграждението, първо следва да бъде оценена в съответствие със Съобщението относно банковия сектор от 2008 г., Съобщението относно рекапитализацията и Съобщението относно удължаването от 2011 г. В решението за откриване по отношение на Alpha Bank Комисията изрази съмнения относно съвместимостта на мярка B1 със споменатите съобщения. Тъй като тези мерки са били осъществени преди 31 юли 2013 г., те не попадат в приложното поле на Съобщението относно банковия сектор от 2013 г. Съвместимостта на рекапитализациите от HFSF (мерки B1, B2, B3 и B4) следва да бъде оценена така също в съответствие със Съобщението относно преструктурирането.
7.3. СЪОТВЕТСТВИЕ НА МЯРКА L2 СЪС СЪОБЩЕНИЕТО ОТНОСНО БАНКОВИЯ СЕКТОР ОТ 2008 г., СЪОБЩЕНИЕТО ОТНОСНО УДЪЛЖАВАНЕТО ОТ 2011 г. И СЪОБЩЕНИЕТО ОТНОСНО БАНКОВИЯ СЕКТОР ОТ 2013 г.
(197)
Помощта е съвместима в съответствие с член 107, параграф 3, буква б) от Договора, ако отговаря на общите критерии за съвместимост: целесъобразност, необходимост и пропорционалност.
(198)
Тъй като гръцките банки не са имали достъп до пазарите на едро и са станали изцяло зависими от финансирането от централната банка, както е посочено в съображение 26, и тъй като Банката не е можела да заеме достатъчно средства посредством редовни операции за рефинансиране, Банката е имала нужда от гарантирана от държавата СПОЛ, за да получи достатъчна ликвидност, което да я предпази от неизпълнение. Комисията счита, че мярка L2 представлява целесъобразен механизъм за преодоляване на сериозно затруднение, което би било причинено от неизпълнението на Банката.
(199)
Тъй като гарантираната от държавата СПОЛ води до относително високи разходи за финансирането за Банката, тя е стимулирана в достатъчна степен с цел да избягва да разчита на този източник на финансиране за развитието на своите дейности. Банката трябва да заплаща лихва с […] базисни пункта по-висока от редовните операции за рефинансиране в рамките на Евросистемата. Освен това Банката трябва да плати на държавата гаранционна такса в размер на […] базисни пункта. В резултат на това общите разходи за гарантираната от държавата СПОЛ за Банката са много по-високи от нормалните разходи за рефинансиране от ЕЦБ. По-специално разликата между първите и вторите е по-голяма от гаранционната такса, която се изисква в съответствие със Съобщението относно удължаването от 2011 г. Това означава, че общото възнаграждение, което се изисква от държавата, може да се счита за достатъчно. Що се отнася до размера на гарантираната от държавата СПОЛ, той редовно се преразглежда от Банката на Гърция и от ЕЦБ въз основа на действителните нужди на Банката. Те следят отблизо нейното използване, за да гарантират ограничаването ѝ до необходимия минимум. Следователно мярка L2 не осигурява на Банката прекомерно голяма ликвидност, която би могла да се използва от Банката за финансирането на дейности, нарушаващи конкуренцията. Тя е ограничена до необходимия минимален размер.
(200)
Помощта е ограничена до минималния необходим размер. Подобно следене отблизо на използването на гарантираната от държавата СПОЛ и редовната проверка дали използването ѝ е ограничено до минимум, гарантират също така, че ликвидността е пропорционална и не води до ненужно нарушаване на конкуренцията. Комисията също така отбелязва, че Гърция е поела ангажимент, че Банката ще изпълни мерките за преструктуриране, като намали своята зависимост от рефинансиране от централната банка, и че Банката ще спазва ограниченията в поведението, анализирани в раздел 7.6. Тези фактори гарантират, че зависимостта от подкрепа за ликвидността ще приключи възможно най-скоро и че тази помощ е пропорционална.
(201)
Следователно мярка L2 съответства на Съобщението относно банковия сектор от 2008 г. и на Съобщението относно удължаването от 2011 г. Тъй като със Съобщението относно банковия сектор от 2013 г. не са въведени допълнителни изисквания по отношение на гаранциите, мярка L2 отговаря също така на Съобщението относно банковия сектор от 2013 г.
7.4. СЪОТВЕТСТВИЕ НА МЕРКИ B1, B2, B3 И B4 СЪС СЪОБЩЕНИЕТО ОТНОСНО БАНКОВИЯ СЕКТОР ОТ 2008 г., СЪОБЩЕНИЕТО ОТНОСНО РЕКАПИТАЛИЗАЦИЯТА И СЪОБЩЕНИЕТО ОТНОСНО УДЪЛЖАВАНЕТО ОТ 2011 г.
(202)
Както е посочено в съображение 189 и в съответствие с точка 15 от Съобщението относно банковия сектор от 2008 г. помощта е съвместима в съответствие с член 107, параграф 3, буква б) от Договора, ако отговаря на общите критерии за съвместимост (99): целесъобразност, необходимост и пропорционалност.
(203)
В Съобщението относно рекапитализацията и Съобщението относно удължаването от 2011 г. са обяснява допълнителни относно равнището на изискваното възнаграждение за вливания на капитал от държавата.
7.4.1. Целесъобразност на мерките
(204)
По отношение на целесъобразността на рекапитализациите от HFSF (мерки B1, B2, B3 и B4) Комисията счита, че са подходящи, защото те дават възможност на Банката да се съобрази с капиталовите изисквания. Без рекапитализациите от HFSF Банката не би била в състояние да упражнява своята дейност и би загубила достъп до операции по рефинансиране на ЕЦБ.
(205)
В това отношение в решението за откриване по отношение на Alpha Bank Комисията отбеляза, че Банката е една от най-големите банкови институции в Гърция както от гледна точка на отпускането на кредити, така и на приемането на депозити. В това си качество Банката е от системна важност за Гърция. Следователно неизпълнението на Банката би създало сериозни затруднения в гръцката икономика. Предвид преобладаващите по това време обстоятелства, финансовите институции в Гърция са имали затруднения в достъпа до финансиране. Липсата на финансиране е ограничила тяхната възможност да предоставят заеми на гръцката икономика. В този контекст затрудненията на икономиката биха били допълнително влошени от неизпълнението на Банката. Освен това мерки B1, B2, B3, и B4 са били наложени главно поради програмата за PSI - едно крайно извънредно и непредвидимо обстоятелство - а не в резултат на погрешно управление или прекомерно поемане на рискове от Банката. Следователно мерките са насочени главно към справянето с последиците от програмата за PSI и допринасят за поддържането на финансовата стабилност в Гърция.
(206)
В решението за откриване по отношение на Alpha Bank Комисията изрази съмнения относно това дали непосредствено са били предприети всички възможни мерки, за да се избегне вероятността в бъдеще Банката отново да има нужда от помощ. Както е посочено в съображения (121) и (122) от това решение, гръцките органи са поели задължение да осъществят редица дейности, свързани с корпоративното управление и търговските дейности на Банката. Както е описано в съображения (99) и (106), Банката е извършила и мащабно преструктуриране на своите дейности, като вече са реализирани големи съкращения на разходите. Следователно съмненията на Комисията са били разсеяни.
(207)
В решението за откриване по отношение на Alpha Bank Комисията е изразила съмнения също така относно това дали са били предвидени достатъчни предпазни мерки, в случай че Банката попадне под контрола на държавата или в случай че частните акционери запазят контрола си, докато по-голямата част от акциите са собственост на държавата. Описаните в съображения (121) и (122) от това решение поети задължения гарантират, че кредитните дейности на Банката ще се осъществяват на търговска база и ежедневните ѝ дела ще бъдат предпазени от държавна намеса. Договорената между HFSF и Банката рамка на взаимоотношенията също гарантира защитата на интересите на държавата като основен акционер от прекомерно поемане на рискове от страна на ръководството на Банката.
(208)
Следователно мерки B1, B2, B3 и B4 гарантират запазването на финансовата стабилност в Гърция. Предприети са били важни действия, за да бъдат сведени до минимум бъдещите загуби и за да се гарантира, че дейностите на Банката няма да бъдат застрашени вследствие на неудачно управление. На тази база Комисията определя, че мерки B1, B2, B3 и B4 са целесъобразни.
7.4.2. Необходимост - ограничаване на помощта до минимум
(209)
Според Съобщението относно банковия сектор от 2008 г. мярката за помощ трябва да е необходима - от гледна точка на своя размер и форма - за постигането на целта. Това означава, че вливането на капитал трябва да бъде в минималния необходим размер за постигането на целта.
(210)
Размерът на капиталовата подкрепа е бил изчислен от Банката на Гърция в рамките на стрес-тест, за да се гарантира, че основният капитал от първи ред ще остане над определено равнище през периода 2012-2014 г., което е отразено в таблица 3. Следователно на Банката не е бил предоставен прекомерно висок капитал. Както е обяснено в съображение 206, били са предприети действия за намаляване на риска, че Банката ще се нуждае от допълнителна помощ в бъдеще.
(211)
Що се отнася до възнаграждението за първата и втората междинни рекапитализации (мерки B1 и B2), Комисията напомня, че те са били предоставени съответно през месец май 2012 г. и през месец декември 2012 г. и са били осъществени чрез непарични вноски под формата на известия на EFSF. От датата на изплащането на известията на EFSF до датата на рекапитализацията от пролетта на 2013 г. HFSF е получило като възнаграждение начислените лихви по известията на EFSF плюс такса 1 % (100). Както е подчертано в решението за откриване по отношение на Alpha Bank, това възнаграждение е по-ниско от диапазона 7 % - 9 %, посочен в Съобщението относно рекапитализацията. Периодът с ниско възнаграждение обаче е бил ограничен до една година за мярка B1 и пет месеца за мярка B2 (т.е. до преобразуването на междинната рекапитализация в стандартна рекапитализацията в обикновени акции, именно мярка B4). Макар че първата и втората междинни рекапитализации не са довели до намаляване на дяловото участие на съществуващите акционери, рекапитализацията от пролетта на 2013 г., която се е изразявала в преобразуването на първата и втората междинни рекапитализации, сериозно е намалила дяловото участие на съществуващите акционери, тъй като делът им в собствения капитал на Банката е намалял до 4,9 %. Това е сложило край на противоестествената ситуация, настъпила на датата на първата междинна рекапитализация. Следователно изразените в решението за откриване по отношение на Alpha Bank съмнения са били разсеяни.
(212)
Второ, предвид необичайния източник на затрудненията на Банката, където загубите са следствие главно на опрощаване на дългове в полза на държавата (програмата за PSI и обратното изкупуване на дългове, което осигурява значително предимство за държавата, т.е намаляване на дълговете) и от последиците от продължителната рецесия на националната ѝ икономика, Комисията може да приеме подобно временно отклонение от стандартните изисквания за възнаграждение, определени в Съобщението относно рекапитализацията (101).
(213)
Що се отнася до мярка B3, тя представлява ангажимент за предоставяне на капитал. Този ангажимент, поет през месец декември 2012 г., е бил изпълнен посредством действителното вливане на капитал през месец май - юни 2013 г. - само пет месеца по-късно. Поради тази причина и поради посочените в съображение 212 причини е приемливо за въпросния ангажимент да не е изплатено възнаграждение.
(214)
Що се отнася до мярка B4, в съответствие с точка 8 от Съобщението относно удължаването от 2011 г. вливанията на капитал следва да се впишат при достатъчна отстъпка от цената на акция (след корекция по отношение на „ефекта на разреждане“), за да се даде разумна гаранция за подходящо възнаграждение за държавата. Въпреки че в тази рекапитализация не е била предвидена значителна отстъпка от цената на акция, коригирана по отношение на ефекта на разреждане, всъщност не е било възможно да се постигне значителна отстъпка от теоретичната цена на минали права (102). Преди рекапитализацията през пролетта на 2013 г. пазарната капитализация на Банката е само няколко стотин милиона евро. При такива обстоятелства възниква въпросът дали съществуващите акционери е трябвало да бъдат напълно отстранени. Комисията отбелязва, че емисионната цена е била определена с 50 % отстъпка от средната пазарна цена през петдесетте дни, предшестващи определянето на емисионната цена. Комисията отбелязва също така, че е било налице значително намаляване на дяловото участие на съществуващите акционери, тъй като след тази рекапитализация те са притежавали едва 4,9 % дялово участие в Банката. Следователно, прилагането на допълнителна отстъпка от пазарната цена би оказало слабо въздействие върху възнаграждението на HFSF. С оглед на специфичната ситуация на гръцките банки, обяснена в съображение 212, и предвид факта, че необходимостта от помощ произтича от опрощаването на дългове в полза на държавата, Комисията смята, че емисионната цена на акциите, записани от държавата, е била достатъчно ниска.
(215)
HFSF също издаде варанти и предостави един варант за всяка записана акция на частните инвеститори, участващи в рекапитализация през пролетта на 2013 г. HFSF предостави варантите безвъзмездно. Както е обяснено в съображение 93, всеки варант включва право на закупуване на 7,40 акции от HFSF на определени интервали и цени. Цената на упражняване е равна на продажната цена на HFSF, увеличена с годишен и кумулативен марж (4 % за първата година, 5 % за втората година, 6 % за третата година, 7 % за четвъртата година и 8 % на годишна база през последните шест месеца). Възнаграждението, получавано от HFSF по акциите, които притежава, де факто е ограничено до тези равнища. Това възнаграждение е по-ниско от диапазона 7 % - 9 %, посочен в Съобщението относно рекапитализацията. Въпреки това, тъй като тези варанти са ключов фактор за успеха на емитирането на права и частното пласиране, стартирани от Банката преди рекапитализацията от пролетта на 2013 г., Комисията счита, че те са позволили на Банката да намали размера на помощта с 550 млн. EUR. Действително поради ниския коефициент на капиталова адекватност на Банката преди рекапитализацията и голямата несигурност, преобладаваща към този момент, симулациите, които бяха на разположение тогава, показаха, че без варанти частните инвеститори не биха постигнали достатъчна възвращаемост и не биха участвали. Поради причините, обяснени в съображения 205 и 212, тъй като HFSF ще получи минимално положително възнаграждение, ако варантите бъдат упражнени, и поради това, че една от целите на Меморандума за икономическите и финансовите политики е да се привлекат частни инвеститори, за да се запазят някои банки под частно управление и да се избегнат ситуации, в които целият банков сектор ще се контролира от HFSF, Комисията може да приеме такова отклонение от стандартните изисквания възнаграждение, изложени в Съобщението относно рекапитализацията. Това приемане се основава също на факта, че законът за HFSF, изменен през март 2014 г., не предвижда никакви корекции на варантите в случай на непреференциално увеличаване на акционерния капитал и че в случай на емисия на права, само цената на упражняване на варантите може да се коригира и коригирането може да се осъществява едва ex post и само до размера на реализираните постъпления от продажбата на права на преференциално закупуване от HFSF. Освен това ангажиментът, поет от Гърция, че ще поиска одобрението на Комисията преди всяко обратно изкупуване на варантите, издадени от HFSF, ще позволи на Комисията да гарантира, че всяко бъдещо обратно изкупуване не намалява допълнително възнаграждението на HFSF и не увеличава възнагражденията на притежателите на варанти.
(216)
Що се отнася до обстоятелството, че акциите на HFSF са без право на глас, Комисията припомня, че необходимостта от помощ не произхожда главно от прекомерното поемане на риск. В допълнение, това е една от целите на МИФП за поддържане на някои банки под частно управление. Освен това рамката на взаимоотношенията и автоматичното въвеждане на правото на глас в случай на неизпълнение на плана за преструктуриране предоставят защитни мерки срещу бъдещо прекомерно поемане на риск от частните управители. Накрая, PSI и обратното изкупуване от декември 2012 г. представляват един вид възнаграждение за държавата, тъй като държавният дълг към Банката беше намален с няколко милиарда евро. Поради всички тези причини Комисията може да приеме, че HFSF получава акции без право на глас. Поради това Комисията прави заключението, че мярка B4 е била необходима.
В заключение мерки B1, B2, B3 и B4 са необходими като помощ за оздравяване както от гледна точка на техния размер, така и на тяхната форма.
7.4.3. Пропорционалност - мерки за ограничаване на разпространението на отрицателните последици
(217)
Комисията отбелязва, че Банката е получила държавна помощ в много голям размер. Поради това тази ситуация може да доведе до сериозни нарушения на конкуренцията. Гръцките органи обаче са поели ангажимент да осъществят редица мерки, целящи намаляването на разпространението на отрицателните последици. По-специално, ангажиментите предвиждат, че операциите на Банката ще продължат да бъдат управлявани на търговски начала, както е обяснено в съображения 121 и 122, и Гърция също така се е ангажирала със забрана за придобиване, както и с редица продажби на активи, както е описано в съображения 123-124. Ограниченията на нарушенията на конкуренцията ще бъдат оценени допълнително в раздел 7.6.
(218)
В Банката е било назначено така също контролиращо доверено лице, което да следи за правилното изпълнение на поетите задължения във връзка с корпоративното управление и търговските дейности. С това ще се избегнат каквито и да било вредни промени в търговската практика на Банката и ще бъде намалено потенциалното разпространение на отрицателните последици.
(219)
Накрая, на 12 юни 2014 г. на Комисията беше представен нов подробен план за преструктуриране. Този план за преструктуриране ще бъде оценен в раздел 7.6.
(220)
В заключение може да се каже, че изразените в решението за откриване по отношение на Alpha Bank съмнения са били разсеяни. Мерки B1, B2, B3 и B4 са пропорционални с оглед на точка 15 от Съобщението относно банковия сектор от 2008 г.
7.4.4. Заключение относно съответствието на рекапитализациите от HFSF със Съобщението относно банковия сектор от 2008 г., Съобщението относно рекапитализацията и Съобщението относно удължаването от 2011 г.
(221)
Следователно се стига до заключението, че рекапитализациите от HFSF (мерки B1, B2, B3 и B4) са целесъобразни, необходими и пропорционални предвид точка 15 от Съобщението относно банковия сектор от 2008 г., Съобщението относно рекапитализацията и Съобщението относно удължаването от 2011 г.
7.5. СЪВМЕСТИМОСТ НА ПРИДОБИВАНИЯТА СЪС СЪОБЩЕНИЕТО ОТНОСНО ПРЕСТРУКТУРИРАНЕТО
(222)
В точка 23 от Съобщението относно преструктурирането се обяснява, че придобиванията на предприятия от подпомаганите банки не могат да бъдат финансирани чрез държавна помощ, освен ако това не е от основно значение за жизнеспособността на предприятието. Освен това в точки 40 и 41 от Съобщението относно преструктурирането се посочва, че банките не следва да използват държавна помощ за придобиване на конкурентни дружества, освен ако придобиването е част от процес на консолидация, необходим за възстановяване на финансовата стабилност или за осигуряване на ефективна конкуренция. Освен това придобиванията могат да застрашат или да усложнят възстановяването на жизнеспособността. Следователно Комисията трябва да прецени дали извършените от Банката придобивания могат да бъдат определени за съответстващи на Съобщението относно преструктурирането.
7.5.1. Съответствие на придобиването на Emporiki Bank със Съобщението относно преструктурирането
7.5.1.1. Въздействие на придобиването на Emporiki Bank върху жизнеспособността на Банката в дългосрочен план
(223)
От гледна точка на доходността на дейностите, извършеното от Банката придобиване на Emporiki Bank подобрява възвръщането на жизнеспособността на Банката в дългосрочен план, тъй като сливането на две банки на един и същ географски пазар дава възможност на Банката за осъществяването на значителни синергии, например под формата на намаляване на персонала, закриване на клонове и по-ниски режийни разноски. Банката придобива клиентите и депозитите, като в същото време значително намалява разходите за своята издръжка. Тя закрива значителен брой клонове на комбинираното дружество, в допълнение към рационализиране на функциите на централния офис.
(224)
По отношение на позициите, свързани с ликвидността, придобиването оказва положително въздействие върху Банката. В действителност, съотношението на заемите към депозитите на придобитото дружество е било около 115 %, което е доста под съотношението на Банката (103). Поради това то допринася за значителното подобряване на съотношението на заемите към депозитите на Банката.
(225)
От статична гледна точка сделката има положително въздействие и върху капиталовата адекватност на Банката, тъй като Банката придобива добре капитализирана банка за 1 евро. Към 31 март 2012 г. прогнозната капиталова адекватност на комбинираното дружество е била 11,8 %, докато равнището на капиталова адекватност на Банката е било само 8,8 %. Аналогично, прогнозното съотношение на основния капитал от първи ред на комбинираното дружество е възлизало на 11,1 %, докато това на Банката - на 7,9 %. Високият капитал ба Emporiki Bank предоставя защита срещу бъдещи загуби, които могат да се проявят при стрес-тест, както е показано в таблица 3. Статичното наблюдение на увеличаването на капиталовата адекватност на Банката е довело до надценяване на положителния ефект върху дългосрочната ѝ капиталова позиция. Следователно придобиването е положително за възстановяването на жизнеспособността на Банката в дългосрочен план.
7.5.1.2. Въздействие на придобиването върху размера на помощта, от която Банката е имала нужда
(226)
Според точка 23 от Съобщението относно преструктурирането помощта за преструктуриране не трябва да се използва за придобиването на други дружества, а само за покриване на разходите по преструктурирането, които са необходими за възстановяването на жизнеспособността на Банката. В този случай, въпреки че придобиването оказва положително влияние върху жизнеспособността на Банката, то не е от основно значение за жизнеспособността ѝ по смисъла на точка 23 от Съобщението относно преструктурирането.
(227)
Банката е платила само 1 евро, за да закупи Emporiki Bank. Покупната цена следователно не е била финансирана чрез държавна помощ. Този факт предполага също, че плащането на продажната цена не е създало нужда от капитал за Банката. В допълнение, Emporiki Bank е подходящо капитализирана (т.е. до нивото, изисквано съгласно стрес теста от 2012 г., посочен в таблица 3). Като такова, придобиването е малко вероятно да създаде бъдеща нужда от капитал на Банката.
(228)
В заключение, поради наличието на нетипични условия (закупуване за 1 евро на изцяло капитализира Банката за изпълняване на изискванията на стрес теста), придобиването на Emporiki Bank по изключение не противоречи на изискването за свеждане до минимум на помощта.
7.5.1.3. Нарушаване на конкуренцията вследствие на придобиванията
(229)
В съответствие с точки 39 и 40 от Съобщението относно преструктурирането държавната помощ не трябва да бъде използвана в ущърб на дружества, които не получават подкрепа, и по-специално за придобиването на конкурентни дружества. В точка 41 от Съобщението относно преструктурирането се посочва също, че може да разрешат придобивания, когато те са част от процес на консолидация, необходим за възстановяване на финансовата стабилност или за осигуряване на ефективна конкуренция. При тези обстоятелства процесът на придобиване следва да бъде справедлив и придобиването следва да гарантира условия на ефективна конкуренция на съответния пазар.
(230)
Банката на Гърция не е считала Emporiki Bank за жизнеспособна като самостоятелна банка според преглед на жизнеспособността, извършен от външен консултант в началото на 2012 г. Тя е носела огромни загуби за Crédit Agricole, затова Crédit Agricole е искала да я продаде. Ако не беше възможна продажба, Crédit Agricole можеше да обмисли как да я остави да фалира. Следователно сделката може да се счита за част от процес на консолидация, необходим за възстановяване на финансовата стабилност, като описания в точка 41 от Съобщението относно преструктурирането.
(231)
Нито един участник в търга, който не получава подкрепа, не е представил валидна оферта за придобиването на Emporiki Bank, а процесът на продажба е бил открит, прозрачен и недискриминационен. Следователно Банката не е изместила участник в търга, който не е получил подкрепа. Тъй като въпросното придобиване е било разрешено от Гръцкия орган за защита на конкуренцията, резултатът от процеса на продажба не засяга условията на ефективна конкуренция в Гърция.
(232)
Освен това нуждата на Банката от помощ не произтича от лошо управление или неподходящо поемане на риск. На последно място, както е заключено в съображение 227, не е използвана държавна помощ за финансиране на това придобиване (покупка за 1 евро на банка, капитализирана до нивото, което се изисква, за да издържи стрес-теста на Банката на Гърция).
(233)
С оглед на тези елементи може да се заключи, че придобиването на Emporiki Bank е в съответствие с раздел 4 от Съобщението относно преструктурирането.
7.5.1.4. Заключение относно придобиването на Emporiki Bank
(234)
С оглед на уникалната по рода си ситуация, в която са изпаднали гръцките банки, и специфичните особености, свързани с придобиването на Emporiki Bank, се заключава, че въпросното придобиване е в съответствие с изискванията, определени в Съобщението относно преструктурирането.
7.5.2. Съответствие на придобиването на подбрани активи и пасиви на трите кооперативни банки със Съобщението относно преструктурирането
7.5.2.1. Въздействие на придобиванията върху жизнеспособността на Банката в дългосрочен план
(235)
Придобиването на подбрани активи и пасиви на трите кооперативни банки ще подсили дългосрочната жизнеспособност на Банката.
(236)
По-точно интегрирането на депозитите на трите кооперативни банки в счетоводния баланс на Банката подобри нейния ликвиден профил. Нетното съотношение на заемите към депозитите на Alpha Bank S.A. намаля с около 1,5 % и зависимостта на Alpha Bank S.A. от Евросистемата спадна.
(237)
Освен това придобиванията дадоха на Банката възможност да увеличи своите приходи, като разшири клиентската си база в няколко географски области. Банката не е поела никаква скъпа инфраструктура или скъпа клонова мрежа. Банката не е поела и никакви заеми. Следователно това не увеличи нейните рискови или капиталови изисквания.
7.5.2.2. Въздействие на придобиванията върху размера на помощта, от която Банката е имала нужда
(238)
В съответствие с точка 23 от Съобщението относно преструктурирането помощта за преструктуриране не трябва да се използва за придобиването на други дружества, а само за покриване на разходите по преструктурирането, които са необходими за възстановяването на жизнеспособността на Банката. В този случай, въпреки че придобиването оказва положително влияние върху жизнеспособността на Банката, то не е от основно значение за жизнеспособността ѝ по смисъла на точка 23 от Съобщението относно преструктурирането.
(239)
Платеното от Банката за придобиването на прехвърлените активи и пасиви на трите кооперативни банки бе определено на 2,1 % от стойността на прехвърлените депозити и възлиза на приблизително 9 млн. EUR, което се равнява на 0,01 % от общата сума на счетоводния баланс на Банката по време на придобиването. Това възнаграждение следователно може да се счете за много ниско. Освен това Банката вече беше привлякла средства в размер на 550 млн. EUR от частния капитал при рекапитализация през пролетта на 2013 г.
(240)
Заключението е, че покупната цена на прехвърлените активи и пасиви (главно депозити) на трите кооперативните банки е толкова ниска, че не възпрепятства помощта да бъде ограничена до необходимия минимум.
7.5.2.3. Нарушаване на конкуренцията вследствие на придобиванията
(241)
Както е посочено в съображение 229, според точки 39 и 40 от Съобщението относно преструктурирането държавната помощ не трябва да бъде използвана в ущърб на дружества, които не получават подкрепа, и по-специално за придобиването на конкурентни дружества, освен при специфични обстоятелства.
(242)
Банката на Гърция счете, че трите кооперативни банки не са жизнеспособни и приемането на мерките за преструктуриране е необходимо за поддържането на финансова стабилност. Следователно сделката може да се счита за част от процес на консолидация, необходим за възстановяване на финансовата стабилност, като описания в точка 41 от Съобщението относно преструктурирането.
(243)
В допълнение, нито един участник в търга, който не получава подкрепа, не е представил валидна оферта за придобиване на активите и пасивите на трите кооперативни банки, и единствената друга оферта идва от банка, която е получила дори по-голяма помощ. Освен това размерът на придобитите активи и пасиви е малък и не е довел до промяна в структурата на пазара (104).
(244)
В заключение, Комисията счита, че тези извънредни обстоятелства обосновават разрешаването на придобиванията в съответствие с точка 41 от Съобщението за преструктуриране.
7.5.2.4. Заключение относно придобиването на подбрани активи и пасиви на трите кооперативни банки
(245)
Заключава се, че с оглед на особеностите на придобиването на подбрани активи и пасиви на трите кооперативни банки въпросното придобиване отговаря на изискванията, определени в Съобщението относно преструктурирането.
7.5.3. Съответствие на придобиването на Citibank със Съобщението относно преструктурирането
7.5.3.1. Въздействие на придобиването върху жизнеспособността на Банката в дългосрочен план
(246)
Придобиването на Citibank Гърция, включително Diners, ще подобри дългосрочната жизнеспособност на Банката. Банката придоби банка с високо обезпечен заем. В допълнение, на нетният кредитен портфейл е много по-малък отколкото придобитите депозити.
(247)
Интегрирането на депозитите на Citibank Гърция в счетоводния баланс на Банката ще подобри нейния средносрочен и дългосрочен финансов профил, като в същото време ще увеличи рентабилността на Банката.
(248)
Освен това чрез придобиването Банката ще подобри способностите си събиране на депозити, като по този начин ще постигне балансиран и устойчив бизнес модел.
(249)
Накрая, очакваните значителни синергии - от гледна точка на централните функции, ИТ услугите и оперативните разходи - ще допринесат за дългосрочната жизнеспособност на Банката.
(250)
Следователно придобиването е положително за възстановяването на жизнеспособността на Банката в дългосрочен план.
7.5.3.2. Въздействие на придобиването върху размера на помощта, от която Банката е имала нужда
(251)
Според точка 23 от Съобщението относно преструктурирането помощта за преструктуриране не трябва да се използва за придобиването на други дружества, а само за покриване на разходите по преструктурирането, които са необходими за възстановяването на жизнеспособността на Банката. В този случай, въпреки че придобиването оказва положително влияние върху жизнеспособността на Банката, то не е от основно значение за жизнеспособността ѝ по смисъла на точка 23 от Съобщението относно преструктурирането.
(252)
Банката е платила само 2 млн. EUR (105), за да закупи Citibank Гърция и Diners.
(253)
Придобитият портфейл включва голям брой заеми, които са напълно отписани. В действителност, оценката на този нов портфейл от заеми би могла да компенсира ограничената нужда от капитал, произтичаща от включването им в счетоводния баланс на Банката.
(254)
Освен това Банката е привлякла средства в размер на 1,2 млрд. EUR от частния капитал на цена за акция, по-висока от цената, при която HFSF е записал при рекапитализацията през пролетта на 2013 г.
(255)
При тези конкретни обстоятелства не може да се твърди, че придобиването е било финансирано чрез държавна помощ. Придобиването няма да увеличи нуждата от помощ или да намали възнаграждението на съществуваща помощ.
7.5.3.3. Нарушаване на конкуренцията вследствие на придобиването
(256)
Както е посочено в съображение 241, държавната помощ не трябва да бъде използвана в ущърб на дружества, които не получават подкрепа, по-специално за придобиването на конкурентни дружества.
(257)
Покупната цена, платена за Citibank Гърция, беше изключително ниска и Банката мобилизира голяма сума частен капитал при висока цена на акция. Поради това не може да се приеме, че е използвана държавна помощ за финансиране на това придобиване.
(258)
В допълнение, нито един участник в търга, който не получава подкрепа, не е представил оферта за придобиване на периметъра на дейност, придобит от Банката, не е налице ефект на изтласкване на инвеститори, които не получават помощ.
(259)
В заключение, с оглед на елементите в съображения 257 и 258, придобиването не попада под забраната в точки 39 и 40 от Съобщението относно преструктурирането. Освен това Комисията припомня, че нуждата на Банката от помощ не произтича от лошо управление или неподходящо поемане на риск.
7.5.3.4. Заключение относно придобиването на Citibank Гърция
(260)
Заключава се, че с оглед на уникалната по рода си ситуация на Банката (106), и специфичните особености, свързани с придобиването на Citibank Гърция, въпросното придобиване е в съответствие с изискванията, определени в Съобщението относно преструктурирането.
7.6. СЪОТВЕТСТВИЕ НА МЕРКИ A, B1, B2, B3 И B4 СЪС СЪОБЩЕНИЕТО ОТНОСНО ПРЕСТРУКТУРИРАНЕТО
7.6.1. Източници на затруднения и последици във връзка с оценката според Съобщението относно преструктурирането
(261)
Както е посочено в раздели 2.1.1 и 2.1.2, затрудненията, пред които се е изправила банка, са следствие главно на кризата с гръцкия държавен дълг и дълбоката рецесия в Гърция и Южна Европа. Що се отнася до първия фактор, гръцкото правителство е изгубило своя достъп до финансовите пазари и в крайна сметка е трябвало да договори споразумение със своите вътрешни и международни кредитори (програма за PSI), което е довело до процентното намаление на вземанията от държавата с 53,3 %. Освен това 31,5 % от вземанията са били обменени за нови GGB с по-ниски лихвени проценти и по-далечни падежи. Държавата е изкупила обратно тези нови GGB от гръцките банки през месец декември 2012 г. на цена между 30,2 % и 40,1 % от тяхната номинална стойност, което е довело до реализирането на допълнителна загуба за гръцките банки. Освен въздействието върху нейната капиталова позиция, оказано от програмата за PSI и обратното изкупуване на дълга, Банката е претърпяла също така значителен отлив на депозити между 2010 г. и средата на 2012 г. поради риска, че Гърция може да излезе от еврозоната вследствие на неустойчивия си публичен дълг и на рецесията в икономиката.
(262)
Мерки B1, B2, B3 и B4 са в размер на 4 571 млн. EUR, което е по-малко от размера на загубата, която е била записана в резултат на програмата за PSI (4 786 млн. EUR). В такъв случай и ако трудностите не произтичат главно от практики, свързани с прекомерно поемане на рискове, в точка 14 от Съобщението относно удължаването от 2011 г. е предвидено, че Комисията може да смекчи своите изисквания.
(263)
Най-голямата част от капиталовите нужди произтичат от редовна експозиция на финансова институция на държавния риск на собствената ѝ държава. Този факт е отбелязан също така в съображения 58 и 69 от решението за откриване по отношение на Alpha Bank. Комисията отбелязва също така, че експозиция на Банката на гръцкия държавен риск е по-малка от тази на другите основни гръцки банки, така че не може да се счита, че е натрупала прекомерна експозиция към държавен дълг. В резултат на това не е имало толкова голяма нужда Банката да разглежда въпроси, свързани с моралния риск, в своя план за преструктуриране, колкото при други подпомагани финансови институции, които са поемали прекомерно големи рискове. Тъй като мерките за помощ не са толкова нарушаващи, предприетите мерки за ограничаване на нарушенията на конкуренцията съответно следва да бъдат смекчени пропорционално. Тъй като програмата за PSI и обратното изкупуване на дългове представляват опрощаване на дългове в полза на държавата, възнаграждението на държавата за рекапитализирането на банките може да е по-ниско.
(264)
Тъй като обаче гръцката икономика се е свила с около 25 % след 2008 г. и тъй като Банката е придобила по-нежизнеспособната банка Emporiki Bank, Банката трябва да приспособи своята организация, своята структура на разходите и търговска мрежа към тази нова среда, за да успее да възстанови доходността си. Следователно, въпреки отсъствието на съображения, свързани с моралния риск, Банката трябва да рационализира своята дейност в Гърция, за да осигури своята жизнеспособност в дългосрочен план.
(265)
Важен втори източник на загуби за Банката бяха нейните кредити за гръцките домакинства и фирми. Комисията счита, че тези загуби се дължат главно на изключително сериозното и продължително свиване на БВП с приблизително 25 % за период от пет години, а не на практики на Банката, свързани с рисково кредитиране. В резултат на това предоставената помощ за покриването на тези загуби не създава морален риск, какъвто е случаят, когато помощта предпазва Банката от последиците от нейните рискови практики в миналото. Следователно помощта предизвиква по-малки нарушения (107).
(266)
Част от капиталовите нужди и загубите от кредити на Банката обаче са реализирани от някои международни дъщерни предприятия. През 2012 г. например дейностите в Кипър, Румъния, Сърбия, Бивша югославска република Македония и България са били на загуба, докато дейностите в Албания са донесли нулева печалба. Стрес-тестовете, проведени през 2012 г. за определяне на потребностите от капитал на Банката, показват, че прогнозите за кредитните загуби по чуждестранните заеми възлизат на 921 млн. EUR при базовия сценарий и на 1 201 млн. EUR при неблагоприятния сценарий. Чуждестранните активи също представляваха изтичане на ликвидност, тъй като вътрешногруповото финансиране възлизаше на няколко милиарда евро.
(267)
В заключение, тъй като сред четирите най-големи гръцки банки Банката е притежавала най-малко по време на PSI и тъй като загубата, дължаща се на PSI, е по-голяма отколкото помощта, получена чрез мерки B, B2, B3 и B4, може да се заключи, че повечето от загубите и необходимостта от помощта попадат в обхвата на точка 14 от Съобщението относно удължаването от 2011 г., в която се позволява на Комисията да намали своите изисквания. Част от нуждата от помощ произтича от загубите от гръцки заеми вследствие на изключително дълбоката и продължителна рецесия, а не от рисково кредитиране. Тази помощ не създава морален риск и следователно не води до толкова големи нарушения.
(268)
Накрая, малка част от необходимостта от помощ идва от поемането на рискове от самата банка по отношение на нейните чуждестранни дъщерни предприятия.
7.6.2. Жизнеспособност
(269)
Планът за преструктуриране трябва да гарантира, че финансовата институция може да възстанови своята жизнеспособност в дългосрочен план до края на периода на преструктуриране (раздел 2 от Съобщението относно преструктурирането). В разглеждания случай периодът на преструктуриране е определен като периода между датата на приемане на настоящото решение и 31 декември 2018 г.
(270)
В съответствие с точки 9, 10 и 11 от Съобщението относно преструктурирането гръцките органи са представили цялостен и подробен план за преструктуриране, който дава пълна информация за бизнес модела на Банката. В плана са посочени също така причините за затрудненията, с които се е сблъскала Банката, както и предприетите мерки за справяне с всички срещнати от нея проблеми, свързани с жизнеспособността. По-специално в плана за преструктуриране е описана избраната стратегия за запазване на оперативната ефективност на Банката и за справяне с високото равнище на необслужваните кредити, ниската оперативна ефективност, нейната уязвима ликвидност и капиталовите позиции, както и чуждестранните ѝ предприятия, които през последните години са разчитали на своето дружество майка за финансирането и капитала си.
7.6.2.1. Гръцки банкови дейности
(271)
Що се отнася до ликвидността и зависимостта на Банката от финансиране от Евросистемата, в плана за преструктуриране е предвиден ограничен растеж на счетоводния баланс в Гърция, докато базата на депозитите отново следва да започне да се разраства. Зависимостта от гарантирана от държавата СПОЛ, която вече е намаляла, ще продължи да се понижава, което ще помогне на Банката така също да намали своите разходи за финансиране.
(272)
С посоченото в съображение 118 поето задължение, свързано със съотношението на кредитите към депозитите, се гарантира, че структурата на счетоводния баланс на Банката ще бъде устойчива до края на периода на преструктуриране. Продажбата на ценни книжа и други странични дейности ще укрепи също така позицията на ликвидност на Банката. Поради все още затруднената позиция на ликвидност на Банката Комисията може да приеме искането на гръцките органи да им бъде разрешено да предоставят средства за осигуряване на ликвидност на Банката по мерките за гаранции и за държавни облигационни заеми в рамките на схемата за подпомагане на гръцките банки и при гарантираната от държавата СПОЛ.
(273)
С оглед на намаляването на нейните разходи за финансиране Гърция също е поела задължение, че Банката ще продължи да намалява лихвените проценти, които плаща по депозити в Гърция, както е описано в съображение 118. Постигането на подобно намаляване на разходите по депозити ще изиграе ключова роля за подобряване на доходността на Банката преди включването на провизии.
(274)
От началото на кризата до момента Банката започна да рационализира своята търговска мрежа в Гърция посредством намаляване на броя на клоновете и на служителите (108). До 2017 г. общите разходи на Банката ще се понижат с още […] % спрямо 2013 г. За постигането на тази цел Гърция е поела ангажимент, че Банката ще намали своите клонове и служители в Гърция съответно до […] и […] към 31 декември 2017 г. с максимален размер на общите разходи (109) в Гърция от […] млн. EUR. Очакваното съотношение на разходите към приходите ще бъде под […] % в края на периода на преструктуриране. Комисията счита, че с плана за преструктуриране се запазва ефективността на Банката в новата пазарна среда.
(275)
Една от най-важните области е управлението на необслужваните кредити, тъй като те са били в размер на 32,4 % от портфейла към 31 декември 2013 г. (110) Банката възнамерява да подобри своята кредитна политика (граници, обезпечение) и да се съсредоточи върху основната дейност, за да намали до минимум загубите си. Гърция е поела задължение също така, че Банката ще изпълни високите стандарти по отношение на своята кредитна политика, за да управлява рисковете и да се увеличи до максимум стойността за Банката на всеки етап от кредитния процес, както е описано в съображение 122.
7.6.2.2. Корпоративно управление
(276)
Друг аспект, който заслужава внимание, е управлението на Банката, като се има предвид, че HFSF притежава 69,9 % (111) от акциите на Банката към след увеличението на капитала през 2014 г., но има ограничени права на глас. Освен това някои от частните инвеститори, които контролират Банката, притежават и варанти и по този начин биха могли да извлекат пълна полза, ако цената на акциите се повиши през периода на преструктуриране. Тъй като тази ситуация може да създаде морален риск, през 2013 г. между Банката и HFSF беше договорена специфична рамка на отношенията. С това споразумение се защитават ежедневните дела на Банката от всякаква намеса от страна на основните ѝ акционери, като в същото време се гарантира, че HFSF ще може да следи изпълнението на плана за преструктуриране и да възпира поемането на прекомерни рискове от страна на ръководството на Банката посредством подходящи процедури за консултиране. Банката е поела задължение също така да следи отблизо своята експозиция на свързани кредитополучатели. Комисията отбелязва с одобрение факта, че HFSF автоматично ще възстанови всички свои права на глас, ако Банката не изпълни своя план за преструктуриране.
7.6.2.3. Международни дейности
(277)
В миналото някои от международните дейности на Банката са довели до постепенното намаляване на нейния капитал, ликвидност и доходност, както е обяснено в съображение 266.
(278)
Според плана за преструктуриране се очаква Банката да продължи да се насочва към вътрешния пазар. Банката вече е продала своето непечелившо дъщерно предприятие в Украйна. Тя е започнала също така да рационализира другите дъщерни предприятия, да укрепва процеса на отпускане на кредити и да намалява недостига от финансиране на дъщерните си предприятия. Тя планира по-нататъшна рационализация на своята мрежа в останалите дъщерни дружества, както е описано в съображение 109.
(279)
Общото количество на чуждите активи ще се свие с най-малко още […] % до 31 декември 2017 г. (в сравнение с 31 декември 2012 г.).
(280)
Общата доходност на международните дейности ще бъде възстановена, считано от […] нататък.
(281)
Следователно Комисията вярва, че Банката ще успее в достатъчна степен да преструктурира и намали размера на тези чуждестранни дейности, за да се избегне излагането ѝ в бъдеще на допълнителни капиталови нужди и недостиг на ликвидност. Описаното в съображение 119 задължение да се въздържа от вливането на капитал в големи размери в международните дъщерни предприятия на Банката гарантира също така, че чуждестранните дъщерни предприятия няма да представляват заплаха за капитала или ликвидността.
7.6.2.4. Заключение относно жизнеспособността
(282)
Описаният в раздел 2.4 базов сценарий показва, че в края на периода на преструктуриране Банката ще може да реализира възвръщаемост, даваща ѝ възможност да покрива всички свои разходи и да осигури подходяща възвръщаемост на собствения капитал, като се вземе предвид нейния рисков профил. В същото време капиталовата позиция на Банката се очаква да остане на задоволително ниво.
(283)
Накрая, Комисията отбелязва неблагоприятния сценарий, описан в представения от гръцките органи план за преструктуриране на Банката. Неблагоприятният сценарий е базиран на набор от допускания, които са били съгласувани с HFSF. При него е отчетена по-продължителна и по-дълбока рецесия, както и по-голяма дефлация на цените на недвижимите имоти (112) В плана за преструктуриране се показва, че Банката може да устои на умерен стрес, тъй като при неблагоприятния сценарий Банката остава печеливша и добре капитализирана в края на периода на преструктуриране.
(284)
Размерът на допълнителния капитал, който е бил повишен през 2014 г., а именно 1,2 млрд. EUR, е достатъчен, за справяне с основния сценарий на стрес-теста от 2013 г. в периода на преструктуриране и за възстановяване на сумата на привилегированите акции, което Банката направи през април 2014 г. (113) Банката ще представи на Банката на Гърция също така план за условен капитал, съдържащ мерки, които ще бъдат осъществени, ако икономическата среда допълнително се влоши. Комисията напомня, че в оценката на капиталовите нужди при базовия сценарий Банката на Гърция вече е направила някои корекции, които са довели до увеличаване на прогнозните капиталови нужди в сравнение с изчислените от Банката капиталови нужди в собствения ѝ базов сценарий. Комисията следователно счита, че капиталовите нужди при базовия сценарий, оценени от Банката на Гърция, предполагат известна степен на стрес. За да заключи, че Банката е жизнеспособна, Комисията не изисква Банката предварително да разполага с достатъчно капитал, за да покрие капиталовите нужди при неблагоприятния сценарий, които са изчислени от Банката на Гърция, тъй като последните изчислени равнища представляват високо равнище на напрежение и тъй като увеличението на капитала през март 2014 г. показва, че Банката е възстановила достъпа си до капиталовите пазари.
(285)
Друг положителен факт е, че Банката няма да извършва допълнителни инвестиции в неинвестиционни ценни книжа, което спомага за запазването на нейната капиталова позиция и позицията на ликвидност.
(286)
Поради това се стигна до заключението, че Банката е взела достатъчно мерки, за да възстанови своята дългосрочна жизнеспособност.
7.6.3. Собствен принос и споделяне на тежестта
(287)
Както е посочено в Съобщението относно преструктурирането, банките и техните акционери трябва да участват в преструктурирането във възможно най-голяма степен, за да се гарантира, че помощта е ограничена до необходимия минимум. Следователно банките следва да използват свои собствени ресурси за финансиране на преструктурирането, например чрез продажбата на активи, докато акционерите трябва, по възможност, да поемат загубите на Банката.
7.6.3.1. Собствен принос от Банката: продажби и съкращаване на разходите
(288)
Банката вече е продала някои малки чуждестранните предприятия (Украйна) и се е освободила от част от портфейла си с цел да увеличи своята капиталова адекватност и ликвидност. Например Банката се е освободила от чуждестранни активи в размер на 1,9 млрд. EUR в периода от 2009 г. до 2013 г. (114)
(289)
Планът за преструктуриране предвижда продажбата на допълнителни активи в Югоизточна Европа, както е описано в съображение 107. Като се има предвид вече извършеното намаляване на задлъжнялостта и предприетите продажби и след приключване на тези задължения, Банката в значителна степен ще е намалила своето географско присъствие в Югоизточна Европа. Свиването на международните активи на Банката също така значително ще намали условния риск, че в бъдеще ще бъде необходима помощ. Следователно то спомага за намаляване до минимум на размера на помощта.
(290)
Банката е продала своите застрахователни дейности през 2007 г. Следователно тя няма значителна дейност на този пазар, която да може да бъде продадена като източник на средства.
(291)
С цел да ограничи капиталовите си нужди, Банката няма да използва капитал за подпомагане или за увеличаване на размера на своите чуждестранни дъщерни предприятия, както е описано в съображение 119. Освен това поетите от Гърция задължения включват така също Банката да не извършва допълнителни придобивания.
(292)
Банката се е ангажирала също така с мащабна програма за намаляване на разходите, както е посочено в раздел 2.4.2. Разходите ѝ допълнително ще се понижат до 2017 г. […] Работната сила намалява и заплатите са понижени. Гърция пое и ангажимент за ограничаване на възнагражденията на управителите на Банката, […].
7.6.3.2. Споделяне на тежестта от старите акционери и нов капитал, набран на пазара
(293)
Историческите акционери на Банката бяха намалени чрез емисията на права, извършена през 2009 г. (115), и след това отново чрез рекапитализацията от HFSF (мярка B4) и набирането на частен капитал през 2013 г. и март 2014 г. Например, участието на акционерите в Банката, сред които тогава са били и инвеститорите, инжектирали средства през 2009 г., бе намалено от 100 % преди рекапитализацията от пролетта на 2013 г. до само 4,9 % след тази рекапитализация. Освен това Банката не е плащала дивиденти в брой от 2008 г. насам. В допълнение към това споделяне на тежестта от съществуващите акционери, Банката е набрала значителна сума частен капитал от началото на кризата през 2008 г., т.е. 986 млн. EUR през 2009 г., 550 млн. EUR през 2013 г. и 1 200 млн. EUR през 2014 г.
7.6.3.3. Споделяне на тежестта от притежателите на подчинен дълг
(294)
Притежателите на подчинен дълг на Банката са допринесли за разходите по преструктурирането на Банката. Банката е извършила няколко операции за управление на пасивите, за да генерира капитал. Общият размер на обменените пасиви достигна 828 млн. EUR, като капиталовият доход е 436 млн. EUR, както е описано в съображение 114.
(295)
За останалите инструменти се прилага посочената в съображение 124 забрана за купони. Следователно Комисията счита, че е осигурено адекватно споделяне на тежестта от страна на частните инвеститори, притежаващи хибриден капитал в Банката, и са изпълнени изискванията на Съобщението относно преструктурирането в това отношение.
7.6.3.4. Заключение относно собствения принос и споделянето на тежестта
(296)
В сравнение с получената обща рекапитализация от държавата, собственият принос и споделянето на тежестта, особено под формата на продажба на активи и намаляване на кредитния портфейл, са много по-ниски от нивата, които Комисията обикновено би приела за достатъчни. Съкращаването се отнася само до чуждестранните дейности (116), които представляват ограничена част от Банката (117), и в преструктурирането не се предвижда никакво намаляване на размера на заемите и депозитите в Гърция. Все пак, с оглед на елементите, обсъдени в раздел 7.6.1., и по-специално фактите, че Alpha Bank е най-слабо подпомогнатата банка сред големите гръцки банки и че получената помощ изцяло отговаря на условията за освобождаване, установени в точка 14 от Съобщението относно удължаването от 2011 г., по силата на която Комисията може да приеме по-малък собствен принос и споделяне на тежестта, планът за преструктуриране може да се счита за предоставящ достатъчен собствен принос и мерки за споделяне на тежестта.
7.6.4. Мерки за ограничаване на нарушенията на конкуренцията
(297)
В Съобщението относно преструктурирането се изисква планът за преструктуриране да предлага мерки за ограничаване на нарушенията на конкуренцията и за гарантиране на конкурентоспособността на банковия сектор. Освен това тези мерки следва да отстраняват също така моралния риск и да гарантират, че държавната помощ няма да се използва за финансиране на антиконкурентни практики.
(298)
Съгласно точка 31 от Съобщението относно преструктурирането при оценката на размера на държавната помощ и извършените от нея нарушения на конкуренцията Комисията трябва да вземе предвид както абсолютната, така и относителната сума на помощта, обхвата на разпределението на тежестта и пазарната позиция на финансовата институция след преструктурирането. В това отношение Комисията напомня, че Банката е получила капитал от държавата в размер на 12 % от нейните RWA (118). Освен това Банката е получила гаранции за ликвидност в размер на 14 млрд. EUR към 30 ноември 2011 г. и заеми и държавни облигационни заеми в размер на 1,6 млрд. EUR към 30 септември 2011 г., които заедно представляват 25 % от счетоводния баланс на Банката към тази дата. Освен това Банката е получила гарантираната от държавата СПОЛ. Мерките за ограничаване на потенциалните нарушения на конкуренцията са обосновани с оглед на големия размер на помощта. Освен това пазарният дял на Банката в Гърция е голям, като пазарният дял при кредитите е 15 %, а при депозитите е 13 % към 31 декември 2012 г. Придобиването на Emporiki Bank и в много по-малка степен придобиването на трите кооперативни банки и гръцките дейности на Citibank увеличиха пазарните дялове на Банката. След придобиването на Emporiki Bank пазарните дялове на Банката при депозитите в Гърция възлизат на 21 %, считано към 30 юни 2013 г., докато пазарните ѝ дялове при жилищните ипотеки, потребителските заеми и корпоративните заеми са съответно 23 %, 20 % и 21 % (119). След придобиването на гръцките дейности на Citibank пазарният дял на Банката при депозитите се увеличи с по-малко от 1 %.
(299)
Комисията напомня, че затрудненията на Банката се дължат главно на външни сътресения като кризата с гръцкия държавен дълг и продължителната рецесия, разкъсваща гръцката икономика от 2008 г. насам, както беше отбелязано в съображение 69 от решението за откриване по отношение на Alpha Bank. Необходимостта от справяне с моралните рискове е по-малка, тъй като Банката не е поемала прекомерни рискове. Както е посочено в раздел 7.6.1 от настоящото решение, предвид тези фактори нарушенията на конкуренцията вследствие на мерките за помощ не са толкова големи, което важи така също за необходимостта от мерки за намаляването им. Поради тези причини по изключение Комисията може да приеме, че, въпреки големия размер на помощта и големия пазарен дял, в плана за преструктуриране не е предвидено намаляване на размера на счетоводния баланс и кредитите в Гърция.
(300)
Комисията обаче отбелязва, че рекапитализациите от държавата са дали възможност на Банката да продължи да осъществява своите банкови дейности на чуждестранни пазари.
(301)
В това отношение Комисията отбелязва, в допълнение към вече извършеното намаляване на задлъжнялостта и преструктурирането, че Банката още ще преструктурира и ще се освободи от чуждестранните си активи до 30 юни 2018 г. (120) в допълнение към ангажимента да не използва помощ за финансиране на растежа на тези дейности. Следователно помощта няма да бъде използвана за нарушаване на конкуренцията на тези чуждестранни пазари.
(302)
Гръцките органи са поели задължение също така за забрана на придобиванията, с което се гарантира, че Банката няма да използва получената държавна помощ, за да придобива нови предприятия. Тази забрана допринася да се гарантира, че помощта ще се използва единствено за подпомагането на възстановяването на жизнеспособността на банковите дейности в Гърция, а не например за реализиране на растеж на чуждестранните пазари.
(303)
Задължението за намаляване на лихвата, която се плаща по гръцки депозити от неустойчиво високите нива също гарантира, че помощта няма да се използва за финансиране на неустойчиви стратегии за привличане на депозити, които нарушават конкуренцията на гръцкия пазар. Аналогично благодарение на задължението за спазването на строги правила по отношение на ценообразуването на нови кредити, базирано на надлежна оценка на кредитния риск, няма да се допусне нарушаване от страна на Банката на конкуренцията на гръцкия пазар вследствие на нецелесъобразни стратегии за ценообразуване по кредитите за потребителите.
(304)
Като се има предвид специфичната ситуация, описана в раздел 7.6.1, и предвидените в плана за преструктуриране мерки, Комисията счита, че са налице достатъчни предпазни мерки за ограничаване на нарушенията на конкуренцията.
7.7. МОНИТОРИНГ
(305)
В съответствие с раздел 5 от Съобщението относно преструктурирането са необходими редовни доклади, за да може Комисията да следи за надлежното изпълнение на плана за преструктуриране. Както е посочено в ангажиментите, поети от Гърция (121), гръцките органи ще гарантират, че до края на периода за преструктуриране, а именно 31 декември 2018 г., контролиращото доверено лице, което е било назначено от Банката с одобрението на Комисията, ще следи за спазването на поетите от гръцките органи ангажименти във връзка с преструктурирането на дейностите в Гърция и в чужбина и във връзка с корпоративното управление и търговските дейности. Следователно може да се заключи, че изпълнението на плана за преструктуриране ще бъде обект на подходящ мониторинг.
8. ЗАКЛЮЧЕНИЕ
(306)
Заключението е, че Гърция неправомерно е привела в действие мерки за помощ B1, B2, B3 и B4 в нарушение на член 108, параграф 3 от Договора, тъй като те са били приведени в действие преди официалното им одобрение от Комисията. Комисията обаче счита, че планът за преструктуриране, разглеждан заедно с поетите задължения в приложението, гарантира възстановяването на жизнеспособността на Банката в дългосрочен план, е достатъчен от гледна точка на споделяне на тежестта и собствен принос и е целесъобразен и пропорционален, за да бъдат компенсирани нарушенията на конкуренцията вследствие на разглежданите в настоящото решение мерки за помощ. Планът за преструктуриране и поетите задължения изпълняват критериите на Съобщението относно преструктурирането и следователно мерките за помощ могат да се считат за съвместими с вътрешния пазар,
ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
Член 1
1. Следните мерки, които са осъществени от гръцките органи, представляват държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора:
а)
спешната помощ за осигуряване на ликвидност, предоставена на Alpha Bank S.A. от Банката на Гърция и гарантирана от Гърция (мярка L2);
б)
втора междинна рекапитализация в размер на 1 042 млн. EUR, предоставена от гръцкия фонд за финансова стабилност („HFSF“) на Alpha Bank S.A. през месец декември 2012 г. (мярка B2);
в)
писмо за поемане на ангажимент в размер на 1 629 млн. EUR, предоставено от HFSF на Alpha Bank S.A. на 21 декември 2012 г. (мярка B3);
г)
рекапитализация в размер на 4 021 млн. EUR, предоставена от HFSF на Alpha Bank S.A. през пролетта на 2013 г. (мярка B4).
2. Финансирането от HFSF на общия недостиг от финансиране в размер на 427 млн. EUR, в рамките на прехвърлянето на определени активи и пасиви на Кооперативна банка на Додеканезите, Кооперативна банка на остров Евбея и Кооперативна банка на Западна Македония към Alpha Bank S.A. през декември 2013 г., не представлява държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора.
(3) Като се има предвид планът за преструктуриране на Alpha Bank Group (Alpha Bank и всички нейни дъщерни предприятия и клонове), представен на 12 юни 2014 г., и поетите задължения от страна на гръцките органи на същата дата, следната държавна помощ е съвместима с вътрешния пазар:
а)
вливане на капитал в размер на 940 млн. EUR, предоставено от гръцките органи на Alpha Bank S.A. през месец май 2009 г. по мярката за рекапитализация (мярка A);
б)
спешна помощ за осигуряване на ликвидност, предоставена на Alpha Bank S.A. от Банката на Гърция и гарантирана от гръцките органи след месец юли 2011 г. в размер на 23,6 млрд. EUR към 31 декември 2012 г. (мярка L2);
в)
първа междинна рекапитализация в размер на 1 900 млн. EUR, предоставена от HFSF на Alpha Bank S.A. през месец май 2012 г. (мярка B1);
г)
втора междинна рекапитализация в размер на 1 042 млн. EUR, предоставена от HFSF на Alpha Bank S.A. през месец декември 2012 г. (мярка B2);
д)
писмо за поемане на ангажимент в размер на 1 629 млн. EUR, предоставено от HFSF на Alpha Bank S.A. на 21 декември 2012 г. (мярка B3);
е)
рекапитализация в размер на 4 021 млн. EUR, предоставена от HFSF на Alpha Bank S.A. през май 2013 г. (мярка B4).
Член 2
Адресат на настоящото решение е Република Гърция.
Съставено в Брюксел на 9 юли 2014 година.
KOMISIJOS SPRENDIMAS (ES) 2015/454
2014 m. liepos 9 d.
dėl valstybės pagalbos SA.34823 (2012/C), SA.36004 (2013/NN), SA.37965 (2013/N), SA.37966 (2013/N), SA.37967 (2013/N), kurią Graikija suteikė „Alpha Bank Group“ ir kuri yra susijusi su:
-
banko „Alpha Bank S.A.“ rekapitalizavimu ir restruktūrizavimu;
-
Vakarų Makedonijos kooperatinio banko pertvarkymu pagal perdavimo bankui „Alpha Bank S.A“ nurodymą;
-
kooperatinio banko „Evia“ pertvarkymu pagal perdavimo bankui „Alpha Bank S.A“ nurodymą;
-
Dodekaneso kooperatinio banko pertvarkymu pagal perdavimo bankui „Alpha Bank S.A“ nurodymą
(pranešta dokumentu Nr. C(2014) 4662)
(Tekstas autentiškas tik anglų kalba)
(Tekstas svarbus EEE)
EUROPOS KOMISIJA,
atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 108 straipsnio 2 dalies pirmą pastraipą,
atsižvelgdama į Europos ekonominės erdvės susitarimą, ypač į jo 62 straipsnio 1 dalies a punktą,
pakvietusi valstybes nares ir kitas suinteresuotąsias šalis pateikti savo pastabas pagal minėtas nuostatas,
kadangi:
1. PROCEDŪRA
1.1. PROCEDŪRA, SUSIJUSI SU BANKU „ALPHA BANK“
(1)
2008 m. lapkričio 19 d. sprendimu Komisija patvirtino schemą „Paramos priemonės kredito įstaigoms Graikijoje“ (toliau - Graikijos bankams skirta paramos schema), kuria siekiama užtikrinti Graikijos finansų sistemos stabilumą. Pagal Graikijos bankams skirtą paramos schemą pagalba gali būti teikiama trimis ją sudarančiomis priemonėmis: rekapitalizavimo priemone, garantijų priemone ir paskolų, padengtų Vyriausybės obligacijomis, priemone (1). 2009 m. gegužės mėn. Graikija, įgyvendindama rekapitalizavimo priemonę, rekapitalizavo banką „Alpha Bank Group“ (toliau - bankas).
(2)
2008 m. lapkričio 19 d. sprendimo 14 konstatuojamojoje dalyje nurodyta, kad Komisijai bus pranešta apie pagalbos pagal rekapitalizavimo priemonę gavėjų restruktūrizavimo planą.
(3)
2010 m. rugpjūčio 2 d. Graikijos valdžios institucijos pateikė Komisijai banko restruktūrizavimo planą. Komisija tą planą ir vėlesnes atnaujintas jo redakcijas, taip pat Graikijos valdžios institucijų pateiktą papildomą informaciją užregistravo kaip bylą SA.30342 (PN 26/2010), vėliau - kaip bylą SA.32786 (2011/PN).
(4)
Bankui pagal Graikijos bankams skirtą paramos schemą kelis kartus buvo suteiktos valstybės garantijos skolos priemonėms ir paskolos, padengtos Vyriausybės obligacijomis (2). Jam taip pat buvo skirta valstybės garantuojama skubi parama likvidumui padidinti.
(5)
2012 m. balandžio 20 d. Graikijos finansinio stabilumo fondas (toliau - HFSF) pateikė bankui raštą, kuriuo įsipareigojo dalyvauti didinant, kaip planuota, banko akcinį kapitalą. 2012 m. gegužės 28 d. fondas HFSF suteikė bankui 1 900 mln. EUR vertės tarpinio rekapitalizavimo priemonių (toliau - pirmasis tarpinis rekapitalizavimas).
(6)
2012 m. gegužės mėn. Graikijos valdžios institucijos pranešė Komisijai apie įsipareigojimo raštą, kurį fondas HFSF pateikė bankui. Kadangi priemonė jau buvo įvykdyta, Komisija ją užregistravo kaip pagalbą, apie kurią nebuvo pranešta (byla SA.34823 (2012/NN)).
(7)
2012 m. liepos 27 d. sprendimu Komisija pradėjo oficialią tyrimo procedūrą dėl pirmojo tarpinio rekapitalizavimo (toliau - sprendimas pradėti procedūrą dėl banko „Alpha“) (3).
(8)
2012 m. spalio 12 d. fondas HFSF leido bankui iš banko „Crédit Agricole S.A.“ (toliau - „Crédit Agricole“) įsigyti banką „Emporiki Bank“. 2012 m. spalio 16 d. bankas „Crédit Agricole“ ir bankas pasirašė akcijų pirkimo susitarimą.
(9)
Iki tos dienos Graikijos valdžios institucijos informavo Komisijos tarnybas apie proceso eigą ir apie banko „Emporiki Bank“ galimo įsigijimo sąlygas.
(10)
2012 m. lapkričio 23 d. Komisijos tarnybos nusiuntė Graikijos valdžios institucijoms raštą, kuriame pateikė pirminį įsigijimo vertinimą.
(11)
2012 m. gruodžio mėn. fondas HFSF bankui suteikė 1 042 mln. EUR vertės antrojo tarpinio rekapitalizavimo priemonių (toliau - antrasis tarpinis rekapitalizavimas). 2012 m. gruodžio 21 d. fondas HFSF bankui taip pat pateikė raštą, kuriuo įsipareigojo dalyvauti (iš viso iki 1 629 mln. EUR) didinant banko akcinį kapitalą ir konvertuojamųjų kapitalo priemonių, kurias planuojama išleisti, emisijoje (4). Graikijos valdžios institucijos Komisijai apie tas priemones pranešė 2012 m. gruodžio 27 d. (5)
(12)
2013 m. gegužės mėn. bankas pranešė, kad sėkmingai užbaigė 457,1 mln. EUR vertės teisių emisiją ir paskirstė visas papildomas 92,9 mln. EUR vertės akcijas, kurias siūlė parduoti neviešo platinimo būdu. 2013 m. birželio 3 d. fondas HFSF konvertavo pirmojo ir antrojo tarpinio rekapitalizavimo priemones į nuosavą kapitalą ir skyrė bankui dar 1 079 mln. EUR kapitalo injekciją (toliau - 2013 m. pavasario rekapitalizavimas).
(13)
2013 m. gruodžio 19 d. Graikijos valdžios institucijos pateikė Komisijai informaciją apie 2013 m. pavasario rekapitalizavimo sąlygas.
(14)
2014 m. birželio 12 d. Graikijos valdžios institucijos pateikė Komisijai galutinį banko restruktūrizavimo planą (toliau - restruktūrizavimo planas). Tą pačią dieną jos pateikė informaciją apie valstybės garantuojamą skubią paramą likvidumui padidinti. Jos nurodė, kad pagal Graikijos bankams skirtą paramos schemą ketina ir toliau teikti bankui paramą likvidumui padidinti, taip pat valstybės garantijas skolos priemonėms ir paskolas, padengtas Vyriausybės obligacijomis (6).
(15)
Komisija surengė daug susitikimų, telekonferencijų ir keitėsi elektroniniais laiškais su Graikijos valdžios institucijų ir banko atstovais.
(16)
Graikija sutinka, kad išimties tvarka šis sprendimas būtų priimtas tik anglų kalba.
1.2. PROCEDŪRA, SUSIJUSI SU VALSTYBĖS PAGALBA, SUTEIKTA TRIMS KOOPERATINIAMS BANKAMS
(17)
2013 m. gruodžio 3 d. Graikija informavo Komisiją apie ketinimą pertvarkyti tris kooperatinius bankus (toliau - trys kooperatiniai bankai), būtent Dodekaneso kooperatinį banką (toliau - Dodekaneso bankas), kooperatinį banką „Evia“ (toliau - „Evia Bank“) ir Vakarų Makedonijos kooperatinį banką (toliau - Vakarų Makedonijos bankas).
(18)
2013 m. gruodžio 4 d. Komisijos tarnybos paprašė Graikijos pateikti informacijos apie numatomą trijų kooperatinių bankų pertvarkymą.
(19)
2013 m. gruodžio 5 d. Graikija pateikė prašytą informaciją Komisijos tarnyboms.
(20)
2013 m. gruodžio 8 d. Graikijos bankas tęsė trijų kooperatinių bankų pertvarkymą ir trijų kooperatinių bankų tam tikrų įsipareigojimų perdavimą bankui.
(21)
2013 m. gruodžio 17 d. Graikija pranešė apie valstybės pagalbą, suteiktą pertvarkant tris kooperatinius bankus.
2. APRAŠYMAS
2.1. BANKAS IR JO PATIRIAMI SUNKUMAI
2.1.1. Bendrosios Graikijos bankų sektoriaus aplinkybės
(22)
2008-2012 m. Graikijos realusis bendrasis vidaus produktas (toliau - BVP) sumažėjo 20 %, kaip parodyta 1 lentelėje. Todėl Graikijos bankai susidūrė su sparčiai augančiu įsipareigojimų, susijusių su Graikijos namų ūkiams ir įmonėms suteiktomis paskolomis, nevykdymo lygiu (7). Tokie pokyčiai turėjo neigiamos įtakos Graikijos bankų turto rezultatams ir dėl to atsirado kapitalo poreikių.
1 lentelė
Realiojo BVP augimas Graikijoje 2008-2013 m.
Graikija
2008
2009
2010
2011
2012
2013
Realiojo BVP augimas, %
-0,2
-3,1
-4,9
-7,1
-7,0
-3,9
Šaltinis:
Eurostatas, paskelbta interneto svetainėje http://epp.eurostat.ec.europa.eu/tgm/table.do?tab=table&init=1&plugin=1&language=en&pcode=tec00115.
(23)
Be to, 2012 m. vasario mėn. Graikija įgyvendino privačiojo sektoriaus obligacijų keitimo programą, vadinamą privačiojo sektoriaus dalyvavimo programa (toliau - PSD programa). Graikijos bankai dalyvavo PSD programoje, pagal kurią Graikijos Vyriausybė mainais už esamas Graikijos Vyriausybės obligacijas (toliau - GVO) esamiems privatiems obligacijų turėtojams siūlė naujus vertybinius popierius (įskaitant naujas GVO, su BVP susietus vertybinius popierius ir Europos finansinio stabilumo fondo (toliau - EFSF) išleistus PSD mokėjimo įsipareigojimus) su 53,5 % nominalia diskonto norma ir ilgesniais išpirkimo terminais (8). Tų obligacijų keitimo rezultatus. Graikijos valdžios institucijos paskelbė 2012 m. kovo 9 d. (9) Dėl keitimo obligacijų turėtojai patyrė didelių nuostolių (Graikijos banko skaičiavimais, Graikijos bankų nuostoliai vidutiniškai siekė 78 % senųjų GVO nominaliosios vertės) ir atsirado kapitalo poreikių, kurie atgaline data įrašyti į Graikijos bankų 2011 m. finansines ataskaitas.
2 lentelė
Bendri pagrindinių Graikijos bankų nuostoliai, susiję su PSD (mln. EUR)
Bankai
GVO nominalioji vertė (1)
Su valstybe susijusių paskolų nominalioji vertė (2)
Bendra nominalioji vertė (3)=(1)+(2)
GVO nuostolis, susijęs su PSD (4)
Su valstybe susijusios paskolos (5)
Visas bendrasis nuostolis, susijęs su PSD (6)=(4)+(5)
Visas bendrasis nuostolis, susijęs su PSD/bendras 1 lygio nuosavas kapitalas (10) (2011 m. gruodžio mėn.) %
Visas bendrasis nuostolis, susijęs su PSD/visas turtas (2011 m. gruodžio mėn.) %
NBG
13 748
1 001
14 749
10 985
751
11 735
161,0
11,0
„Eurobank“
7 001
335
7 336
5 517
264
5 781
164,5
7,5
„Alpha“
3 898
2 145
6 043
3 087
1 699
4 786
105,7
8,1
„Piraeus“
7 063
280
7 343
5 686
225
5 911
226,0
12,0
„Emporiki“
351
415
766
270
320
590
40,3
2,7
Šaltinis:
Graikijos bankas, 2012 m. gruodžio mėn. Graikijos bankų sektoriaus rekapitalizavimo ir restruktūrizavimo ataskaita (angl. Report on the Recapitalisation and the Restructuring of the Greek Banking Sector), p. 14.
(24)
Kadangi dėl PSD programos ir tebesitęsiančio nuosmukio Graikijos bankai susidūrė su dideliu kapitalo trūkumu, pagal 2012 m. kovo 11 d. Graikijos Vyriausybės, Europos Sąjungos, Tarptautinio valiutos fondo (toliau - TVF) ir Europos Centrinio Banko (toliau - ECB) sudarytą antrosios Graikijos ekonomikos koregavimo programos Ekonominės ir finansų politikos memorandumą (toliau - EFPM) buvo numatytos lėšos tų bankų rekapitalizavimui. Graikijos valdžios institucijų skaičiavimais, bendri bankų rekapitalizavimo poreikiai ir pertvarkymo išlaidos, kurias numatyta finansuoti pagal tą programą, sudarė 50 mlrd. EUR (11). Ši suma apskaičiuota remiantis Graikijos banko atliktu 2011 m. gruodžio mėn. - 2014 m. gruodžio mėn. laikotarpio testavimu nepalankiausiomis sąlygomis (toliau - 2012 m. testavimas nepalankiausiomis sąlygomis), pagrįstu bendrovės „Blackrock“ parengta paskolų nuostolių prognoze (12). Lėšos Graikijos bankų rekapitalizavimui skiriamos per fondą HFSF. 3 lentelėje apibendrinami pagrindinių Graikijos bankų kapitalo poreikių, nustatytų atliekant 2012 m. testavimą nepalankiausiomis sąlygomis, skaičiavimai.
3 lentelė
2012 m. testavimas nepalankiausiomis sąlygomis. Pagrindinių Graikijos bankų kapitalo poreikiai (mln. EUR)
Bankai
Orientacinis bendras 1 lygio nuosavas kapitalas (2011 m. birželio mėn.) (1)
Visas bendrasis nuostolis, susijęs su PSD (2011 m. gruodžio mėn.) (2)
Atidėjiniai, susiję su PSD (2011 m. birželio mėn.) (3)
Bendro kaupiamojo nuostolio projekcijos, susijusios su kredito rizika (4)
Paskolų nuostolių rezervai (2011 m. gruodžio mėn.) (5)
Vidaus kapitalo formavimas (6)
Siektinas bendras 1 lygio nuosavas kapitalas (2014 m. gruodžio mėn.) (7)
Kapitalo poreikiai (8)=(7)-[(1)+(2)+(3)+(4)+(5)+(6)]
NBG
7 287
-11 735
1 646
-8 366
5 390
4 681
8 657
9 756
„Eurobank“
3 515
-5 781
830
-8 226
3 514
2 904
2 595
5 839
„Alpha“
4 526
-4 786
673
-8 493
3 115
2 428
2 033
4 571
„Piraeus“
2 615
-5 911
1 005
-6 281
2 565
1 080
2 408
7 335
„Emporiki“
1 462
- 590
71
-6 351
3 969
114
1 151
2 475
„Postbank“ („TT Bank“)
557
-3 444
566
-1 482
1 284
- 315
903
3 737
Šaltinis:
Graikijos bankas, 2012 m. gruodžio mėn. Graikijos bankų sektoriaus rekapitalizavimo ir restruktūrizavimo ataskaita (angl. Report on the Recapitalisation and the Restructuring of the Greek Banking Sector), p. 8.
(25)
Remiantis EFPM, „bankams, pateikiantiems perspektyvius kapitalo didinimo planus, bus suteikta galimybė prašyti valstybės paramos ir ją gauti taip, kad būtų išlaikytos privačiojo sektoriaus paskatos vykdyti kapitalo injekcijas ir taip sumažinta našta mokesčių mokėtojams“ (13). Graikijos bankas nustatė, kad tik keturi didžiausi bankai („Eurobank“, Graikijos nacionalinis bankas, „Piraeus Bank“ ir „Alpha Bank“) pateikė perspektyvius kapitalo didinimo planus (14). Pirmojo tarpinio rekapitalizavimo priemones fondas HFSF jiems suteikė 2012 m. gegužės mėn.
(26)
Dėl nuosmukio ir politinio nestabilumo vidaus indėliai Graikijos bankuose nuo 2009 m. pabaigos iki 2012 m. birželio mėn. iš viso sumažėjo 37 %. Mėgindami išlaikyti indėlius šie bankai turėjo mokėti aukštesnes palūkanas. Išaugo indėlių sąnaudos, todėl sumažėjo grynoji bankų palūkanų marža. Kadangi Graikijos bankai nebegalėjo naudotis didmeninio finansavimo rinkomis, jie tapo visiškai priklausomi nuo Eurosistemos finansavimo (15), kurio vis didesnę dalį sudarė Graikijos banko teikiama valstybės garantuojama skubi parama likvidumui padidinti.
(27)
2012 m. gruodžio 3 d. Graikija pradėjo naujų GVO, kurias investuotojai gavo pagal PSD programą, išpirkimo programą - išpirkimo kaina sudarė nuo 30,2 iki 40,1 % GVO nominaliosios vertės (16). Graikijos bankai dalyvavo toje išpirkimo programoje ir dėl to jų balansuose susidarė dar didesnių nuostolių, nes didžioji dalis įgyvendinant PSD programą į apskaitą įtraukto buhalterinio nuostolio (t. y. rinkos vertės ir nominaliosios vertės skirtumo) tapo galutinė ir negrįžtama (17).
(28)
2012 m. gruodžio mėn. keturiems didžiausiems Graikijos bankams fondas HFSF suteikė antrojo tarpinio rekapitalizavimo priemones.
(29)
2013 m. pavasarį keturių bankų tarpinio rekapitalizavimo priemonės pakeistos nuolatiniu rekapitalizavimu paprastosiomis akcijomis; fondui HFSF priklausė daugiau kaip 80 % kiekvieno iš keturių bankų akcijų. Iš bankų, kuriems pavyko pritraukti iš anksto nustatytą privataus kapitalo sumą (banko, „Piraeus Bank S.A.“ ir Graikijos nacionalinio banko) fondas HFSF gavo balsavimo teisės nesuteikiančių akcijų, o privatiems investuotojams išduota fondo HFSF akcijų varantų.
(30)
2013 m. liepos mėn. Graikijos bankas pavedė konsultantui atlikti visų Graikijos bankų paskolų portfelių vertinimą. Konsultantas parengė visų Graikijos bankų vidaus paskolų knygų, taip pat užsienio filialų ir patronuojamųjų įmonių paskolų, kurioms būdinga su Graikija susijusi rizika, kredito nuostolio projekcijas trejų su puse metų ir paskolų trukmės laikotarpiams. Analizėje pateikiamos kredito nuostolio projekcijos pagal du makroekonominius scenarijus, t. y. pagrindinį ir nepalankų. Užsienio paskolų portfelių kredito nuostolio projekcijas parengė Graikijos bankas, kai kuriais klausimais padedamas konsultanto.
(31)
Remdamasis konsultanto atliktu kredito nuostolio projekcijos vertinimu, 2013 m. rudenį Graikijos bankas pradėjo naują testavimą nepalankiausiomis sąlygomis (toliau - 2013 m. testavimas nepalankiausiomis sąlygomis), siekdamas įvertinti Graikijos bankų kapitalo pozicijos tvirtumą susiklosčius pagrindiniam ir nepalankiam scenarijams. Graikijos bankas, naudodamasis technine kito konsultanto pagalba, atliko kapitalo poreikių vertinimą.
(32)
Pagrindiniai kapitalo poreikių vertinimo, atlikto vykdant 2013 m. testavimą nepalankiausiomis sąlygomis, elementai buvo šie: i) bankų paskolų portfelių kredito nuostolio projekcijos Graikijos rizikai ir užsienio rizikai, remiantis konsoliduotais duomenimis (18), atėmus esamus paskolų rezervus, ir ii) numatomas bankų veiklos pelningumas 2013 m. birželio mėn.-2016 m. gruodžio mėn. laikotarpiu, remiantis konservatyviu 2013 m. ketvirtąjį ketvirtį Graikijos bankui pateiktų restruktūrizavimo planų koregavimu. 4 lentelėje apibendrinamai pagrindinių Graikijos bankų konsoliduotų kapitalo poreikių, nustatytų atliekant 2013 m. testavimą nepalankiausiomis sąlygomis pagal pagrindinį scenarijų, skaičiavimai.
4 lentelė
2013 m. testavimas nepalankiausiomis sąlygomis. Konsoliduoti Graikijos bankų kapitalo poreikiai pagal pagrindinį scenarijų (mln. EUR)
Bankai
Orientacinis bendras 1 lygio nuosavas kapitalas (2013 m. birželio mėn.) (1)
Paskolų nuostolių rezervai (2013 m. birželio mėn.) (2)
Kredito nuostolio projekcijos, susijusios su Graikijos rizika (3)
Kredito nuostolio projekcijos, susijusios su užsienio rizika (19) (4)
Vidaus kapitalo formavimas (5)
Testavimo nepalankiausiomis sąlygomis bendro 1 lygio nuosavo kapitalo pakankamumo koeficientas (2016 m. gruodžio mėn.) (6)
Kapitalo poreikiai (7)=(6)-(1)-(2)-(3)-(4)-(5)
NBG (20)
4 821
8 134
-8 745
-3 100
1 451
4 743
2 183
„Eurobank“ (21)
2 228
7 000
-9 519
-1 628
2 106
3 133
2 945
„Alpha“
7 380
10 416
-14 720
-2 936
4 047
4 450
262
„Piraeus“
8 294
12 362
-16 132
-2 342
2 658
5 265
425
„Attica“
225
403
- 888
0
106
243
397
„Panellinia“
61
66
- 237
0
-26
31
169
Šaltinis:
Graikijos bankas, 2013 m. Graikijos bankų sektoriaus testavimas nepalankiausiomis sąlygomis (angl. 2013 Stress Test of the Greek Banking Sector), 2014 m. kovo mėn., p. 42.
(33)
2014 m. kovo 6 d. Graikijos bankas paskelbė 2013 m. testavimo nepalankiausiomis sąlygomis rezultatus ir paprašė, kad bankai iki 2014 m. balandžio mėn. vidurio pateiktų kapitalo didinimo planus kapitalo poreikiams pagal pagrindinį scenarijų padengti.
(34)
Nuo 2013 m. kovo mėn. pabaigos iki 2014 m. gegužės mėn. pradžios bankai vykdė kapitalo didinimo procedūras.
2.1.2. Pagalbos gavėjas
(35)
Bankas teikia universalias bankininkystės paslaugas, daugiausia Graikijoje ir Pietryčių Europoje (Kipre, Rumunijoje, Bulgarijoje, Serbijoje, Albanijoje ir buvusioje Jugoslavijos Respublikoje Makedonijoje (toliau - BJRM)) ir Jungtinėje Karalystėje. Bankas siūlo namų ūkiams ir įmonėms visus bankininkystės ir finansinius produktus bei paslaugas. Jis vykdo mažmeninės, korporacinės ir privačiosios bankininkystės, turto valdymo, iždo ir investicinės bankininkystės veiklą. Bankas įregistruotas Graikijoje, o jo akcijos įtrauktos į Atėnų vertybinių popierių biržos sąrašus. 2012 m. rugsėjo 30 d. duomenimis banke iš viso dirbo 17 119 žmonių, maždaug vienas trečdalis iš jų dirbo Pietryčių Europoje ir Jungtinėje Karalystėje, o kiti du trečdaliai - Graikijoje (22).
(36)
Bankas dalyvavo PSD programoje, pagal kurią iškeitė GVO ir su valstybe susijusių paskolų, kurių nominalioji vertė - 6 043 mln. EUR. Bendri banko su PSD susiję nuostoliai prieš įtraukiant mokesčių sąnaudas sudarė apie 4 786 mln. EUR; visa jų suma buvo įtraukta į banko 2011 m. apskaitą (23). Per 2012 m. gruodžio mėn. vykdytą išpirkimo programą Bankas pardavė naujas GVO, kurias jis buvo gavęs pagal PSD programą ir kurių kaina buvo gerokai diskontuota, palyginti su nominaliąja verte. Dėl šio pardavimo susidarė su naujomis GVO susijusių nuostolių.
(37)
5 lentelėje pateikiami 2010 m. gruodžio mėn., 2011 m. gruodžio mėn., 2012 m. gruodžio mėn. ir 2013 m. gruodžio mėn. pagrindiniai (konsoliduoti) banko duomenys.
5 lentelė
Pagrindiniai banko „Alpha Bank“ 2010 m., 2011 m., 2012 m. ir 2013 m. duomenys
Pelnas ir nuostolis
(mln. EUR)
2010 m.
2011 m.
2012 m.
Pro forma 2012 m.
(įskaitant „Emporiki“)
2013 m.
(įskaitant „Emporiki“)
Grynosios pajamos iš palūkanų
1 819
1 784
1 397
1 755
1 658
Iš viso veiklos pajamų
2 249
2 283
1 506
1 826
2 344
Iš viso veiklos sąnaudų
-1 148
-1 096
-1 179
-1 746
-1 426
Pajamos prieš atidėjinius
1 101
1 187
327
80
918
Nuostoliai dėl sumažėjusios turto vertės kredito rizikai padengti
- 885
-1 130
-1 669
-2 802
-1 923
Su GVO ir paskolomis, kurias buvo galima teikti pagal PSD programą, susiję nuostoliai dėl turto vertės sumažėjimo
-
-4 789
-
-
-
Neigiamas prestižas
3 283
Grynasis pelnas (nuostolis)
86
-3 810
-1 086
nėra duomenų
2 922
Atrankiniai apimties duomenys
(mln. EUR)
2010 m.
2011 m.
2012 m.
Pro forma 2012 m.
(įskaitant „Emporiki“)
2013 m.
(įskaitant „Emporiki“)
Iš viso paskolų ir išankstinių mokėjimų klientams (grynąja verte)
49 305
44 876
40 495
55 459
51 678
Indėliai
38 293
29 399
28 451
41 348
42 485
Iš viso turto
66 798
59 148
58 357
76 518
73 697
Iš viso nuosavo kapitalo (24)
5 784
1 966
773
3 423
8 312
Šaltiniai:
2013 m.: http://www.alpha.gr/files/investorrelations/Deltio_Typou_20140310EN.pdf
Pro forma 2012 m.: 2014 m. birželio mėn. banko „Alpha Bank“ restruktūrizavimo planas, p. 24.
2012 ir 2011 m. 2012 m. finansiniai rezultatai. Konsoliduotos finansinės ataskaitos: http://www.alpha.gr/files/investorrelations/IFRS_Alphagroup_FY_2012_en.pdf
2010 m. 2011 m. finansiniai rezultatai. Konsoliduotos finansinės ataskaitos: http://www.alpha.gr/files/investorrelations/IFRS_Alphagroup_FY_2011_en.pdf.
(38)
5 lentelėje parodyta, kad bankas ne tik patyrė didelių nuostolių dėl PSD programos, įtrauktų į 2011 m. apskaitą (4 786 mln. EUR (25)), taip pat mažėjo banko pajamos (be kita ko, dėl didesnių indėlių sąnaudų), bankas patyrė didelių nuostolių dėl paskolų portfelių Graikijoje ir užsienyje vertės sumažėjimo, kurie ir toliau didėjo. Banko likvidumo poziciją gerokai paveikė tai, kad bankas neteko indėlių, 2011 m. gruodžio 31 d. (26) jo paskolų ir indėlių santykis pasiekė 152 %, o 34 % jo balanso vertės tos dienos duomenimis (27) buvo finansuojama Eurosistemos lėšomis.
(39)
Remdamasis 2013 m. testavimo nepalankiausiomis sąlygomis rezultatais Graikijos bankas įvertino, kad pagal pagrindinį scenarijų banko kapitalo poreikis sudaro 262 mln. EUR.
(40)
2014 m. kovo mėn. bankas toliau padidino kapitalą 1,2 mlrd. EUR, kad padengtų 39 konstatuojamojoje dalyje nurodytus kapitalo poreikius ir apmokėtų 940 mln. EUR vertės Graikijos turimas privilegijuotąsias akcijas (28). Kitaip negu „Eurobank“ kapitalo didinimo atveju 2014 m. balandžio mėn., fondas HFSF neįsipareigojo skirti kapitalo injekcijos didinant banko kapitalą, jeigu privačiojo sektoriaus paklausa nebus pakankama. Šio banko kapitalas padidintas platinant nuosavybės vertybinius popierius, kuriems netaikoma pirmenybės teisė juos įsigyti (t. y. kapitalas padidintas panaikinant akcininkų pirmenybės teises įsigyti vertybinius popierius), tarptautiniams investuotojams ir vertybinius popierius viešai platinant Graikijoje. Nustatyta akcijų pasirašymo kaina - 0,66 EUR už vieną akciją.
(41)
Padidinus kapitalą, 2014 m. balandžio 17 d. bankas paskelbė, kad išpirko privilegijuotąsias akcijas Graikijai iš viso už 940 mln. EUR.
2.2. BANKO ĮSIGYTA GRAIKIJOJE VYKDOMA BANKININKYSTĖS VEIKLA
2.2.1. Banko „Emporiki Bank“ įsigijimas
(42)
Bankas „Emporiki Bank“ įsteigtas 1882 m.
(43)
2000 m. „Crédit Agricole Group“ iš pradžių įsigijo 6,7 % banko „Emporiki Bank“ kapitalo dalį. 2006 m. bankas „Emporiki Bank“ tapo „Crédit Agricole“ patronuojamąja įmone, kai „Crédit Agricole“ įsigijo kontrolinį banko akcijų paketą. „Crédit Agricole“ tuo metu padidino savo turimų banko „Emporiki Bank“ akcijų dalį iki 94,99 %.
(44)
Bankas „Emporiki Bank“ užsiėmė visų rūšių banko veikla (mažmenine, korporacine bankininkyste) ir investicine bankininkyste, teikė turto, portfelio valdymo ir bendras finansines paslaugas. Jis savo paslaugas Graikijoje teikė per savo 323 filialų tinklą, užsienyje - per filialą Kipre ir patronuojamąsias įmones Kipre, Bulgarijoje, Albanijoje ir Rumunijoje (29). 2012 m. gruodžio 31 d. duomenimis jame dirbo 4 230 darbuotojų.
(45)
Bankas dalyvavo PSD programoje, pagal kurią iškeitė GVO ir kitų nustatytus kriterijus atitinkančių vertybinių popierių, kurių nominalioji vertė - 766 mln. EUR. Kaip parodyta 2 lentelėje, banko bendri su PSD susiję nuostoliai prieš įtraukiant mokesčių sąnaudas sudarė apie 590 mln. EUR; visa šių nuostolių suma buvo įtraukta į banko 2011 m. apskaitą. Kaip parodyta 3 lentelėje, įvertinta, kad banko „Emporiki Bank“ kapitalo poreikis sudarė 2 475 mln. EUR, jis apskaičiuotas pagal 2012 m. Graikijos banko atlikto 2011 m. gruodžio 31 d.-2014 m. gruodžio 31 d. laikotarpio testavimo nepalankiausiomis sąlygomis, pagrįsto „Blackrock“ parengtomis paskolų nuostolių prognozėmis, rezultatus.
(46)
2012 m. spalio 12 d. fondas HFSF leido bankui iš „Crédit Agricole S.A.“ įsigyti banką „Emporiki Bank“.
(47)
2012 m. spalio 16 d.„Crédit Agricole“ ir bankas pasirašė akcijų pirkimo sutartį - ji pasirašyta 2012 m. spalio 16 d. tarp „Crédit Agricole S.A.“ ir banko „Alpha Bank S.A.“ dėl „Emporiki Bank of Greece S.A.“ akcijų pirkimo ir pardavimo. Užbaigus išsamų finansinį patikrinimą, „Crédit Agricole“ skyrė bendrą 2 893 mln. EUR kapitalo injekciją ir pasirašė visą banko išleistą 150 mln. EUR vertės konvertuojamųjų obligacijų emisiją (30). Tuomet bankui buvo suteikta galimybė įsigyti visiškai rekapitalizuotą banką „Emporiki Bank“ už vieną eurą. Pagal akcijų pirkimo sutartį bankas neįsigijo banko „Emporiki Bank“ užsienio patronuojamųjų įmonių, kurios liko „Crédit Agricole“, išskyrus banko „Emporiki Bank“ Kipro filialą, kuriam tenka 0,5 mlrd. EUR turto ir kuris yra banko įsigyto tinklo dalis.
(48)
2012 m. gruodžio 31 d.„Crédit Agricole“ įvykdžius rekapitalizavimą, banko „Emporiki Bank“ kapitalo pakankamumo koeficientas buvo 17,6 %, o 1 lygio kapitalo pakankamumo koeficientas - 13,5 %.
(49)
2013 m. vasario 1 d. bankas paskelbė, kad baigė pervesti visą banko „Emporiki Bank“ akcinį kapitalą bankui. (31)
(50)
6 lentelėje pateikiami 2010 m. gruodžio mėn., 2011 m. gruodžio mėn., 2012 m. gruodžio mėn. ir 2013 m. gruodžio mėn. pagrindiniai banko „Emporiki Bank“ duomenys.
6 lentelė
Pagrindiniai „Emporiki Bank“ 2010 m., 2011 m., 2012 m. ir 2013 m. sausio mėn. duomenys
Mlrd. EUR
2010 m. gruodžio 31 d.
(konsoliduoti duomenys)
2011 m. gruodžio 31 d.
(konsoliduoti duomenys)
2012 m. gruodžio mėn.
(banko įsigyta veiklos dalis)
2013 m. sausio mėn.
(banko įsigyta veiklos dalis)
Iš viso turto
26,78
21,7
19,5
18,2
Iš viso paskolų ir išankstinių mokėjimų klientams
24
23,48
19,85
19,8
Atidėjiniai
2,8
4,4
5
5
Klientams mokėtinos sumos
12,2
11,3
12,68
12,9
Eurosistemos finansavimas
0,3
1,77
1,2
1,2
Iš viso nuosavo kapitalo
0,9
0,9
1,73
2,3
Nuostoliai po mokesčių
-0,87
-1,76
-1,5
Grynosios paskolos/indėliai
173,8 %
169,1 %
117,2 %
114,1 %
Šaltiniai:
2013 m. sausio mėn. Banko „Alpha Bank“ 2012 finansinių metų rezultatai, paskelbti 2013 m. kovo 27 d. (paskelbta interneto svetainėje http://www.alpha.gr/files/investorrelations/2012_FY_Financial_Report1.pdf)
2012 m. gruodžio mėn. Pagrindiniai bankų „Alpha Bank“ ir „Emporiki Bank“ rodikliai, paskelbti interneto svetainėje http://www.alpha.gr/page/default.asp?id=9&la=2
2011 ir 2010 m. banko „Emporiki Bank“2011 m. gruodžio 31 d. konsoliduotos finansinės ataskaitos.
2.2.2. Trijų kooperatinių bankų tam tikrų įsipareigojimų įsigijimas
(51)
2013 m. gruodžio 8 d. Graikijos bankas nusprendė pradėti trijų kooperatinių bankų - Dodekaneso banko, „Evia Bank“ ir Vakarų Makedonijos banko - pertvarkymą.
(52)
Graikijos bankas pradėjo pirkimo ir perėmimo procedūras (32), pagal kurias pirkėjui bus perduoti visi indėliai, įskaitant tarpbankinius indėlius, ir visi reikalavimai bei įsipareigojimai Graikijos indėlių ir investicijų garantijų fondui, išskyrus paskolas. Graikijos bankas kreipėsi į keturis sisteminius Graikijos bankus, nes, pasak Graikijos banko, indėlius reikėtų perduoti visiškai kapitalizuotoms įstaigoms. Įpareigojančius pasiūlymus iki 2013 m. gruodžio 5 d. pateikė tik bankas ir „Eurobank“. Graikijos bankas pirmenybę suteikė banko pasiūlymui. Kaip užmokestį bankas pasiūlė sumokėti mokestį, sudarantį 2,1 % perduotų indėlių sumos.
2.2.2.1. Dodekaneso bankas
(53)
Dodekaneso bankas įsteigtas 1994 m.
(54)
2013 m. liepos 22 d. Graikijos bankas paprašė Dodekaneso banko atkurti bendro 1 lygio nuosavą kapitalą. Dodekaneso bankas pradėjo kapitalo didinimo procedūrą paskelbdamas viešą kooperatinių akcijų pasiūlymą. Pagal pasiūlymo prospektą Dodekaneso banko bendras 1 lygio nuosavas kapitalas, apskaičiuotas pagal to banko 2013 m. birželio 30 d. finansinius duomenis, sudarė 3,5 %, todėl buvo mažesnis už minimalų Graikijos banko nustatytą kapitalo pakankamumo reikalavimą. Tačiau bandant padidinti kapitalą pakankamos investuotojų paklausos nesulaukta.
(55)
Dėl šios priežasties 2013 m. gruodžio 8 d. Graikijos bankas pradėjo Dodekaneso banko pertvarkymą. Dodekaneso banko licencija atšaukta, bankas pradėtas likviduoti (33). Kai kurie Dodekaneso banko įsipareigojimai perduoti bankui (34). Pasak Graikijos banko (35), tikroji perduoto turto vertė sudarė apie 6 mln. EUR, o tikroji perduotų įsipareigojimų vertė siekė 255 mln. EUR, dėl šio skirtumo susidarė 249 mln. EUR finansavimo trūkumas (36). Finansavimo trūkumą padengė fondas HFSF pagal Įstatymo 3601/2007 63 straipsnio D dalies 13 punktą. 2013 m. gruodžio mėn. fondas HFSF išmokėjo du trečdalius viso finansavimo trūkumo, tai yra, 166 mln. EUR, EFSF obligacijomis ir įsipareigojo likusią 83 mln. EUR dalį sumokėti, kai finansavimo trūkumas bus galutinai apskaičiuotas. 2014 m. birželio 16 d. Graikijos bankas nustatė, kad galutinis Dodekaneso banko finansavimo trūkumas yra 258,5 mln. EUR. Fondas HFSF padengs neišmokėtą finansavimo trūkumo dalį.
(56)
2013 m. rugsėjo 30 d. duomenimis Dodekaneso banke dirbo 132 žmonės, jis turėjo 11 filialų. Įgyvendinant pertvarkymą bankas neperėmė Dodekaneso banko filialų, tačiau nurodė, kad fiziškai vykdys veiklą tose vietovėse, kuriose bankų tinklai nepersidengia (būtent, keturiose salose, kuriose nėra bankinių alternatyvų), nuomodamas keturis nedidelius likvidatoriaus administruojamus filialus. Dodekaneso banko darbuotojai buvo atleisti, vėliau bankas kai kuriuos iš jų persamdė.
2.2.2.2. Bankas „Evia Bank“
(57)
Bankas „Evia Bank“ įsteigtas 1995 m.
(58)
2013 m. liepos 22 d. Graikijos bankas paprašė banko „Evia Bank“ atkurti bendrą 1 lygio nuosavą kapitalą. Bankas „Evia bank“ pradėjo kapitalo didinimo procedūrą paskelbdamas viešą kooperatinių akcijų pasiūlymą. Pagal pasiūlymo prospektą banko „Evia Bank“ bendras 1 lygio nuosavas kapitalas, apskaičiuotas pagal to banko 2013 m. birželio 30 d. finansinius duomenis, sudarė 1,8 %, todėl buvo mažesnis už minimalų Graikijos banko nustatytą kapitalo pakankamumo reikalavimą. Tačiau bandant padidinti kapitalą, pakankamos investuotojų paklausos nesulaukta.
(59)
Dėl šios priežasties 2013 m. gruodžio 8 d. Graikijos bankas pradėjo banko „Evia bank“ pertvarkymą. Banko „Evia Bank“ licencija atšaukta, bankas pradėtas likviduoti (37). Kai kurie banko „Evia Bank“ įsipareigojimai perduoti bankui (38). Pasak Graikijos banko (39), tikroji perduoto turto vertė sudarė apie 2 mln. EUR, o tikroji perduotų įsipareigojimų vertė siekė 98 mln. EUR, dėl šio skirtumo susidarė 96 mln. EUR finansavimo trūkumas. Finansavimo trūkumą padengė fondas HFSF pagal Įstatymo 3601/2007 63 straipsnio D dalies 13 punktą. 2013 m. gruodžio mėn. fondas HFSF išmokėjo du trečdalius viso finansavimo trūkumo - 64 mln. EUR - EFSF obligacijomis ir įsipareigojo likusią 32 mln. EUR dalį sumokėti, kai finansavimo trūkumas bus galutinai apskaičiuotas. 2014 m. birželio 16 d. Graikijos bankas nustatė, kad galutinis banko „Evia Bank“ finansavimo trūkumas yra 105 mln. EUR. Fondas HFSF padengs neišmokėtą finansavimo trūkumo dalį.
2013 m. rugsėjo 30 d. duomenimis banke „Evia Bank“ dirbo 59 žmonės, jis turėjo 4 filialus. Bankas neperėmė banko „Evia bank“ filialų. Banko „Evia bank“ darbuotojai buvo atleisti, vėliau bankas kai kuriuos iš jų persamdė.
2.2.2.3. Vakarų Makedonijos bankas
(60)
1995 m. buvo įsteigta Kozanės prefektūros Vystomųjų kreditų kooperatinė draugija. 2008 m. kooperatyvas ėmė veikti nauju pavadinimu Vakarų Makedonijos kooperatinis bankas.
(61)
2013 m. liepos 22 d. Graikijos bankas paprašė Vakarų Makedonijos banko atkurti bendrą 1 lygio nuosavą kapitalą. Vakarų Makedonijos bankas pradėjo kapitalo didinimo procedūrą paskelbdamas viešą kooperatinių akcijų pasiūlymą. Pagal pasiūlymo prospektą Vakarų Makedonijos banko bendras 1 lygio nuosavas kapitalas, apskaičiuotas pagal to banko 2013 m. rugsėjo 30 d. finansinius duomenis, sudarė -11 %, todėl buvo mažesnis už minimalų Graikijos banko nustatytą kapitalo pakankamumo reikalavimą. Tačiau bandant padidinti kapitalą, pakankamos investuotojų paklausos nesulaukta.
(62)
Dėl šios priežasties 2013 m. gruodžio 8 d. Graikijos bankas pradėjo Vakarų Makedonijos banko pertvarkymą. Vakarų Makedonijos banko licencija atšaukta, bankas pradėtas likviduoti (40). Kai kurie Vakarų Makedonijos banko įsipareigojimai perduoti bankui (41). Pasak Graikijos banko (42), tikroji perduoto turto vertė sudarė apie 2 mln. EUR, o tikroji perduotų įsipareigojimų vertė siekė 84 mln. EUR, dėl šio skirtumo susidarė 82 mln. EUR finansavimo trūkumas. Finansavimo trūkumą padengė fondas HFSF pagal Įstatymo 3601/2007 63 straipsnio D dalies 13 punktą. 2013 m. gruodžio mėn. fondas HFSF išmokėjo du trečdalius viso finansavimo trūkumo sudarančią sumą, 55 mln. EUR, EFSF obligacijomis ir įsipareigojo likusią 27 mln. EUR dalį sumokėti, kai finansavimo trūkumas bus galutinai apskaičiuotas.
(63)
2013 m. rugsėjo 30 d. duomenimis Vakarų Makedonijos banke dirbo 36 žmonės, jis turėjo 3 filialus. Bankas neperėmė banko Vakarų Makedonijos banko filialų. Vakarų Makedonijos banko darbuotojai buvo atleisti, vėliau bankas kai kuriuos iš jų persamdė.
(64)
Pagrindiniai trijų kooperatinių bankų duomenys pateikti 7 lentelėje.
7 lentelė
Pagrindiniai trijų kooperatinių bankų rodikliai (mln. EUR)
(A)
(B)
(C)
(D) = (B)-(A)
(E) = 2,1 %* (C)
Tikroji perduoto turto vertė
Tikroji perduotų įsipareigojimų vertė
Iš jų perduoti indėliai
Pradinis finansavimo trūkumas
Užmokestis
(2,1 % nuo perduotų indėlių)
Dodekaneso bankas
6
255
255
249
5
„Evia Bank“
2
98
95
96
2
Vakarų Makedonijos bankas
2
84
82
82
2
Iš viso
427
9
Šaltiniai:
2013 m. vasario 8 d. Graikijos banko Kredito ir draudimo komiteto sprendimai Nr. 97/1, 97/2, 97/3.
2013 m. gruodžio 8 d. Graikijos banko Pertvarkymo priemonių komiteto sprendimai Nr. 14/1, 14/2, 14/3, 14/4, 14/5 14/6, 14/7, 14/8.
2.2.3. Banko „Citibank Greece“ įsigijimas
(65)
Bankas „Citibank International“ įsteigtas 1812 m. Bankas „Citibank“ Graikijoje buvo įsteigtas 1964 m. pirmiausia tam, kad aptarnautų jūrų ir įmonių sektorius. 1980 m. bankas „Citibank Greece“ pradėjo plėsti savo veiklą ir teikti mažmeninės bankininkystės paslaugas. Bankas „Citibank Greece“ šiuo metu aptarnauja ir fizinius asmenis, ir įmones ir visoje šalyje valdo 20 filialų tinklą.
(66)
2014 m. gegužės 29 d. fondas HFSF gavo banko prašymą leisti įsigyti banką „Citibank Greece“, įskaitant bendrovę „Diners Club Greece“ (toliau - „Diners“) (43).
(67)
Bankas išreiškė ketinimą pirkti banko „Citibank Greece“ veiklą, įskaitant vartojimo paskolas (kurių grynoji bendra suma sudarė 442 mln. EUR, ir visiškai nurašytas 1 115 mln. EUR vertės neveiksnias paskolas (NP)), klientų indėlius (kurių bendra suma sudarė 1 067 mln. EUR), valdomą turtą (1 186 mln. EUR), mažmeninės bankininkystės filialus, bankomatų tinklą (44) ir darbuotojus (45). Be to, bankas išreiškė ketinimą nupirkti 100 % „Diners“ akcinio kapitalo, kurį sudaro paprastosios akcijos.
(68)
Nustatyta akcijų kaina - 2 mln. EUR.
(69)
2014 m. birželio 5 d. fondas HFSF davė leidimą bankui įsigyti banką „Citibank Greece“.
2.3. PAGALBOS PRIEMONĖS
2.3.1. Pagal Graikijos bankams skirtą paramos schemą bankui suteiktos pagalbos priemonės (L1 ir A priemonės)
(70)
Bankas gavo kelių rūšių pagalbą pagal Graikijos bankams skirtą paramos schemą: pagal rekapitalizavimo priemonę, garantijų priemonę ir paskolų, padengtų Vyriausybės obligacijomis, priemonę.
2.3.1.1. Parama likvidumui padidinti, valstybės suteikta pagal garantijų ir paskolų, padengtų Vyriausybės obligacijomis, priemones (L1 priemonė)
(71)
Bankas yra gavęs ir toliau gauna pagalbą pagal garantijų priemonę ir paskolų, padengtų Vyriausybės obligacijomis, priemonę. Ta pagalba šiame sprendime bus nurodoma kaip „L1 priemonė“. 2011 m. lapkričio 30 d. bankui suteiktų garantijų vertė sudarė apie 14,0 mlrd. EUR. 2011 m. rugsėjo 30 d. duomenimis bankas buvo gavęs paskolų, padengtų Vyriausybės obligacijomis, kurių vertė sudarė 1,6 mlrd. EUR (46).
(72)
2014 m. birželio 12 d. Graikijos valdžios institucijų Komisijai pateiktame banko restruktūrizavimo plane Graikijos valdžios institucijos pažymėjo restruktūrizavimo laikotarpiu ketinančios pagal Graikijos bankams skirtą paramos schemą toliau teikti garantijas ir skolinti Vyriausybės obligacijas.
2.3.1.2. Rekapitalizavimo priemonės, kurias valstybė suteikė pagal rekapitalizavimo priemonę (A priemonė)
(73)
2009 m. gegužės mėn. bankas gavo 940 mln. EUR kapitalo injekciją (A priemonė) pagal Graikijos bankams skirtos paramos schemos rekapitalizavimo priemonę. Ši kapitalo injekcija sudarė maždaug 2 % to meto pagal riziką įvertinto banko turto (47).
(74)
Rekapitalizavimas atliktas Graikijos pasirašytomis privilegijuotosiomis akcijomis su 10 % atkarpa ir penkerių metų išpirkimo terminu.
(75)
Bankas išpirko privilegijuotąsias akcijas 2014 m. balandžio 17 d., kaip nurodyta 41 konstatuojamojoje dalyje.
2.3.2. Valstybės garantuojama skubi parama likvidumui padidinti (L2 priemonė)
(76)
Skubi parama likvidumui padidinti yra išimtinė priemonė, kuria naudodamasi moki finansų įstaiga, patyrusi laikinų likvidumo problemų, gali gauti Eurosistemos finansavimą, kai tokia operacija nėra bendros pinigų politikos dalis. Finansų įstaigos už skubią paramą likvidumui padidinti mokama palūkanų norma yra […] (48) baziniais punktais didesnė nei palūkanos, kurias ji moka už įprastinį centrinio banko refinansavimą.
(77)
Už skubios paramos likvidumui padidinti programą yra atsakingas Graikijos bankas, vadinasi, visos sąnaudos ir rizika, susijusios su teikiama skubia parama likvidumui padidinti, tenka Graikijos bankui. Graikija suteikė Graikijos bankui valstybės garantiją, taikomą visai Graikijos banko teikiamos skubios paramos likvidumui padidinti sumai (49) Priėmus Įstatymo Nr. 3943/2011 50 straipsnio 7 dalį, kuria iš dalies pakeista Įstatymo Nr. 2362/1995 65 straipsnio 1 dalis, numatyta, kad finansų ministras gali suteikti Graikijos bankui garantijas valstybės vardu, kad būtų užtikrinti Graikijos banko reikalavimai kredito įstaigoms. Bankai, kuriems teikiama skubi parama likvidumui padidinti, valstybei turi mokėti garantijos mokestį, kuris lygus […] baziniams punktams.
(78)
2011 m. gruodžio 31 d. bankas buvo gavęs 6,7 mlrd. EUR valstybės garantuojamos skubios paramos likvidumui padidinti (50), o 2012 m. gruodžio 31 d. bankas buvo gavęs 23,6 mlrd. EUR valstybės garantuojamos skubios paramos likvidumui padidinti (51).
2.3.3. Bankui per fondą HFSF suteiktos pagalbos priemonės (B1, B2, B3 ir B4)
(79)
Nuo 2012 m. fondas HFSF bankui suteikė keletą kapitalo paramos priemonių. 8 lentelėje pateikiama šių pagalbos priemonių apžvalga.
8 lentelė
Bankui per HFSF suteiktos pagalbos priemonės
1-asis tarpinis rekapitalizavimas - 2012 m. gegužės mėn.
2-asis tarpinis rekapitalizavimas - 2012 m. gruodžio mėn.
Įsipareigojimo raštas - 2012 m. gruodžio mėn.
HFSF dalyvavimas vykdant 2013 m. pavasario rekapitalizavimą - 2013 m. gegužės mėn.
Priemonė
B1
B2
B3
B4
Suma
(mln. EUR)
1 900
1 042
1 629
4 021
2.3.3.1. Pirmasis tarpinis rekapitalizavimas (B1 priemonė)
(80)
Sprendimo pradėti procedūrą dėl banko „Alpha“ (52) 14-32 konstatuojamosiose dalyse išsamiai aprašomas 2012 m. gegužės mėn. pirmasis tarpinis rekapitalizavimas (B1 priemonė). Šiame skirsnyje išdėstyta bendroji informacija apie tą priemonę ir aptartos pagrindinės jos ypatybės.
(81)
2012 m. balandžio 20 d. fondas HFSF pateikė bankui raštą, kuriuo įsipareigojo dalyvauti (iki 1,9 mlrd. EUR) didinant, kaip planuota, banko akcinį kapitalą.
(82)
Pagal B1 priemonę 2012 m. gegužės 28 d. HFSF, laikydamasis Įstatyme Nr. 3864/2010, kuriuo įsteigiamas fondas HFSF (toliau - HFSF įstatymas), išdėstytų tarpinio rekapitalizavimo nuostatų, perdavė bankui 1,9 mlrd. EUR vertės EFSF obligacijų. Bankui perduotos EFSF obligacijos - tai EFSF kintamųjų palūkanų obligacijos, kurių išpirkimo terminas - šešeri ir dešimt metų, o emisijos data - 2012 m. balandžio 19 d. Komisija sprendimo pradėti procedūrą dėl banko „Alpha“ 48 konstatuojamojoje dalyje nustatė, kad „2012 m. gegužės 28 d. tarpiniu rekapitalizavimu buvo įvykdytas įsipareigojimo raštu prisiimtas įsipareigojimas, taigi teikiama ta pati pagalba“. Ir įsipareigojimo rašte nurodytą sumą, ir pirmojo tarpinio rekapitalizavimo sumą Graikijos bankas apskaičiavo siekdamas užtikrinti, kad 2011 m. gruodžio 31 d., t. y. tarpinio rekapitalizavimo įtraukimo į banko apskaitą atgaline data dieną, banko bendras kapitalo pakankamumo koeficientas pasiektų 8 %. Kaip matyti iš 3 lentelės, B1 priemone padengta tik ribota visų kapitalo poreikių, nustatytų atliekant 2012 m. testavimą nepalankiausiomis sąlygomis, dalis. Bankas turėjo daugiau kapitalo pritraukti ateityje didindamas kapitalą, o tarpiniu rekapitalizavimu buvo siekiama tik užtikrinti, kad bankas atitiktų reikalavimus ECB finansavimui gauti tol, kol kapitalas bus padidintas.
(83)
Laikotarpiui nuo pirmojo tarpinio rekapitalizavimo dienos iki pirmojo tarpinio rekapitalizavimo priemonių konvertavimo į paprastąsias akcijas ir kitas konvertuojamąsias finansines priemones dienos banko ir fondo HFSF sudarytame išankstinio pasirašymo susitarime nustatyta, kad bankas sumokės fondui HFSF 1 % EFSF obligacijų nominaliosios vertės metinį mokestį ir kad bet kokios atkarpos išmokos ir sukauptos palūkanos už EFSF obligacijas per tą laikotarpį bus laikomos papildomu fondo HFSF kapitalo įnašu į banką (53).
2.3.3.2. Antrasis tarpinis rekapitalizavimas (B2 priemonė)
(84)
2012 m. rudenį bankas į apskaitą įtraukė dar daugiau nuostolių. Todėl banko kapitalas vėl neatitiko minimalaus kapitalo reikalavimų, kad bankas ir toliau galėtų gauti ECB refinansavimą.
(85)
Todėl prireikė antrojo tarpinio rekapitalizavimo. 2012 m. gruodžio 21 d. fondas HFSF įgyvendino 1 042 mln. EUR dydžio antrąjį tarpinį rekapitalizavimą (B2 priemonė); ši priemonė taip pat buvo išmokėta perduodant bankui EFSF obligacijas.
2.3.3.3. 2012 m. gruodžio 21 d. įsipareigojimo raštas (B3 priemonė)
(86)
Be antrojo tarpinio rekapitalizavimo, 2012 m. gruodžio 21 d. fondas HFSF bankui pateikė raštą, kuriuo įsipareigojo dalyvauti (iki 1 629 mln. EUR) didinant banko akcinį kapitalą ir konvertuojamųjų priemonių, kurias numatoma išleisti, emisijoje (B3 priemonė).
(87)
Bendra dviejų tarpinių rekapitalizavimų (B1 ir B2 priemonės) ir 2012 m. gruodžio mėn. įsipareigotos skirti papildomos sumos (B3 priemonė) suma reiškė, kad fondas HFSF įsipareigojo padengti visus kapitalo poreikius, nustatytus atliekant 2012 m. testavimą nepalankiausiomis sąlygomis (4 571 mln. EUR) (54).
2.3.3.4. Fondo HFSF dalyvavimas vykdant 2013 m. pavasario rekapitalizavimą (B4 priemonė)
(88)
2013 m. balandžio 16 d. visuotiniame banko akcininkų susirinkime patvirtintas banko akcinio kapitalo padidinimas. 2013 m. gegužės 1 d. bankas pranešė apie visų 457 mln. EUR vertės platintų teisių pasirašymą ir apie paskelbtą neviešą iki 93 mln. EUR vertės akcijų platinimą po 0,44 EUR už vieną naują akciją (55).
(89)
2013 m. birželio 3 d. bankas paskelbė apie teisių emisijos pabaigą ir viso neviešo pasiūlymo paskirstymą (56). Taigi privačių subjektų dalyvavimas didinant banko akcinį kapitalą sudarė 550 mln. EUR.
(90)
Tą pačią dieną bankas taip pat paskelbė, kad fondas HFSF pasirašys 9 138 636 364 akcijas, kurių kaina - po 0,44 EUR už akciją. Todėl per 2013 m. pavasario rekapitalizavimą HFSF bankui skyrė iš viso 4 021 mln. EUR kapitalo injekciją paprastosiomis akcijomis (B4 priemonė). Ta suma lygi B1, B2 ir B3 priemonių sumai, atėmus privačių subjektų dalyvavimo dalį. Fondas HFSF pagal savo akcijas turi ribotas balsavimo teises, nes bendra privačių subjektų dalyvavimo didinant kapitalą dalis pasiekė 12 %. Fondo HFSF įstatyme numatyta, kad privatūs investuotojai išsaugos banko kontrolę, jeigu jų kapitalo injekcija sudarys daugiau kaip 10 % bankui reikalingo kapitalo. Tačiau fondas HFSF išsaugos visas balsavimo dėl pagrindinių banko sprendimų teises.
(91)
Padidinus banko akcinį kapitalą (B4 priemonė) pirmojo ir antrojo tarpinio rekapitalizavimo priemonės (B1 ir B2 priemonės) konvertuotos į nuolatinio rekapitalizavimo priemones ir įvykdytas įsipareigojimas suteikti papildomą kapitalo pagalbą (B3 priemonė).
(92)
Nustatyta naujų akcijų kaina - 50 % vidutinės pagal apimtį įvertintos akcijų kainos 50 prekybos dienų prieš siūlomos kainos nustatymo dieną. Dėl atvirkštinio akcijų padalijimo (57), dėl kurio sprendimas neeiliniame visuotiniame akcininkų susirinkime priimtas 2012 m. balandžio 16 d. (58), nustatyta naujų akcijų kaina - 0,44 EUR už akciją.
(93)
Iškart po 2013 m. pavasario rekapitalizavimo fondas HFSF tapo pagrindiniu banko akcininku, kuriam priklausė 83,66 % akcijų (59). Fondas HFSF išleido 1 233 503 482 varantus ir suteikė privatiems investuotojams po vieną varantą už kiekvieną pasirašytą akciją be jokio užmokesčio (60). Kiekvienu varantu suteikiama teisė nupirkti 7,40 fondo HFSF akcijų pasirinktais intervalais ir vykdymo kainomis. Pirmą kartą varantą įvykdyti galima 2013 m. gruodžio 10 d., vėliau varantus galima vykdyti dukart per metus iki 2017 m. gruodžio 10 d. Vykdymo kaina yra apskaičiuojama prie pasirašymo kainos, 0,44 EUR, pridėjus metinę palūkanų normą (4 % už pirmus metus, 5 % už antrus, 6 % už trečius, 7 % už ketvirtus metus ir 8 % metinę normą, perskaičiuotą už paskutinius šešis mėnesius) (61).
(94)
2014 m. iš dalies pakeistame fondo HFSF įstatyme numatyta, kad teisių emisijos atveju galima koreguoti tik varantų vykdymo kainas. Be to, visos korekcijos bus daromos ex post ir tik iki realizuotų pajamų iš fondo HFSF pasirašymo su pirmumo teise teisių pardavimo sumos. Akcinio kapitalo padidinimo be pirmumo teisės atveju nenumatoma jokia korekcija.
2.3.4. Valstybės pagalbos priemonės, skirtos trims kooperatiniams bankams
(95)
Kaip jau minėta 2.2.2 skirsnyje, Dodekaneso banko, banko „Evia Bank“ ir Vakarų Makedonijos banko finansavimo trūkumas Graikijos banko skaičiavimu atitinkamai sudarė 249 mln. EUR, 96 mln. EUR ir 82 mln. EUR. Taigi, apskaičiuota, kad bendra finansavimo trūkumo suma yra 427 mln. EUR. Šį trūkumą padengė fondas HFSF, bankui suteikdamas atitinkamą EFSF obligacijų sumą.
2.4. RESTRUKTŪRIZAVIMO PLANAS
(96)
2014 m. birželio 12 d. Graikija pateikė banko restruktūrizavimo planą, kuriame paaiškinama, kaip bankas, kaip jungtinis subjektas, sukurtas įsigijus banką „Emporiki Bank“ ir trijų kooperatinių bankų indėlius, ketina atkurti savo ilgalaikį gyvybingumą.
2.4.1. Šalyje vykdoma veikla
(97)
Įgyvendindamas restruktūrizavimo planą bankas daugiausia dėmesio skirs savo pagrindinei bankininkystės veiklai Graikijoje. Nors 2009 m. gruodžio mėn. duomenimis banko tarptautinė veikla sudarė daugiau kaip 20 % viso turto, o 2013 m. birželio mėn. - 15 % viso turto (62), 2018 m. pabaigoje ši dalis turėtų sumažėti iki maždaug […] (63).
(98)
Svarbiausias banko prioritetas - siekti, kad Graikijoje vykdoma banko veikla vėl taptų pelninga ir gyvybinga. Tuo tikslu restruktūrizavimo plane numatyta keletas priemonių, kuriomis siekiama padidinti banko veiklos efektyvumą ir grynąją palūkanų maržą, taip pat priemonių, kuriomis stiprinama banko kapitalo pozicija ir balanso struktūra.
(99)
Kalbant apie veiklos efektyvumą, bankas buvo pradėjęs vykdyti plačią racionalizavimo programą dar gerokai prieš įsigydamas banką „Emporiki Bank“ ir tris kooperatinius bankus. Nuo 2010 m. gruodžio 31 d. iki 2012 m. rugsėjo 30 d. bankas sumažino savo fizinį buvimą Graikijoje. Savo filialų skaičių sumažino nuo 458 2010 m. iki 426 2012 m. (64), taip pat per tą patį laikotarpį keliais šimtais darbuotojų sumažino bankinę ir nebankinę veiklą vykdančių darbuotojų skaičių (65).
(100)
Nuo 2012 m. gruodžio mėn. iki 2017 m. gruodžio mėn. bankas ketina dar sumažinti savo filialų Graikijoje skaičių nuo 739 iki […]. Bankinę ir nebankinę veiklą vykdančių darbuotojų skaičius Graikijoje bus sumažintas nuo 11 435 iki […] (66).
(101)
Dėl didesnio filialų ir darbuotojų darbo efektyvumo bendras banko sąnaudas Graikijoje bus galima sumažinti […] % nuo 1 345 mln. EUR 2012 m. iki […] mln. EUR 2017 m. (remiantis pro forma rodikliais) (67). Todėl numatomas Graikijoje vykdomos bankininkystės veiklos sąnaudų ir pajamų santykis restruktūrizavimo laikotarpio pabaigoje bus mažesnis negu […] %.
(102)
Restruktūrizavimo plane taip pat aprašoma, kaip bankas sumažins savo finansavimo sąnaudas - tai būtina siekiant atkurti gyvybingumą. Bankas tikisi, kad dėl stabilesnės aplinkos ir ypač dėl numatomo Graikijos ekonomikos stabilizavimosi ir atsigavimo (tikimasi, kad nuo 2014 m. ekonomika vėl augs) galės mokėti mažesnes palūkanas už indėlius. Tikimasi, kad už indėlius mokamos palūkanos (vidutinės terminuotųjų indėlių, neterminuotų indėlių ir taupomųjų indėlių palūkanos) Graikijoje sumažės. Jos daugiausia sumažėtų dėl to, kad būtų mokamos daug mažesnės palūkanos už terminuotuosius indėlius. Banko priklausomybė nuo valstybės garantuojamos skubios paramos likvidumui padidinti ir didesnio Eurosistemos finansavimo taip pat sumažės nuo 32 % viso jo turto 2012 m. iki vos […] % 2017 m. (68)
(103)
Restruktūrizavimo plane numatyta, kad bankas taip pat stiprins savo balansą. Jo grynasis paskolų ir indėlių santykis Graikijoje sumažės iki […] % 2018 m. (nuo 131 % 2012 m. (69)), o kapitalo pakankamumo rodiklis ir toliau gerės.
(104)
Kitas banko prioritetas - neveiksnių paskolų valdymas. Bankas tobulins savo kredito procesus: ir paskolų išdavimo (geresnis užtikrinimas įkaitu, sumažintos ribos), ir neveiksnių paskolų valdymo aspektus. Neveiksnių paskolų dalis 2014 m. pasieks […] %, tada ims mažėti; tikimasi, kad restruktūrizavimo laikotarpio pabaigoje ji sudarys […] % (70). Dėl Graikijos ekonomikos atsigavimo rizikos (vertės sumažėjimo) sąnaudos, vertinant pagal pro forma rodiklius (tai yra, įskaitant banką „Emporiki Bank“), sumažės nuo 2 799 mln. EUR 2012 m. iki […] mln. EUR 2018 m. (71)
(105)
Dėl didesnio veiklos efektyvumo, padidėjusios grynosios palūkanų maržos ir mažėjančių rizikos sąnaudų bankas galės nuo 2015 m. Graikijoje veikti pelningai. […]. Jo nuosavo kapitalo grąža 2018 m. Graikijoje sieks […] % (72).
2.4.2. Tarptautinė bankininkystės veikla
(106)
Bankas jau pradėjo mažinti finansinį savo tarptautinio tinklo įsiskolinimą ir jį restruktūrizuoti. 2013 m. rugpjūčio mėn. jis pardavė savo patronuojamąją įmonę Ukrainoje. Banko filialų skaičius Pietryčių Europoje sumažintas nuo 622 2009 m. iki 488 2012 m. (73)
(107)
Bankas ir toliau restruktūrizuos savo tarptautinį tinklą ir mažins jo finansinį įsiskolinimą. Bankas ketina sumažinti savo tarptautinio turto dydį iki […] mlrd. EUR. Kad pasiektų šį tikslą, bankas svarstys visas savo portfelio investicijų ir finansinio įsiskolinimo mažinimo galimybes. Bankas ketina savo tarptautinį turtą sumažinti […] %, palyginti su 2012 m. gruodžio 31 d. užsienio turtu, kuris sudarė […].
(108)
Restruktūrizavimo plane pabrėžiama būtinybė sumažinti užsienio patronuojamųjų įmonių priklausomybę nuo Graikijos patronuojančiosios įmonės likvidumo pozicijos požiūriu. Grupės vidaus finansavimas, teikiamas užsienio patronuojamosioms įmonėms, 2013-2017 m. bus sumažintas nuo 4 172 mln. EUR iki […] mln. EUR. (74)
(109)
Kad padidintų savo užsienio veiklos pelningumą bankas ketina įgyvendinti reikšmingą tarptautinio tinklo sąnaudų mažinimo programą - sumažinti filialų ir darbuotojų skaičių. Pavyzdžiui, […] bus uždaryti […] filialai iš […], o darbuotojų skaičius 2012-2018 m. bus sumažintas […] darbuotojais (-[…]) (75).
(110)
Todėl nuosavo kapitalo grąža pasieks […] (76).
2.4.3. Privataus kapitalo pritraukimas ir esamų akcininkų bei subordinuotųjų kreditorių įnašas
(111)
Bankui pavyko pritraukti nemažai kapitalo rinkoje ir taip sumažinti Bankui reikalingą valstybės pagalbą.
(112)
Pirma, bankas dalį privataus kapitalo pritraukė 2009 m., išleidęs 986 mln. EUR vertės teisių emisiją (77). Kaip paminėta 89 konstatuojamojoje dalyje, bankui taip pat pavyko pritraukti privačių investuotojų kapitalo vykdant 2013 m. pavasario rekapitalizavimą. Įvykdžius 2013 m. pavasario rekapitalizavimą, ankstesnių akcininkų valdoma akcinio kapitalo dalis gerokai sumažėjo, nes po 2013 m. pavasario rekapitalizavimo fondas HFSF gavo 83,66 % banko akcijų, o ankstesniems akcininkams liko tik 4,9 % akcijų. Nuo 2008 m. nebuvo mokama jokių dividendų grynaisiais pinigais.
(113)
2014 m. kovo mėn. bankas pritraukė 1,2 mlrd. EUR kapitalą iš rinkos, kad padengtų papildomo kapitalo poreikius ir apmokėtų už Graikijos turimas privilegijuotąsias akcijas. Šios naujos akcijos buvo išleistos už didesnę vienos akcijos kainą negu fondas HFSF mokėjo vykdant 2013 m. pavasario rekapitalizavimą.
(114)
2012 m. balandžio 20 d. bankas pasiūlė išpirkti 1 lygio vertybinius popierius, aukštesnės pakopos 2 lygio vertybinius popierius ir žemesnės pakopos 2 lygio vertybinius popierius už kainą, atitinkamai sudarančią 40, 60 ir 60 % jų nominaliosios vertės grynaisiais pinigais. Ta išpirkimo kaina buvo nustatyta remiantis priemonių rinkos verte, į ją įskaitytas ne didesnis kaip dešimties procentinių punktų priedas, kuris buvo pridėtas siekiant paskatinti investuotojus dalyvauti išpirkimo programoje. 2012 m. gegužės 7 d. bankas paskelbė apie išpirkimo rezultatus (78). Bendras dalyvavimas pasiekė 66 %, bendras kapitalo prieaugis sudarė 333 mln. EUR. 2013 m. balandžio 19 d. bankas paskelbė apie dar vieną įsipareigojimų valdymo procedūrą, taikomą likusiai neapmokėtai 316 mln. EUR nominaliosios vertės įsipareigojimų daliai. Bankas pasiūlė išpirkti 1 lygio vertybinius popierius, aukštesnės pakopos 2 lygio vertybinius popierius ir žemesnės pakopos 2 lygio vertybinius popierius už kainą, atitinkamai sudarančią 35, 55 ir 55 % jų nominaliosios vertės grynaisiais pinigais. Ta išpirkimo kaina buvo nustatyta remiantis priemonių rinkos verte; į ją įskaitytas ne didesnis kaip dešimties procentinių punktų priedas, kuris buvo pridėtas siekiant paskatinti investuotojus dalyvauti išpirkimo programoje. Sutikimo lygis sudarė 58 %, kapitalo prieaugis - 103 mln. EUR.
(115)
Dėl dviejų išpirkimų nepadengta subordinuotoji ir mišri skola sumažėjo nuo 985 mln. EUR iki 134 mln. EUR.
2.5. GRAIKIJOS VALDŽIOS INSTITUCIJŲ ĮSIPAREIGOJIMAI
(116)
2014 m. birželio 12 d. Graikija įsipareigojo užtikrinti, kad bankas ir jo susijusios įmonės įgyvendins tą pačią dieną pateiktą restruktūrizavimo planą, ir prisiėmė tolesnių įsipareigojimų dėl restruktūrizavimo plano įgyvendinimo. Šiame skirsnyje apibendrinami šie papildomi įsipareigojimai, išvardyti priede.
(117)
Pirma, Graikija įsipareigojo užtikrinti, kad bankas restruktūrizuos savo komercinę veiklą Graikijoje, nustatydamas didžiausią filialų ir darbuotojų skaičių, taip pat didžiausią bendrų sąnaudų sumą - reikalavimus, kuriuos bankas turi atitikti iki 2017 m. gruodžio 31 d. (79)
(118)
Graikija taip pat įsipareigojo užtikrinti, kad bankas sumažins Graikijoje priimamų indėlių sąnaudas ir iki 2017 m. gruodžio 31 d. atitiks didžiausią leidžiamą grynąjį paskolų ir indėlių santykį (80).
(119)
Banko užsienio patronuojamųjų įmonių atžvilgiu Graikija įsipareigojo užtikrinti, kad bankas neteiks papildomos kapitalo paramos, nebent būtų įvykdytos iš anksto nustatytos sąlygos. Graikija taip pat įsipareigojo užtikrinti, kad bankas iki 2018 m. birželio 30 d. gerokai sumažins savo finansinį įsiskolinimą, susijusį su tarptautiniu turtu (81).
(120)
Graikija įsipareigojo užtikrinti, kad bankas parduos tam tikrą vertybinių popierių dalį, taip pat sumažins savo privataus nuosavo kapitalo portfelio dydį. Be to, bankas nepirks neinvesticinio reitingo vertybinių popierių, išskyrus tam tikras išimtis (82).
(121)
Graikija prisiėmė keletą įsipareigojimų, susijusių su banko valdymu. Ji įsipareigojo nustatyti banko darbuotojų ir valdytojų atlygio apribojimus, užtikrinti, kad bankas laikytųsi Graikijos įstatymų dėl įmonių valdymo, ir sukurti veiksmingą ir tinkamą organizacinę struktūrą (83).
(122)
Graikija taip pat įsipareigojo užtikrinti, kad bankas vykdys aukštos kokybės paskolų politiką, taip užtikrindamas, jog sprendimais dėl paskolų suteikimo ir restruktūrizavimo būtų siekiama kuo didesnio banko gyvybingumo ir pelningumo. Graikija įsipareigojo užtikrinti, kad bankas laikysis griežtų kredito rizikos stebėsenos ir paskolų restruktūrizavimo standartų (84).
(123)
Keletas įsipareigojimų susiję su banko operacijomis su susijusiais skolininkais. Tais įsipareigojimais siekiama užtikrinti, kad bankas, teikdamas paskolas darbuotojams, valdytojams ir akcininkams, taip pat viešiesiems subjektams, politinėms partijoms ir žiniasklaidos įmonėms ar tokias paskolas restruktūrizuodamas, nenukryptų nuo rizikos ribojimo principais grindžiamos bankininkystės praktikos (85).
(124)
Galiausiai Graikija įsipareigojo užtikrinti, kad bankas laikysis tam tikrų veiklos apribojimų, pavyzdžiui, draudimo mokėti atkarpas ir dividendus, įsigijimo draudimo ir draudimo reklamuoti valstybės pagalbą (86).
(125)
Tuos įsipareigojimus iki 2018 m. gruodžio 31 d. stebės už stebėseną atsakingas patikėtinis.
(126)
Dar Graikija nurodė, kad prašys Komisijos patvirtinimo prieš bankui arba valstybės įstaigai, įskaitant fondą HFSF, išperkant kokius nors varantus (87).
3. PAGRINDAS PRADĖTI OFICIALIĄ TYRIMO PROCEDŪRĄ DĖL PIRMOJO TARPINIO REKAPITALIZAVIMO
(127)
2012 m. liepos 27 d. Komisija pradėjo oficialią tyrimo procedūrą siekdama patikrinti, ar fondo HFSF bankui suteiktos pirmojo tarpinio rekapitalizavimo priemonės (B1 priemonė) atitinka 2008 m. Bankų komunikate (88) nustatytas sąlygas dėl tinkamumo, būtinumo ir proporcingumo.
(128)
Dėl priemonės tinkamumo Komisija, atsižvelgdama į tai, kad pagalba buvo suteikta po ankstesnio rekapitalizavimo ir pagalbos likvidumui padidinti, ir į ilgą sanavimo laikotarpį, pareiškė abejojanti, ar bankas ėmėsi visų įmanomų veiksmų tam, kad ateityje pagalbos nebeprireiktų (89). Be to, Komisijai neaišku, kas kontroliuos banką, kai pirmąjį tarpinį rekapitalizavimą pakeis nuolatinis rekapitalizavimas (90), nes banko kontrolę gali perimti arba valstybė, arba smulkieji privatūs savininkai. Komisija pažymėjo, kad ji norėtų užtikrinti, jog nė vienu atveju banko valdymo ir ypač jo skolinimo proceso kokybė nepablogėtų.
(129)
Dėl pirmojo tarpinio rekapitalizavimo būtinumo Komisija sprendimo pradėti procedūrą dėl banko „Alpha“ 66 konstatuojamojoje dalyje abejojo, ar buvo imtasi visų įmanomų priemonių, kad bankui ateityje pagalbos nebeprireiktų. Be to, tarpinio rekapitalizavimo laikotarpio trukmė buvo neapibrėžta, todėl Komisija negalėjo padaryti išvados, ar ji pakankama ir atitinka atlygio ir naštos pasidalijimo principus pagal valstybės pagalbos taisykles. Be to, tuo metu, kai buvo priimtas sprendimas pradėti procedūrą dėl banko „Alpha“, pirmojo tarpinio rekapitalizavimo priemonių konvertavimo į nuolatinio rekapitalizavimo priemones sąlygos nebuvo žinomos, todėl Komisija negalėjo jų įvertinti.
(130)
Dėl priemonės proporcingumo Komisija pareiškė abejojanti, ar apsaugos priemonės (draudimas reklamuoti valstybės pagalbą, draudimas mokėti atkarpas ir dividendus, draudimas vykdyti pasirinkimo pirkti sandorius, išpirkimo draudimas, kaip nurodyta sprendimo pradėti procedūrą dėl banko „Alpha“ 71 konstatuojamojoje dalyje) yra pakankamos pirmojo tarpinio rekapitalizavimo atveju. Be to, sprendimo pradėti procedūrą dėl banko „Alpha“ 72 konstatuojamojoje dalyje Komisija nurodė, jog dėl to, kad nėra taisyklių, pagal kurias fondui HFSF būtų draudžiama koordinuoti keturis didžiausius Graikijos bankus (t. y. banką, „Eurobank“, Graikijos nacionalinį banką ir „Piraeus Bank“), ir tinkamų apsaugos priemonių, siekiant užtikrinti, kad jie nesidalytų neskelbtina komercine informacija, gali būti iškraipyta konkurencija. Todėl Komisija pasiūlė paskirti už stebėseną atsakingą patikėtinį, kuris fiziškai būtų banke.
4. SUINTERESUOTŲJŲ ŠALIŲ PASTABOS DĖL OFICIALIOS TYRIMO PROCEDŪROS DĖL PIRMOJO TARPINIO REKAPITALIZAVIMO
4.1. BANKO PASTABOS
(131)
2012 m. rugpjūčio 30 d. Komisija gavo banko pastabas dėl sprendimo pradėti procedūrą dėl banko „Alpha“.
(132)
Dėl priemonės tinkamumo bankas pažymėjo, kad jis yra sistemiškai svarbus ir Graikijai, ir bankų rinkoms, kuriose veikia. Taip pat, kad jo verslo modelis yra gyvybingas ir kad tai jis įrodė per ilgą savo sėkmingos veiklos istoriją.
(133)
Bankas taip pat pažymėjo, kad abu rekapitalizavimo etapus nulėmė stipriai blogėjanti ekonominė aplinka ir kad papildomos pagalbos priemonės buvo suteiktos dėl gilėjančios finansų krizės. Jis nurodė, kad iki šiol iš visų Graikijos bankų valstybės pagalbos jis gavo mažiausiai. Bankas pažymėjo, kad kalbant apie tai, ar iš karto buvo imtasi visų galimų priemonių, kad ateityje bankui vėl neprireiktų pagalbos, restruktūrizavimo plane bus išsamiai aptariamos naštos pasidalijimo priemonės, kurios jau įgyvendintos, yra įgyvendinamos ar planuojamos įgyvendinti. Bankas taip pat pažymėjo, kad tomis priemonėmis užtikrinta, kad nė vienas akcininkas neliktų nuošalyje. Kartu su stipria verslo baze ir griežtu kapitalo vertinimo procesu jomis bus padedama užtikrinti, kad bankas būtų tinkamai kapitalizuotas, būtų sugrąžintas jo gyvybingumas ir galiausiai nebenaudotų valstybės pagalbos.
(134)
Bankas taip pat palankiai įvertino nuolatinio rekapitalizavimo sąlygų aiškumą, jo nuomone, šios sąlygos turėtų visapusiškai atspindėti priežastis, dėl kurių bankui prireikė valstybės pagalbos. Jis taip pat pažymėjo, kad rekapitalizavimu sprendžiamos problemos, kurių kilo dėl dalyvaujant PSD programoje prarasto kapitalo, neeilinio ir neprognozuojamo įvykio. Bankas pritarė nuomonei, kad pagal Graikijos ir Europos standartus įsigydamas valstybės skolos vertybinius popierius jis neprisiėmė pernelyg didelės rizikos. Jis nurodė, kad jeigu PSD nebūtų įgyvendinta, 2012 m. jis būtų išvengęs rekapitalizavimo ir būtų galėjęs apmokėti privilegijuotąsias akcijas pagal šių akcijų sutarties sąlygas. Be to jis nurodė, kad net ir po to, kai apskaitė reikšmingus kapitalo nuostolius dėl dalyvavimo PSD programoje, jo grynoji turto vertė vis tiek buvo teigiama.
(135)
Bankas pridūrė, kad jo veiklos bazė yra labai tvirta ir jis itin iniciatyviai įgyvendina priemones, kad galėtų sėkmingai dirbti nepaprastai nepalankiomis sąlygomis. Bankas nurodė, kad nuo krizės pradžios nevykdė jokios agresyvios komercinės politikos, neprisiėmė nederamos rizikos, bet skyrė daug dėmesio kredito rizikos valdymui, šalino finansavimo pusiausvyros sutrikimus tvarkingai mažindamas finansinį įsiskolinimą ir aktyviai valdė savo sąnaudų bazę racionalizuodamas veiklos platformą ir optimizuodamas pirkimų išlaidas.
(136)
Be to, bankas pabrėžė, kad akcininkai pasidalijo nemaža dalimi išlaidų. Jis taip pat pažymėjo reikšmingas viešojo sektoriaus taikomas apsaugos priemones, kad rekapitalizuoti bankai neprisiimtų pernelyg didelės rizikos ir būtų galima atidžiai stebėti, ar tinkamai įgyvendinami restruktūrizavimo planai, pavyzdžiui, į banko direktorių valdybą ir atitinkamus komitetus paskiriami Finansų ministerijos ir fondo HFSF atstovai. Jis taip pat pabrėžė, kad fondas HFSF stebės, kaip įgyvendinamas restruktūrizavimo planas, ir kad fondo HFSF balsavimo teisių sustabdymas bus panaikintas, jeigu bus padaryta didelių pažeidimų.
(137)
Dėl šių priežasčių bankas tikėjo, kad nuolatinio rekapitalizavimo struktūra ir sąlygos bus stiprus akstinas esamiems ir naujiems akcininkams dalyvauti didinant kapitalą ateityje.
(138)
Dėl priemonės būtinumo bankas pažymėjo, kad pagalbos priemone buvo sprendžiama PSD sukelto kapitalo deficito problema, taigi bankas laikėsi Graikijos banko nustatyto būtino kapitalo pakankamumo rodiklio, toliau galėjo naudotis ECB refinansavimo operacijomis ir galės padėti savo klientams ir Graikijos ekonomikai sunkiu laikotarpiu.
(139)
Dėl priemonės proporcingumo bankas paskelbė, jog neketina naudotis jam teikiama pagalba, kad iškraipytų konkurenciją. Jis taip pat pabrėžė, kad gavęs valstybės pagalbą nevykdė jokios agresyvios komercinės politikos. Jis taip pat pažymėjo, jog dėl to, kad visi didieji Graikijos bankai gavo pagalbos ir kad užsienio dalyviai Graikijos rinkoje vis mažiau nori prisiimti riziką, galimybė, kad kuris nors pagalbos gavėjas iškraipys konkurenciją taip, kad pakenktų pagalbos negaunantiems konkurentams, yra minimali.
4.2. KITO GRAIKIJOS BANKO PASTABOS
(140)
2013 m. sausio 3 d. Komisija gavo vieno Graikijos banko pateiktas pastabas dėl sprendimo pradėti procedūrą dėl banko „Alpha“. Tas Graikijos bankas teigė, kad fondo HFSF vykdomas Graikijos bankų rekapitalizavimas iš esmės yra sveikintinas žingsnis užtikrinant tvirtesnę ir gyvybingesnę bankų sistemą, ir nereiškė jokių prieštaravimų dėl banko rekapitalizavimo.
(141)
Tačiau, išreikšdamas visišką paramą fondo HFSF vykdomam Graikijos bankų rekapitalizavimui, tas Graikijos bankas paaiškino, kad, siekiant sumažinti konkurencijos iškraipymus ir išvengti diskriminacijos, fondo HFSF vykdomo rekapitalizavimo galimybe panašiomis sąlygomis turėtų galėti pasinaudoti visi Graikijoje veikiantys bankai.
5. GRAIKIJOS PASTABOS DĖL OFICIALIOS TYRIMO PROCEDŪROS DĖL PIRMOJO TARPINIO REKAPITALIZAVIMO
(142)
2012 m. rugsėjo 5 d. Graikija pateikė Graikijos banko ir fondo HFSF parengtas pastabas dėl sprendimo pradėti procedūrą dėl banko „Alpha“.
5.1. GRAIKIJOS BANKO PASTABOS
(143)
Dėl pirmojo tarpinio rekapitalizavimo tinkamumo Graikijos bankas pažymėjo, kad pirmasis tarpinis rekapitalizavimas buvo laikina priemonė, nes rekapitalizavimo procesas bus užbaigtas atitinkamiems keturiems bankams padidinus akcinį kapitalą.
(144)
Graikijos bankas taip pat pažymėjo, kad didžiausių Graikijos bankų rekapitalizavimas yra ilgesnės trukmės Graikijos bankų sektoriaus restruktūrizavimo dalis. Jis pažymėjo, kad tuo atveju, kai bankas lieka privačiose rankose, vadovybė greičiausiai liks ta pati, tačiau jei bankas priklausytų valstybei (t. y. fondui HFSF), fondas HFSF galėtų paskirti naują vadovybę, kurią bet kokiu atveju turėtų įvertinti Graikijos bankas. Graikijos bankas pažymėjo, kad jis nuolat vertina kiekvieno banko valdymo sistemą, valdymo tinkamumą ir rizikos pobūdį siekdamas užtikrinti, kad nebūtų prisiimama pernelyg didelė rizika. Jis taip pat nurodė, kad fondas HFSF jau paskyrė atstovus rekapitalizuotų bankų direktorių valdybose.
(145)
Dėl pirmojo tarpinio rekapitalizavimo būtinumo Graikijos bankas pareiškė, kad banko rekapitalizavimas buvo apribotas siekiant užtikrinti, kad bankas atitiktų tuo metu taikytus minimalaus kapitalo reikalavimus (8 %). Jis taip pat nurodė, kad rekapitalizavimo priemonių įgyvendinimas užtruko dėl Graikijoje labai pablogėjusių veiklos sąlygų ir PSD programos poveikio, viso projekto sudėtingumo ir būtinybės užtikrinti kuo didesnį privačių investuotojų dalyvavimą didinant akcinį kapitalą.
(146)
Dėl pirmojo tarpinio rekapitalizavimo proporcingumo Graikijos bankas nurodė, kad visapusiškas restruktūrizavimo plano, kuris bus pateiktas Komisijai, įgyvendinimas buvo užtikrintas tuo, kad fondo HFSF balsavimo teisių sustabdymas bus panaikintas, jei restruktūrizavimo planas bus iš esmės pažeistas. Graikijos bankas taip pat pažymėjo, kad sunkumų bankui kilo ne dėl to, kad banko vadovybė nepakankamai įvertino riziką ar kad bankas ėmėsi agresyvių komercinių veiksmų.
5.2. FONDO HFSF PASTABOS
(147)
Dėl pirmojo tarpinio rekapitalizavimo tinkamumo fondas HFSF, aptardamas klausimą dėl galimo valstybės kišimosi, kai valstybė per fondą HFSF suteikia dideles valstybės pagalbos sumas, o fondas HFSF turi visas balsavimo teises, nurodė, kad fondo HFSF finansuojami bankai nėra laikomi viešaisiais ar valstybės kontroliuojamais subjektais ir kad jie nebus valstybės kontroliuojami fondui HFSF įvykdžius nuolatinį jų rekapitalizavimą. Fondas HFSF nurodė, kad jis yra visiškai nepriklausomas privatinės teisės reglamentuojamas juridinis asmuo, turintis teisę savarankiškai priimti sprendimus. Remiantis HFSF įstatymo 16 straipsnio C dalies 2 punktu, pagal kurį kredito įstaigos, kurioms fondas HFSF suteikė kapitalo paramą, nepriklauso viešajam sektoriui plačiąja prasme, fondas HFSF nėra valdžios sektoriaus kontroliuojamas subjektas. Fondas HFSF taip pat paminėjo savo valdymo struktūrą.
(148)
Dėl fondo HFSF kišimosi į banko valdymą fondas HFSF pažymėjo, kad jis gerbs banko savarankiškumą ir nesikiš į kasdienį jo valdymą, nes fondas HFSF atlieka tik fondo HFSF įstatyme numatytas funkcijas. Jis nurodė, kad valstybė jokiais atvejais nesikiš ir nieko nekoordinuos ir kad banko sprendimai dėl skolinimo proceso (inter alia, dėl užstatų, kainodaros, paskolų gavėjų mokumo) bus priimami remiantis komerciniais kriterijais.
(149)
Fondas HFSF nurodė, kad fondo HFSF įstatyme ir išankstinio pasirašymo susitarime nustatytos tinkamos apsaugos priemonės, kuriomis esamiems privatiems akcininkams neleidžiama prisiimti pernelyg didelės rizikos. Jis nurodė šias priemones: i) fondo HFSF atstovai paskiriami nepriklausomais vykdomųjų įgaliojimų neturinčiais banko direktorių valdybos nariais ir dalyvauja komitetuose; ii) fondas HFSF atlieka išsamų banko patikrinimą; iii) po galutinio rekapitalizavimo fondo HFSF balsavimo teisės bus apribotos tik tol, kol bankas laikysis restruktūrizavimo plano sąlygų.
(150)
Fondas HFSF nurodė, kad nustatytos tinkamos priemonės siekiant užtikrinti, kad bankai, kurių veikloje fondas HFSF dalyvauja, tarpusavyje nesidalytų neskelbtina komercine informacija. Tarp šių priemonių yra šios: į šiuos bankus skiriami įvairūs fondo HFSF atstovai, šiems atstovams duodami įgaliojimai, kuriais konkrečiai užtikrinama, kad vienas atstovas neperduotų informacijos kitam, ir šiems atstovams duodami aiškūs vidaus nurodymai neperduoti neskelbtinos komercinės bankų informacijos. Be to, fondas HFSF nurodė, kad jis savo teisėmis bankų atžvilgiu naudojasi taip, kad neužkirstų kelio veiksmingai konkurencijai, jos neribotų, neiškraipytų, reikšmingai nesumažintų ir jai netrukdytų. Galiausiai, fondas HFSF nurodė, kad jo direktorių valdybos nariams ir darbuotojams taikomos griežtos konfidencialumo taisyklės, jie turi vykdyti patikėtinių pareigas ir laikytis nuostatų dėl fondo HFSF reikalų profesinės paslapties.
6. VALSTYBĖS PAGALBOS, SUSIJUSIOS SU TAM TIKRŲ TRIJŲ KOOPERATINIŲ BANKŲ ĮSIPAREIGOJIMŲ ĮSIGIJIMU, VERTINIMAS
(151)
Pirmiausia Komisija turi įvertinti, ar valstybės pagalba, susijusi su trijų kooperatinių bankų pertvarkymu (tai yra finansavimo trūkumo finansavimu, dėl kurio buvo galima perduoti indėlius, įskaitant tarpbankinius įsipareigojimus, ir reikalavimus bei įsipareigojimus Graikijos indėlių ir investicijų garantijų fondui (angl. Hellenic Deposit and Investment Guarantee Fund, HDIGF)), yra valstybės pagalba, kaip apibrėžta Sutarties 107 straipsnio 1 dalyje. Pagal tą nuostatą valstybės pagalba - tai valstybės narės arba iš jos valstybinių išteklių bet kokia forma suteikta pagalba, kuri, palaikydama tam tikras įmones, iškraipo konkurenciją arba gali ją iškraipyti, kai ji daro įtaką valstybių narių tarpusavio prekybai.
(152)
Komisija pirmiausia vertins, ar kokiu nors pranašumu naudojosi šie galimi pagalbos gavėjai: i) kooperatiniai bankai, taip pat ar pranašumo suteikta bankui perduotos „veiklos“ atžvilgiu; ir ii) bankas.
i) Valstybės pagalbos kooperatiniams bankams ir bankui galimai perduotos „veiklos“ atžvilgiu buvimas
(153)
Dėl kooperatinių bankų Komisija pažymi, kad Dodekaneso bankas, bankas „Evia Bank“ ir Vakarų Makedonijos bankas buvo pradėti likviduoti, o jų bankininkystės veiklos licencijos panaikintos. Todėl bankų rinkoje ekonominės veiklos jie nebevykdo.
(154)
Valstybės parama, tai yra, finansavimo trūkumo finansavimas, būtų su perduotais reikalavimais ir įsipareigojimais susijusi pagalba, kaip apibrėžta Sutarties 107 straipsnio 1 dalyje, tik tada, jeigu ši veikla kaip visuma būtų laikoma įmone. Įmone vadinamas kiekvienas subjektas, kuris vykdo ekonominę veiklą, nepaisant jo teisinio statuso ir finansavimo būdo. Bet kuri veikla, kurią vykdant tam tikroje rinkoje yra siūlomos prekės arba paslaugos, yra ekonominė veikla. Todėl norint padaryti išvadą, ar pagalba teikiama įmonei, reikėtų įvertinti, ar reikalavimų ir įsipareigojimų perdavimas yra ekonominės veiklos perdavimas.
(155)
Kaip paminėta 2.2.2 skirsnyje, po kooperatinių bankų pertvarkymo bankui perduoti tik indėliai, tarpbankiniai įsipareigojimai ir reikalavimai bei įsipareigojimai Graikijos indėlių ir investicijų garantijų fondui. Trijuose kooperatiniuose bankuose dirbo 227 darbuotojai, bankai turėjo iš viso 18 filialų. Reikėtų pažymėti, kad trijų kooperatinių bankų filialai, darbo sutartys arba paskolos bankui nebuvo perduodamos savaime. Todėl atsižvelgiant į tai, kad paskolos bankui neperduodamos, bet lieka trims likviduojamiems kooperatiniams bankams, tai, kad neperduodamas joks filialas ir darbo sutartys savaime neperduodamos (91), galima daryti išvadą, kad ekonominė veikla nėra perduodama. Perduotų įsipareigojimų (tai yra, indėlių) negalima laikyti valstybės paramos gavėju, nes jie nėra „įmonė“.
(156)
Taigi, trys esami juridiniai asmenys pradėti likviduoti ir nebevyko jokios bankų veiklos. Be to, perduotas turtas ir įsipareigojimai nėra ekonominė veikla.
(157)
Todėl daroma išvada, jog tai, kad fondas HFSF perdavė bankui EFSF obligacijas, kad padengtų įsigyto trijų kooperatinių bankų turto ir įsipareigojimų finansavimo trūkumą, neleidžia tęsti jų ekonominės veiklos. Todėl fondo HFSF parama nėra nei pagalba likviduojamiems subjektams, nei pagalba perduotam turtui ir įsipareigojimams.
ii) Pagalbos bankui buvimas
(158)
Vertindama, ar trijų kooperatinių bankų turto ir įsipareigojimų pardavimas yra valstybės pagalba bankui, Komisija privalo įvertinti, ar įvykdyti tam tikri reikalavimai, visų pirma, ar i) pardavimo procesas yra atviras, besąlygiškas ir nediskriminacinis; ii) pardavimas vykdomas rinkos sąlygomis; iii) valstybė kuo labiau didina susijusio turto ir įsipareigojimų pardavimo kainą (92).
(159)
Kaip paminėta 52 konstatuojamojoje dalyje, Graikija kreipėsi tik į keturis sisteminius Graikijos bankus, norėdama aukciono būdu parduoti tam tikrą trijų kooperatinių bankų turtą ir įsipareigojimus, nes manė, kad indėliai turėtų būti perduoti visiškai rekapitalizuotoms įstaigoms. Įpareigojančius pasiūlymus pateikė tik bankas ir „Eurobank“. „Alpha Bank“ pasirinktas kaip bankas, pateikęs geriausią pasiūlymą per pertvarkančiosios institucijos paskelbtą konkursą, kuriame buvo atsižvelgiama į pasiūlytą kainą ir gebėjimą greitai ir sklandžiai perimti ir integruoti įsigytus indėlius.
(160)
Parduodamą paketą sudarė tik indėliai, be infrastruktūros. Todėl, kad galėtų aptarnauti indėlininkus, pirkėjas galėjo būti tik infrastruktūrą ir filialų tinklą Graikijoje turintis bankas.
(161)
Kadangi Komisija neturi priežasčių manyti, kad pardavimas vykdytas ne rinkos sąlygomis, ji daro išvadą, kad pagal 2013 m. Bankų komunikato 80 punktą, Restruktūrizavimo komunikato 20 punktą ir Komisijos sprendimų priėmimo praktiką įtarimus dėl pagalbos bankui galima atmesti (93).
iii) Išvada dėl pagalbos buvimo
(162)
Valstybei teikiant paramą, susijusią su trijų kooperatinių bankų pardavimu, nepalaikoma jokia ekonominė veikla ir jokia įmonė. Dėl to priemonė nėra valstybės pagalba, kaip apibrėžta Sutarties 107 straipsnio 1 dalyje.
7. BANKUI SUTEIKTOS PAGALBOS VERTINIMAS
7.1. PAGALBOS BUVIMAS IR DYDIS
(163)
Komisija turi nustatyti, ar bankui buvo suteikta valstybės pagalba, kaip apibrėžta Sutarties 107 straipsnio 1 dalyje.
7.1.1. Pagalbos buvimas pagal priemones, suteiktas pagal Graikijos bankams skirtą paramos schemą (L1 ir A priemonės)
7.1.1.1. Parama likvidumui padidinti, valstybės suteikta pagal garantijų ir paskolų, padengtų Vyriausybės obligacijomis, priemones (L1 priemonė).
(164)
Sprendimuose, kuriais patvirtinama ir pratęsiama Graikijos bankams skirta paramos schema (94), Komisija jau nustatė, kad pagal tą schemą suteikta parama likvidumui padidinti yra valstybės pagalba. Parama, kuri būtų suteikta pagal tą schemą likvidumui padidinti ateityje, taip pat būtų pagalba.
7.1.1.2. Rekapitalizavimo priemonės, kurias valstybė suteikė pagal rekapitalizavimo priemonę (A priemonė)
(165)
2008 m. lapkričio 19 d. sprendime dėl Graikijos bankams skirtos paramos schemos Komisija jau buvo nustačiusi, kad pagal rekapitalizavimo priemonę suteiktos rekapitalizavimo priemonės bus laikomos valstybės pagalba. Bankas gavo 940 mln. EUR privilegijuotosiomis akcijomis, tai sudaro tos dienos 2 % pagal riziką įvertinto banko turto.
7.1.2. Pagalbos buvimas, kai teikiama valstybės garantuojama skubi parama likvidumui padidinti (L2 priemonė)
(166)
2008 m. Bankų komunikato 51 punkte Komisija paaiškino, kad finansų įstaigoms skirtos centrinių bankų lėšos nėra valstybės pagalba, jeigu laikomasi visų keturių sąlygų: dėl finansų įstaigos mokumo, priemonės užtikrinimo įkaitu, finansų įstaigai nustatytų palūkanų ir priešpriešinės valstybės garantijos nebuvimo. Kadangi bankui suteikta valstybės garantuojama skubi parama likvidumui padidinti visų keturių sąlygų neatitinka, visų pirma todėl, kad yra valstybės garantuojama ir suteikta kartu su kitomis paramos priemonėmis, ji yra valstybės pagalba.
(167)
Valstybės garantuojama skubi parama likvidumui padidinti atitinka Sutarties 107 straipsnio 1 dalyje nustatytas sąlygas. Pirma, kadangi ši priemonė apima Graikijos bankui skirtą valstybės garantiją, visus nuostolius padengs valstybė. Todėl priemonei naudojami valstybiniai ištekliai. Skubi parama likvidumui padidinti suteikia galimybę bankams gauti finansavimą tada, kai jie negali naudotis didmeninio finansavimo rinka ir įprastinėmis Eurosistemos refinansavimo operacijomis. Todėl bankui teikiant valstybės garantuojamą skubią paramą likvidumui padidinti suteikiamas pranašumas. Skubi parama likvidumui padidinti yra teikiama tik bankų sektoriui, todėl priemonė yra atrankioji. Kadangi valstybės garantuojama skubi parama likvidumui padidinti suteikia galimybę bankui toliau veikti rinkoje, užtikrinant, kad bankas vykdytų įsipareigojimus ir jam nereikėtų pasitraukti iš rinkos, ja iškraipoma konkurencija. Bankas veikia kitose valstybėse narėse, o kitų valstybių narių finansų įstaigos veikia arba gali norėti veikti Graikijoje, todėl bankui suteiktas pranašumas daro įtaką valstybių narių tarpusavio prekybai.
(168)
Valstybės garantuojama skubi parama likvidumui padidinti (L2 priemonė) yra valstybės pagalba. Valstybės garantuojamos skubios paramos likvidumui padidinti suma ilgainiui kito. 2012 m. gruodžio 31 d. ji siekė apie 23,6 mlrd. EUR.
7.1.3. Pagalbos buvimas pagal bankui per fondą HFSF suteiktas priemones (B1, B2, B3 ir B4 priemonės)
7.1.3.1. Pirmasis tarpinis rekapitalizavimas (B1 priemonė)
(169)
Sprendimo pradėti procedūrą dėl banko „Alpha“ 5.1 skirsnyje Komisija jau padarė išvadą, kad pirmasis tarpinis rekapitalizavimas yra valstybės pagalba. Gautas kapitalas siekė 1,9 mlrd. EUR.
7.1.3.2. Antrasis tarpinis rekapitalizavimas (B2 priemonė)
(170)
Įgyvendinant B2 priemonę naudoti fondo HFSF ištekliai, taigi, kaip paaiškinta sprendimo pradėti procedūrą dėl banko „Alpha“ 47 konstatuojamojoje dalyje, naudoti valstybiniai ištekliai.
(171)
Kalbant apie pranašumo buvimą, dėl B2 priemonės banko kapitalo pakankamumo rodiklis padidėjo tiek, kad bankas galėjo toliau veikti rinkoje ir naudotis Eurosistemos finansavimu. Be to, atlygį už B2 priemonę sudarė sukauptos palūkanos už EFSF obligacijas ir papildomas 1 % mokestis. Kadangi tas atlygis yra akivaizdžiai mažesnis už atlygį, mokamą už panašias kapitalo priemones rinkoje, bankas tikrai nebūtų galėjęs to kapitalo pritraukti rinkoje tokiomis sąlygomis. Todėl B2 priemone bankui suteiktas pranašumas naudojant valstybinius išteklius. Kadangi priemone galėjo naudotis tik bankas, priemonė yra atrankaus pobūdžio.
(172)
Dėl B2 priemonės banko pozicija sustiprėjo, nes bankui buvo suteikta finansinių išteklių, kad jis toliau atitiktų kapitalo reikalavimus, todėl buvo iškraipyta konkurencija. Kadangi bankas veikia kitose Europos Sąjungos bankų rinkose, o kitų valstybių narių finansų įstaigos veikia Graikijoje, B2 priemonė taip pat gali daryti poveikį valstybių narių tarpusavio prekybai.
(173)
Komisija mano, kad B2 priemonė yra valstybės pagalba. Nacionalinės valdžios institucijos apie ją pranešė kaip apie pagalbą. Gautas kapitalas siekė 1 042 mln. EUR.
7.1.3.3. Įsipareigojimo raštas (B3 priemonė)
(174)
B3 priemone fondas HFSF įsipareigojo suteikti papildomo kapitalo, būtino banko rekapitalizavimui užbaigti, iki sumos, kurios Graikijos bankas reikalavo atlikdamas 2012 m. testavimą nepalankiausiomis sąlygomis. Savo išteklius fondas HFSF gauna iš valstybės. Todėl Komisija daro išvadą, kad šiuo raštu įsipareigojama skirti valstybinių išteklių. Aplinkybės, kuriomis fondas HFSF gali teikti paramą finansų įstaigoms, yra tiksliai apibrėžtos ir apribotos įstatymais. Atitinkamai laikoma, kad tuos valstybinius išteklius naudoja valstybė. Fondas HFSF įsipareigojo suteikti iki 1 629 mln. EUR papildomo kapitalo.
(175)
Įsipareigojimo raštu bankui suteiktas pranašumas, nes juo indėlininkams užtikrinta, kad bankas sugebės pritraukti visą reikalingą kapitalo sumą, t. y. fondas HFSF suteiks kapitalo, jei bankui nepavyks jo pritraukti rinkoje. Tas įsipareigojimas taip pat padėjo rinkoje pritraukti privataus kapitalo, nes investuotojams buvo užtikrinta, kad jei bankas rinkoje negalės gauti dalies kapitalo, jį suteiks fondas HFSF. Joks privatus investuotojas nebūtų sutikęs įsipareigoti skirti kapitalo injekciją, kol dar nežinomos rekapitalizavimo sąlygos, be to, tuo metu bankas neturėjo galimybės naudotis kapitalo rinka. Pranašumas yra atrankus, nes buvo suteiktas ne visiems Graikijoje veikiantiems bankams.
(176)
Kadangi bankas veikia kitose Europos Sąjungos bankų rinkose, o kitų valstybių narių finansų įstaigos veikia Graikijoje, B3 priemonė taip pat gali daryti įtaką valstybių narių tarpusavio prekybai ir iškraipyti konkurenciją.
(177)
Todėl B3 priemonė yra valstybės pagalba ir 2012 m. gruodžio 27 d. Graikijos valdžios institucijos apie ją pranešė kaip apie valstybės pagalbą.
7.1.3.4. Fondo HFSF dalyvavimas vykdant 2013 m. pavasario rekapitalizavimą (B4 priemonė)
(178)
Fondo HFSF dalyvavimą vykdant 2013 m. pavasario rekapitalizavimą (B4 priemonė) sudaro pirmojo ir antrojo tarpinio rekapitalizavimo priemonių (B1 ir B2 priemonės) ir dalinai įgyvendinto įsipareigojimo rašto (B3 priemonė) konvertavimas į 4 021 mln. EUR vertės nuolatinio rekapitalizavimo paprastosiomis akcijomis priemonę. Kapitalas, kurį įsipareigota suteikti pagal B3 priemonę, faktiškai turėjo būti skirtas ne visas, nes iš privačių investuotojų buvo pritraukta 550 mln. EUR. Kadangi pagal B4 priemonę konvertuojama jau suteikta pagalba, jai vis tiek yra naudojami valstybiniai ištekliai, tačiau dėl jos nominali pagalbos suma nepadidėja. Vis dėlto, kadangi rekapitalizavimas yra nuolatinis, o ne laikinas, kaip B1 ir B2 priemonių atveju, bankui suteikiamas didesnis pranašumas (todėl iškraipoma konkurencija). Palyginti su B3 priemone, kurią sudaro tik įsipareigojimas, o ne faktinis rekapitalizavimas, dėl B4 priemonės padidėjo banko kapitalo pakankamumas, todėl ja suteiktas didesnis pranašumas.
(179)
Komisija pažymi, kad tokia parama buvo suteikta ne visiems Graikijoje veikiantiems bankams. Todėl bankui suteiktas pranašumas yra atrankusis. Dėl konkurencijos iškraipymo ir poveikio prekybai Komisija pažymi, kad, pavyzdžiui, dėl pagalbos bankas įgijo galimybę vykdyti veiklą kitose valstybėse narėse. Jeigu bankas būtų buvęs likviduotas, jis būtų turėjęs nutraukti savo veiklą užsienyje, tą veiklą likviduojant arba parduodant. Todėl priemonė iškraipo konkurenciją ir daro poveikį valstybių narių tarpusavio prekybai. Priemonė yra valstybės pagalba.
7.1.3.5. Išvada dėl B1, B2, B3 ir B4 priemonių
(180)
B1, B2, B3 ir B4 priemonės yra valstybės pagalba, kaip apibrėžta Sutarties 107 straipsnio 1 dalyje. Valstybės pagalbos pagal B1, B2, B3 ir B4 priemones suma sudaro 4 571 mln. EUR. Kaip nurodyta 7.1.3.4 skirsnyje, tik dalis sumos, įsipareigotos skirti 2012 m. gruodžio mėn. (B3 priemonė), buvo konvertuota į faktinę kapitalo injekciją (B4 priemonė). Todėl faktiškai išmokėta valstybės paramos suma sudarė 4 021 mln. EUR.
(181)
Restruktūrizavimo komunikato 31 punkte nurodyta, kad Komisija turi atsižvelgti ne tik į absoliučią pagalbos sumą, bet ir į pagalbos sumą „lyginant su pagal riziką įvertintu banko turtu“. B1, B2, B3 ir B4 priemonės buvo suteiktos per vienus metus, nuo 2012 m. balandžio mėn. iki 2013 m. gegužės mėn. Per tą laikotarpį banko pagal riziką įvertintas turtas pasikeitė, o po banko „Emporiki Bank“ įsigijimo padidėjo. Todėl kyla klausimas, į kokį pagal riziką įvertinto turto lygį reikėtų atsižvelgti, tiksliau, ar valstybės pagalbą reikėtų vertinti remiantis tuo pagal riziką įvertintu turtu, kuris buvo laikotarpio pradžioje, ar tuo, kuris buvo laikotarpio pabaigoje. B1, B2, B3 ir B4 priemonės skirtos 2012 m. kovo mėn. (2012 m. testavimas nepalankiausiomis sąlygomis) Graikijos banko nustatytam kapitalo poreikiui padengti. Kitaip tariant, tos valstybės paramos priemonės buvo skirtos padengti kapitalo poreikiams, kurie 2012 m. kovo mėn. jau egzistavo. Todėl Komisija mano, kad pagal B1, B2, B3 ir B4 priemones suteiktos pagalbos suma turėtų būti lyginama su pagal riziką įvertintu banko turtu, turėtu 2012 m. kovo 31 d. Tai, kad bankas įsigijo banką „Emporiki Bank“ daug vėliau negu 2012 m. kovo mėn., neturėtų mažinti pagalbos ir pagal riziką įvertinto turto santykio. Iš tikrųjų, pagalba netapo mažiau iškraipančia dėl to, kad bankas įsigijo turto, dėl kurio padidėjo pagal riziką įvertintas turtas. Taip pat primenama, kad nuo 2012 m. kovo mėn. iki 2013 m. pavasario rekapitalizavimo Graikijos bankas neatsižvelgė į Graikijos bankų padarytus įsigijimus kapitalo poreikiams patikslinti - padidinti ar sumažinti. Tai taip pat rodo, kad B1, B2, B3 ir B4 priemonės buvo pagalbos priemonės, skirtos banko, koks jis buvo 2012 m. kovo 31 d., veiklai.
(182)
Pirmojo ir antrojo tarpinio rekapitalizavimo ir įsipareigojimo rašto priemonių vertė iš viso sudarė 4 571 mln. EUR. Ši suma sudaro 10,3 % 2012 m. kovo 31 d. banko pagal riziką įvertinto turto (95).
(183)
Kadangi bankui pavyko pritraukti privataus kapitalo, faktinė fondo HFSF injekcijos, skirtos bankui, suma siekė tik 4 021 mln. EUR, tai yra 9,1 % 2012 m. kovo 31 d. banko pagal riziką įvertinto turto.
7.1.4. Išvada dėl pagalbos buvimo ir visos gautos pagalbos sumos
(184)
A, B1, B2, B3 ir B4 priemonės yra valstybės pagalba, kaip apibrėžta Sutarties 107 straipsnio 1 dalyje.
Nr.
Priemonė
Priemonės rūšis
Pagalbos suma
Rekapitalizavimo pagalba/pagal riziką įvertintas turtas
A
Privilegijuotosios akcijos
Kapitalo parama
940 mln. EUR
2 %
B1 B2 B3 B4
Pirmasis tarpinis rekapitalizavimas
Antrasis tarpinis rekapitalizavimas
Įsipareigojimo raštas
HFSF dalyvavimas vykdant 2013 m. pavasario rekapitalizavimą
Kapitalo parama
4 571 mln. EUR
(HFSF išmokėta suma: 4 021 mln. EUR)
10,3 %
(HFSF išmokėta suma: 9,1 %)
Visa bankui suteiktos kapitalo pagalbos suma
5 511 mln. EUR
(HFSF išmokėta suma: 4 961 mln. EUR)
12,3 %
(HFSF išmokėta suma: 11,1 %)
Nr.
Priemonė
Priemonės rūšis
Nominali pagalbos suma
L1
Parama likvidumui padidinti
Garantija
Obligacijomis padengta paskola
Garantijos: 2011 m. lapkričio 30 d. 14 mlrd. EUR
Obligacijomis padengta paskola: 2011 m. rugsėjo 30 d. 1,6 mlrd. EUR
L2
Valstybės garantuojama skubi parama likvidumui padidinti
Finansavimas ir garantija
2012 m. gruodžio 31 d. 23,6 mlrd. EUR
Visa bankui suteiktos paramos likvidumui padidinti suma
39,2 mlrd. EUR
7.2. TEISINIS SUDERINAMUMO VERTINIMO PAGRINDAS
(185)
Pagal Sutarties 107 straipsnio 3 dalies b punktą Komisijai suteikiami įgaliojimai nustatyti, kad pagalba yra suderinama su vidaus rinka, jeigu ji skirta „kurios nors valstybės narės ekonomikos dideliems sutrikimams atitaisyti“.
(186)
Komisija pripažino, kad pasaulio finansų krizė gali sukelti didelių kurios nors valstybės narės ekonomikos sutrikimų ir kad tie sutrikimai gali būti atitaisyti paramos bankams priemonėmis. Tai patvirtinta 2008 m. Bankų komunikate, Kapitalo atkūrimo komunikate ir Restruktūrizavimo komunikate. Komisija ir toliau mano, kad, atsižvelgiant į vėl kilusią įtampą finansų rinkose, valstybės pagalbos patvirtinimo sąlygos, nustatytos Sutarties 107 straipsnio 3 dalies b punkte, įvykdytos. Komisija šią nuomonę patvirtino priimdama 2011 m. Pratęsimo komunikatą (96) ir 2013 m. Bankų komunikatą.
(187)
Kalbant apie Graikijos ekonomiką, priimdama sprendimus, kuriais patvirtino ir pratęsė Graikijos bankams skirtą paramos schemą, taip pat patvirtindama konkretiems Graikijos bankams suteiktas valstybės pagalbos priemones (97) Komisija pripažino, kad yra kilusi didelių Graikijos ekonomikos sutrikimų grėsmė ir kad valstybės parama bankams yra tinkama priemonė tiems sutrikimams atitaisyti. Todėl teisinis pagalbos priemonių vertinimo pagrindas turėtų būti Sutarties 107 straipsnio 3 dalies b punktas.
(188)
Per finansų krizę Komisija nustatė įvairioms pagalbos priemonių rūšims taikomus suderinamumo kriterijus. Pagalbos priemonių vertinimo principai pirmiausia buvo nustatyti 2008 m. Bankų komunikate.
(189)
Kaip nurodyta 2008 m. bankų komunikato 15 dalyje, tam, kad pagalba būtų suderinama su vidaus rinka pagal Sutarties 107 straipsnio 3 dalies b punktą, ji turi atitikti bendruosius suderinamumo kriterijus:
a)
tinkamumo - pagalba turi būti tikslinga, kad ja būtų galima veiksmingai pašalinti didelius ekonomikos sutrikimus. To nebus, jeigu priemonė bus netinkama sutrikimams atitaisyti;
b)
būtinumo - savo dydžiu ir forma pagalbos priemonė turi būti būtina tikslui pasiekti. Todėl ji turi būti apribota iki mažiausios sumos, būtinos tikslui pasiekti, o jos forma turi labiausiai tikti sutrikimams atitaisyti;
c)
proporcingumo - turi būti užtikrinta tinkama teigiamo priemonės poveikio ir konkurencijos iškraipymų pusiausvyra, kad iškraipymai būtų apriboti iki mažiausio dydžio, būtino priemonės tikslams pasiekti.
(190)
Gairės dėl rekapitalizavimo priemonių pateikiamos Kapitalo atkūrimo komunikate ir 2011 m. Pratęsimo komunikate.
(191)
Restruktūrizavimo komunikate apibūdinamas požiūris, kurio Komisija laikosi vertindama restruktūrizavimo planus, visų pirma dėl būtinybės atkurti gyvybingumą, užtikrinti tinkamą pagalbos gavėjo įnašą ir riboti konkurencijos iškraipymą.
(192)
Ta sistema buvo papildyta 2013 m. Bankų komunikatu, kuris taikomas pagalbos priemonėms, apie kurias pranešta po 2013 m. liepos 31 d.
7.2.1. Teisinis bankui suteiktos paramos likvidumui padidinti (L1 priemonė) suderinamumo vertinimo pagrindas
(193)
Banko jau gauta parama likvidumui padidinti galutinai patvirtinta priėmus kelis sprendimus, kuriais leista taikyti priemones pagal Graikijos bankams skirtą paramos schemą, schemos pakeitimus bei pratęsimus (98). Ateityje visa parama likvidumui padidinti bankui turės būti teikiama pagal tinkamai Komisijos patvirtintą schemą. Prieš suteikiant tokią pagalbą, jos sąlygas turės patvirtinti Komisija, todėl šiame sprendime jų toliau vertinti nereikia.
7.2.2. Teisinis privilegijuotųjų akcijų (A priemonė) suderinamumo vertinimo pagrindas
(194)
2009 m. rekapitalizavimas privilegijuotosiomis akcijomis (A priemonė) buvo įvykdytas pagal rekapitalizavimo priemonę, kuri 2008 m. buvo patvirtinta pagal 2008 m. Bankų komunikatą kaip Graikijos bankams skirtos paramos schemos dalis. Todėl pagal 2008 m. Bankų komunikatą jos iš naujo vertinti nereikia, ją reikia vertinti tik pagal Restruktūrizavimo komunikatą.
7.2.3. Teisinis valstybės garantuojamos skubios paramos likvidumui padidinti (L2 priemonė) suderinamumo vertinimo pagrindas
(195)
Valstybės garantuojamos skubios paramos likvidumui padidinti (L2 priemonė) suderinamumas pirmiausia turėtų būti vertinamas remiantis 2008 m. Bankų komunikatu ir 2011 m. Pratęsimo komunikatu. Visai po 2013 m. rugpjūčio 1 d. teikiamai valstybės garantuojamai skubiai paramai likvidumui padidinti taikomas 2013 m. Bankų komunikatas.
7.2.4. Teisinis fondo HFSF suteiktų rekapitalizavimo priemonių (B1, B2, B3 ir B4 priemonės) suderinamumo vertinimo pagrindas
(196)
Fondo HFSF vykdyto rekapitalizavimo (B1, B2, B3 ir B4 priemonės) suderinamumas, ypač atlygis, pirmiausia turėtų būti vertinamas remiantis 2008 m. Bankų komunikatu, Kapitalo atkūrimo komunikatu ir 2011 m. Pratęsimo komunikatu. Sprendime pradėti procedūrą dėl banko „Alpha“ Komisija išreiškė abejonių dėl B1 priemonės suderinamumo su tais komunikatais. Kadangi tos priemonės buvo įgyvendintos iki 2013 m. liepos 31 d., joms 2013 m. Bankų komunikatas netaikomas. Fondo HFSF vykdyto rekapitalizavimo (B1, B2, B3 ir B4 priemonės) suderinamumas taip pat turėtų būti vertinamas remiantis Restruktūrizavimo komunikatu.
7.3. L2 PRIEMONĖS ATITIKTIS 2008 M. BANKŲ KOMUNIKATUI, 2011 M. PRATĘSIMO KOMUNIKATUI IR 2013 M. BANKŲ KOMUNIKATUI
(197)
Kad pagalba būtų suderinama su vidaus rinka pagal Sutarties 107 straipsnio 3 dalies b punktą, ji turi atitikti bendruosius suderinamumo kriterijus: tinkamumo, būtinumo ir proporcingumo.
(198)
Kadangi Graikijos bankai negalėjo naudotis didmeninėmis rinkomis ir tapo visiškai priklausomi nuo centrinio banko finansavimo, kaip nurodyta 26 konstatuojamojoje dalyje, o bankas negalėjo pasiskolinti pakankamai lėšų naudodamasis įprastinėmis refinansavimo operacijomis, bankui reikėjo valstybės garantuojamos skubios paramos likvidumui padidinti, kad jo likvidumas būtų pakankamas ir jis galėtų vykdyti įsipareigojimus. Komisija mano, kad L2 priemonė yra tinkama priemonė dideliems sutrikimams, kurių būtų kilę dėl banko įsipareigojimų neįvykdymo, atitaisyti.
(199)
Kadangi dėl valstybės garantuojamos skubios paramos likvidumui padidinti bankas patiria palyginti didelių finansavimo išlaidų, bankas yra pakankamai suinteresuotas plėtodamas savo veiklą vengti priklausomybės nuo to finansavimo šaltinio. Bankas turėjo mokėti […] baziniais punktais didesnes palūkanas nei įprastinių Eurosistemos refinansavimo operacijų atveju. Be to, bankas valstybei turėjo mokėti […] bazinių punktų garantijos mokestį. Todėl visos banko valstybės garantuojamos skubios paramos likvidumui padidinti išlaidos yra daug didesnės nei įprastos ECB refinansavimo išlaidos. Visų pirma, tų išlaidų skirtumas yra didesnis nei 2011 m. Pratęsimo komunikate nustatytas garantijos mokesčio dydis. Todėl galima laikyti, kad bendras valstybės nustatytas atlygis buvo pakankamas. Kalbant apie valstybės garantuojamos skubios paramos likvidumui padidinti sumą, Graikijos bankas ir ECB ją reguliariai peržiūri atsižvelgdami į faktinius banko poreikius. Jie atidžiai stebi, kaip ji naudojama, ir užtikrina, kad ji būtų apribota iki mažiausio būtino dydžio. Todėl L2 priemone bankui nesuteikiama perteklinio likvidumo, kuris galėtų būti naudojamas konkurenciją iškreipiančiai veiklai finansuoti. Ta priemonė yra apribota iki mažiausio būtino dydžio.
(200)
Šitaip atidžiai stebint, kaip naudojama valstybės garantuojama skubi parama likvidumui padidinti, ir reguliariai tikrinant, ar naudojama tik mažiausio būtino dydžio parama, taip pat užtikrinama, kad šis likvidumas būtų proporcingas ir dėl jo nebūtų nederamai iškraipoma konkurencija. Komisija taip pat pažymi, kad Graikija įsipareigojo užtikrinti, jog bankas įgyvendins restruktūrizavimo priemones taip sumažindamas savo priklausomybę nuo centrinio banko finansavimo, ir kad bankas laikysis 7.6 skirsnyje išnagrinėtų elgesio apribojimų. Šiais veiksniais užtikrinama, kad priklausomybė nuo paramos likvidumui padidinti būtų panaikinta kuo greičiau ir kad ši pagalba būtų proporcinga.
(201)
Todėl L2 priemonė atitinka 2008 m. Bankų komunikatą ir 2011 m. Pratęsimo komunikatą. Kadangi 2013 m. Bankų komunikate papildomų reikalavimų dėl garantijų nenustatyta, L2 priemonė taip pat atitinka 2013 m. Bankų komunikatą.
7.4. B1, B2, B3 IR B4 PRIEMONIŲ ATITIKTIS 2008 M. BANKŲ KOMUNIKATUI, KAPITALO ATKŪRIMO KOMUNIKATUI IR 2011 M. PRATĘSIMO KOMUNIKATUI
(202)
Kaip nurodyta 189 konstatuojamojoje dalyje ir 2008 m. bankų komunikato 15 punkte, tam, kad pagalba būtų suderinama su vidaus rinka pagal Sutarties 107 straipsnio 3 dalies b punktą, ji turi atitikti bendruosius suderinamumo kriterijus (99): tinkamumo, būtinumo ir proporcingumo.
(203)
Kapitalo atkūrimo komunikate ir 2011 m. Pratęsimo komunikate pateikiamos papildomos gairės dėl reikiamo atlygio už valstybės kapitalo injekcijas dydžio.
7.4.1. Priemonių tinkamumas
(204)
Įvertinusi fondo HFSF rekapitalizavimo priemonių (B1, B2, B3 ir B4 priemonės) tinkamumą, Komisija mano, kad šios priemonės yra tinkamos, nes padeda bankui laikytis kapitalo reikalavimų. Be fondo HFSF rekapitalizavimo priemonių, bankas nebūtų galėjęs tęsti veiklos ir būtų praradęs galimybę naudotis ECB refinansavimo operacijomis.
(205)
Šiuo atžvilgiu sprendime pradėti procedūrą dėl banko „Alpha“ Komisija pažymėjo, kad bankas yra vienas didžiausių bankų Graikijoje tiek skolinimo, tiek surinktų indėlių požiūriu. Taigi bankas yra sisteminės svarbos Graikijos bankas. Todėl, jeigu bankas būtų nevykdęs įsipareigojimų, būtų kilę didelių Graikijos ekonomikos sutrikimų. To meto aplinkybėmis Graikijos finansų įstaigoms buvo sunku gauti finansavimo. Dėl finansavimo trūkumo jų galimybės teikti paskolas Graikijos ekonomikai buvo ribotos. Jeigu bankas būtų nevykdęs savo įsipareigojimų tokiomis sąlygomis, ekonomikos sutrikimai būtų buvę dar didesni. Be to, B1, B2, B3 ir B4 priemonės daugiausia buvo taikomos dėl PSD programos, labai neįprasto ir neprognozuojamo įvykio, o ne dėl netinkamo banko valdymo ar dėl to, kad būtų buvę prisiimta pernelyg didelės rizikos. Todėl tomis priemonėmis iš esmės buvo sprendžiamos PSD programos rezultatų sukeltos problemos ir padedama išlaikyti Graikijos finansinį stabilumą.
(206)
Sprendime pradėti procedūrą dėl banko „Alpha“ Komisija pareiškė abejojanti, ar buvo nedelsiant imtasi visų įmanomų priemonių, kad bankui ateityje vėl neprireiktų pagalbos. Kaip nurodyta šio sprendimo 121 ir 122 konstatuojamosiose dalyse, Graikija įsipareigojo imtis tam tikrų su banko valdymu ir komercine veikla susijusių veiksmų. Kaip aprašyta 99 ir 106 konstatuojamosiose dalyse, bankas taip pat iš esmės restruktūrizavo savo veiklą, jau pritaikė nemažai sąnaudų mažinimo priemonių. Taigi Komisijos abejonės buvo išsklaidytos.
(207)
Sprendime pradėti procedūrą dėl banko „Alpha“ Komisija taip pat pareiškė abejojanti, ar numatytos pakankamos apsaugos priemonės tam atvejui, jeigu banko kontrolę perimtų valstybė arba jeigu kontrolę išlaikytų privatūs akcininkai, o didžioji nuosavybės dalis priklausytų valstybei. Komisija pažymi, kad šio Sprendimo 121 ir 122 konstatuojamosiose dalyse aprašytais įsipareigojimais užtikrinama, kad banko kredito operacijos būtų vykdomos komerciniais pagrindais, o kasdienė veikla būtų apsaugota nuo valstybės kišimosi. Fondo HFSF ir banko sutartu santykių modeliu taip pat užtikrinama, kad valstybės, kaip pagrindinės akcininkės, interesai būtų apsaugoti nuo to, kad banko vadovybė neprisiimtų pernelyg didelės rizikos.
(208)
Todėl B1, B2, B3 ir B4 priemonėmis užtikrinama, kad būtų išsaugotas Graikijos finansinis stabilumas. Imtasi reikšmingų veiksmų siekiant sumažinti būsimus nuostolius ir užtikrinti, kad banko veiklai nekiltų pavojaus dėl netinkamo valdymo. Tuo remdamasi Komisija daro išvadą, kad B1, B2, B3 ir B4 priemonės yra tinkamos.
7.4.2. Būtinumas. Pagalbos apribojimas iki mažiausio dydžio
(209)
Pagal 2008 m. Bankų komunikatą savo dydžiu ir forma pagalbos priemonė turi būti būtina tikslui pasiekti. Tai reiškia, kad kapitalo injekcija turi būti mažiausio tikslui pasiekti būtino dydžio.
(210)
Kapitalo paramos sumą Graikijos bankas apskaičiavo atlikdamas testavimą nepalankiausiomis sąlygomis, siekdamas užtikrinti, kad 2012-2014 m. laikotarpiu bendras 1 lygio nuosavas kapitalas ir toliau būtų didesnis už tam tikrą lygį, kaip parodyta 3 lentelėje. Todėl jis bankui nesuteikia jokio perteklinio kapitalo. Kaip paaiškinta 206 konstatuojamojoje dalyje, imtasi veiksmų siekiant sumažinti riziką, kad bankui gali prireikti papildomos pagalbos ateityje.
(211)
Vertindama atlygį už pirmąjį ir antrąjį tarpinį rekapitalizavimą (B1 ir B2 priemonės), Komisija primena, kad šios priemonės suteiktos, atitinkamai, 2012 m. gegužės ir gruodžio mėn. ir išmokėtos natūra, t. y. EFSF obligacijomis. Fondas HFSF kaip atlygį nuo tų EFSF obligacijų išmokėjimo dienos iki 2013 m. pavasario rekapitalizavimo dienos gavo sukauptas palūkanas už EFSF obligacijas ir 1 % dydžio mokestį (100). Kaip pabrėžta sprendime pradėti procedūrą dėl banko „Alpha“, tas atlygis yra mažesnis už Kapitalo atkūrimo komunikate nustatytą 7-9 % ribą. Tačiau mažesnis atlygis taikomas ribotą laikotarpį - vienus metus už B1 priemonę ir penkis mėnesius už B2 priemonę (t. y. kol tarpinio rekapitalizavimo priemonės bus konvertuotos į standartinio rekapitalizavimo paprastosiomis akcijomis priemones (B4 priemonė)). Nors dėl pirmojo ir antrojo tarpinio rekapitalizavimo esamų akcininkų valdoma akcinio kapitalo dalis nesumažėjo, įvykdžius 2013 m. pavasario rekapitalizavimą, t. y. konvertavus pirmojo ir antrojo tarpinio rekapitalizavimo priemones, tų akcininkų valdoma dalis gerokai sumažėjo - turima banko nuosavo kapitalo dalis sumažėjo iki 4,9 %. Taip baigėsi nuo pirmojo tarpinio rekapitalizavimo dienos buvusi neįprasta padėtis. Taigi sprendime pradėti procedūrą dėl banko „Alpha“ išreikštos abejonės buvo išsklaidytos.
(212)
Antra, atsižvelgdama į netipinę banko sunkumų atsiradimo priežastį, nes nuostoliai susidarė daugiausia dėl teisės į skolą atsisakymo valstybės naudai (PSD programos ir skolos vertybinių popierių išpirkimo, dėl kurių valstybė gauna reikšmingą naudą, t. y. sumažėja skola) ir dėl užsitęsusio šalies rinkos nuosmukio sukeltų padarinių, Komisija gali pritarti tokiam laikinam nuokrypiui nuo Kapitalo atkūrimo komunikate nustatytų standartinio atlygio reikalavimų (101).
(213)
Pagal B3 priemonę prisiimtas įsipareigojimas suteikti kapitalo. Tas 2012 m. gruodžio mėn. prisiimtas įsipareigojimas įvykdytas vos po penkių mėnesių, 2013 m. gegužės-birželio mėn. skyrus faktinę kapitalo injekciją. Dėl tos priežasties ir dėl 212 konstatuojamojoje dalyje išdėstytų priežasčių priimtina, kad už tą įsipareigojimą nemokėtas joks atlygis.
(214)
B4 priemonės atveju, remiantis 2011 m. Pratęsimo komunikato 8 punktu, pasirašomų kapitalo injekcijų akcijų kaina turėtų būti pakankamai diskontuota (patikslinus atsižvelgiant į vertės sumažėjimą), kad būtų pakankamai užtikrinta, jog valstybė gautų deramą atlygį. Nors to rekapitalizavimo atveju akcijų kaina nebuvo labai diskontuota (patikslinus atsižvelgiant į vertės sumažėjimą), iš tikrųjų teorinės kainos be pasirašymo mokesčio buvo neįmanoma reikšmingai diskontuoti (102). Iki 2013 m. pavasario rekapitalizavimo banko rinkos kapitalizacija sudarė tik keletą šimtų milijonų eurų. Tokiomis aplinkybėmis kyla klausimas, ar esami akcininkai turėjo netekti visos savo dalies. Komisija pažymi, kad nustatyta emisijos kaina - 50 % diskontuota vidutinė rinkos kaina 50 dienų iki emisijos kainos nustatymo dienos. Komisija taip pat pažymi, kad ankstesnių akcininkų valdoma akcinio kapitalo dalis gerokai sumažėjo, nes, atlikus rekapitalizavimą, jie turėjo tik 4,9 % banko akcijų. Todėl dar didesnis rinkos kainos diskontavimas būtų turėjęs tik nežymų poveikį fondo HFSF atlygiui. Atsižvelgdama į ypatingą Graikijos bankų padėtį, kaip paaiškinta 212 konstatuojamojoje dalyje, ir į tai, kad pagalbos prireikė dėl teisės į skolą atsisakymo valstybės naudai, Komisija mano, kad valstybės pasirašytų akcijų emisijos kaina yra pakankamai maža.
(215)
Fondas HFSF taip pat išleido varantų ir už kiekvieną privataus investuotojo, dalyvavusio vykdant 2013 m. pavasario rekapitalizavimą, pasirašytą naują akciją suteikė po vieną varantą. Fondas HFSF šiuos varantus suteikė nemokamai. Kaip paaiškinta 93 konstatuojamojoje dalyje, kiekvienu varantu suteikiama teisė nupirkti 7,40 HFSF akcijų pasirinktais intervalais ir vykdymo kainomis. Vykdymo kaina yra apskaičiuojama prie pasirašymo kainos pridėjus metinę ir kaupiamąją maržą (4 % už pirmus metus, 5 % už antrus, 6 % už trečius, 7 % už ketvirtus metus ir 8 % metinę normą, perskaičiuotą už paskutinius šešis mėnesius). Atlygis, kurį fondas HFSF gavo už turimas akcijas, de facto apribotas iki šio lygio. Tas atlygis yra mažesnis už Kapitalo atkūrimo komunikate nustatytą 7-9 % ribą. Tačiau kadangi šie varantai buvo pagrindinis teisių emisijos ir neviešo platinimo, kurį bankas paskelbė iki 2013 m. pavasario rekapitalizavimo, sėkmės veiksnys, Komisija mano, kad dėl jų bankas galėjo sumažinti pagalbą 550 mln. EUR. Iš tikrųjų, dėl mažo banko kapitalo pakankamumo iki rekapitalizavimo ir dėl didelio tuo metu vyravusio netikrumo, atlikus modeliavimus, kurie tuo metu buvo galimi, matyti, kad be varantų privatūs investuotojai nebūtų gavę pakankamos grąžos ir nebūtų dalyvavę. Dėl 205 ir 212 konstatuojamosiose dalyje paaiškintų priežasčių, kadangi fondas HFSF gautų minimalų teigiamą atlygį, jei varantais būtų pasinaudota, ir kadangi EFPM buvo siekiama pritraukti privačių investuotojų, kad kai kurie bankai ir toliau būtų valdomi privačių subjektų bei būtų išvengta padėties, kai visą bankų sektorių kontroliuotų fondas HFSF, Komisija gali sutikti su tokia Kapitalo atkūrimo komunikate nustatytų standartinio atlygio reikalavimų išlyga. Su tuo sutikti galima remiantis ir tuo, kad 2014 m. kovo mėn. iš dalies pakeistame fondo HFSF įstatyme akcinio kapitalo didinimo be pirmumo teisės atveju nenumatyta varantų korekcijų, ir tuo, kad teisių emisijos atveju galima koreguoti tik varanto vykdymo kainą, o koregavimas gali būti atliekamas tik ex post ir tik iki fondo HFSF gautų pajamų iš pasirašymo su pirmumo teise teisių pardavimo sumos. Be to, kadangi Graikija įsipareigojo prieš bet kokį HFSF išleistų varantų išpirkimą prašyti Komisijos patvirtinimo, Komisija galės užtikrinti, kad jokiais ateityje vykdysimais išpirkimais fondo HFSF atlygis daugiau nebūtų mažinamas, o varantų turėtojams - didinamas.
(216)
Dėl to, kad fondo HFSF akcijomis nesuteikiama balsavimo teisės, Komisija primena, kad pagalbos poreikis iškyla ne vien dėl to, kad prisiimama pernelyg didelė rizika. Be to, EFPM buvo siekiama, kad kai kurie bankai ir toliau būtų valdomi privačių subjektų. Be to, santykių modelis ir tai, kad balsavimo teisės bus sugrąžintos, jeigu restruktūrizavimo planas nebus vykdomas, yra apsaugos priemonė, kuria privatiems vadovams ateityje nebus leidžiama prisiimti pernelyg didelės rizikos. Pagaliau PSD ir 2012 m. gruodžio mėn. įvykdytas išpirkimas yra tam tikro pobūdžio atlygis valstybei, nes valstybės skola bankui sumažinta keliais milijardais eurų. Dėl visų šių priežasčių Komisija gali sutikti, kad fondas HFSF gautų akcijų, kuriomis nesuteikiama balsavimo teisės. Todėl Komisija daro išvadą, kad B4 priemonė buvo būtina.
Taigi savo dydžiu ir forma B1, B2, B3 ir B4 priemonės, kaip sanavimo pagalba, yra būtinos.
7.4.3. Proporcingumas. Priemonės, kuriomis ribojamas neigiamas šalutinis poveikis
(217)
Komisija pažymi, kad bankas gavo labai didelę valstybės pagalbą. Taigi dėl tokios padėties konkurencija gali būti labai iškraipyta. Tačiau Graikija įsipareigojo įgyvendinti keletą priemonių, kuriomis sieks sumažinti neigiamą šalutinį poveikį. Visų pirma įsipareigojimais numatyta, kad banko veikla ir toliau bus vykdoma komerciniais pagrindais, kaip paaiškinta 121 ir 122 konstatuojamosiose dalyse. Graikija taip pat įsipareigojo laikytis įsigijimo draudimo ir sumažinti tam tikras investicijas, kaip paaiškinta 123 ir 124 konstatuojamosiose dalyse. Konkurencijos iškraipymų ribojimai bus išsamiau vertinami 7.6 skirsnyje.
(218)
Be to, banke paskirtas už stebėseną atsakingas patikėtinis, kuris stebės, ar tinkamai vykdomi įsipareigojimai dėl banko valdymo ir komercinės veiklos. Tai padės išvengti visų žalingų banko komercinės praktikos pokyčių ir taip sumažinti galimą neigiamą šalutinį poveikį.
(219)
Be to, 2014 m. birželio 12 d. Komisijai pateiktas naujas išsamus restruktūrizavimo planas. Šis restruktūrizavimo planas bus vertinamas 7.6 skirsnyje.
(220)
Taigi sprendime pradėti procedūrą dėl banko „Alpha“ išreikštos abejonės buvo išsklaidytos. Pagal 2008 m. Bankų komunikato 15 punktą, B1, B2, B3 ir B4 priemonės yra proporcingos.
7.4.4. Išvada dėl fondo HFSF suteiktų rekapitalizavimo priemonių atitikties 2008 m. Bankų komunikatui, Kapitalo atkūrimo komunikatui ir 2011 m. Pratęsimo komunikatui
(221)
Todėl daroma išvada, kad fondo HFSF suteiktos rekapitalizavimo priemonės (B1, B2, B3 ir B4 priemonės) pagal 2008 m. Bankų komunikato 15 punktą, Kapitalo atkūrimo komunikatą ir 2011 m. Pratęsimo komunikatą yra tinkamos, būtinos ir proporcingos.
7.5. ĮSIGIJIMŲ SUDERINAMUMAS SU RESTRUKTŪRIZAVIMO KOMUNIKATU
(222)
Restruktūrizavimo komunikato 23 punkte paaiškinta, kad pagalbą gaunantys bankai valstybės pagalbos negali naudoti įmonių įsigijimui finansuoti, išskyrus atvejus, kai tai būtina įmonės gyvybingumui atkurti. Be to, Restruktūrizavimo komunikato 40 ir 41 punktuose nurodyta, kad bankai neturėtų naudoti valstybės pagalbos konkuruojančioms įmonėms įsigyti, išskyrus tuos atvejus, kai šis įsigijimas yra konsolidavimo proceso, reikalingo finansiniam stabilumui atkurti arba veiksmingai konkurencijai užtikrinti, dalis. Be to, tokie įsigijimai gali kelti grėsmę gyvybingumo atkūrimui arba jį apsunkinti. Todėl Komisija turi įvertinti, ar banko įvykdyti įsigijimai gali būti suderinami su Restruktūrizavimo komunikatu.
7.5.1. Banko „Emporiki Bank“ įsigijimo atitiktis Restruktūrizavimo komunikatui
7.5.1.1. Banko „Emporiki Bank“ įsigijimo poveikis banko ilgalaikiam gyvybingumui
(223)
Veiklos pelningumo požiūriu tai, kad bankas įsigijo banką „Emporiki Bank“, padės bankui atkurti ilgalaikį gyvybingumą, nes toje pačioje geografinėje rinkoje sujungus du bankus, sudaroma galimybė pasiekti reikšmingą sąveiką, pvz., sumažinti darbuotojų skaičių, uždaryti filialus ir sumažinti pridėtines išlaidas. Bankas įgyja klientų ir indėlių, kartu smarkiai sumažindamas platinimo sąnaudas. Jis uždaro daug sujungto subjekto filialų, be to, racionalizuoja pagrindinės buveinės funkcijas.
(224)
Vertinant likvidumo pozicijas, įsigijimas daro teigiamą poveikį bankui. Iš tikrųjų, įsigyto subjekto paskolų ir indėlių santykis buvo apie 115 % - daug mažesnis už labai didelį banko paskolų ir indėlių santykį (103). Todėl tai padėjo reikšmingai pagerinti banko paskolų ir indėlių santykį.
(225)
Statiniu požiūriu sandoris taip pat daro teigiamą poveikį banko kapitalo pakankamumui, nes bankas įsigyja gerai kapitalizuotą banką už vieną eurą. 2012 m. kovo 31 d. sujungto subjekto pro forma kapitalo pakankamumas buvo 11,8 %, o banko kapitalo pakankamumo rodiklis siekė tik 8,8 %. Panašiai sujungto subjekto pro forma bendras 1 lygio nuosavas kapitalas sudarė 11,1 %, o banko bendras 1 lygio nuosavas kapitalas buvo 7,9 %. Dideliu banko „Emporiki Bank“ kapitalu suteikiama apsauga nuo būsimų nuostolių, kurių, remiantis testavimu nepalankiausiomis sąlygomis, gali būti patirta, kaip parodyta 3 lentelėje. Statiniu požiūriu vertinant banko kapitalo pakankamumo rodiklio padidėjimą, pernelyg palankiai įvertinamas teigiamas poveikis banko ilgalaikei kapitalo pozicijai. Todėl įsigijimas turi teigiamą poveikį ilgalaikio banko gyvybingumo atkūrimui.
7.5.1.2. Įsigijimo poveikis bankui reikalingos pagalbos dydžiui
(226)
Pagal Restruktūrizavimo komunikato 23 punktą restruktūrizavimo pagalba neturėtų būti naudojama kitoms įmonėms įsigyti, o tik restruktūrizavimo išlaidoms, reikalingoms banko gyvybingumui atkurti, padengti. Šiuo atveju, nors įsigijimas teigiamai veikia banko gyvybingumą, pagal Restruktūrizavimo komunikato 23 punktą jis nėra būtinas šiam gyvybingumui užtikrinti.
(227)
Už įsigyjamą banką „Emporiki Bank“ bankas sumokėjo tik vieną eurą. Todėl pirkimo kaina nebuvo finansuojama iš valstybės pagalbos. Tai taip pat rodo, kad bankui mokant pirkimo kainą neiškilo jokių kapitalo poreikių. Be to, bankas „Emporiki Bank“ buvo pakankamai kapitalizuotas (tai yra, iki reikalingo lygio remiantis 2012 m. testavimu nepalankiausiomis sąlygomis, kaip parodyta 3 lentelėje). Taigi, nėra tikėtina, kad dėl įsigijimo bankui ateityje kiltų kokių nors kapitalo poreikių.
(228)
Taigi, dėl netipinių sąlygų (visiškai kapitalizuoto banko pirkimo už vieną eurą, siekiant įvykdyti testavimo nepalankiausiomis sąlygomis reikalavimus), banko „Emporiki Bank“ įsigijimas visiškai neprieštarauja reikalavimui kuo labiau sumažinti pagalbą.
7.5.1.3. Konkurenciją iškraipantis įsigijimo poveikis
(229)
Pagal Restruktūrizavimo komunikato 39 ir 40 punktus valstybės pagalba neturėtų būti naudojama darant žalą pagalbos negaunančioms įmonėms ir ypač įsigyjant konkuruojančias įmones. Restruktūrizavimo komunikato 41 punkte taip pat nurodoma, kad įsigijimai gali būti leidžiami, jeigu jie yra konsolidavimo proceso, reikalingo finansiniam stabilumui atkurti arba veiksmingai konkurencijai užtikrinti, dalis. Tokiomis aplinkybėmis įsigijimo procesas turėtų būti sąžiningas, įsigijimu turėtų būti užtikrintos veiksmingos konkurencijos atitinkamoje rinkoje sąlygos.
(230)
Graikijos banko nuomone, bankas „Emporiki Bank“ kaip savarankiškas bankas, remiantis 2012 m. pradžioje išorės konsultanto atliktu gyvybingumo vertinimu, nebuvo gyvybingas. Dėl jo „Crédit Agricole“ patyrė didelių nuostolių, todėl norėjo banką parduoti. Jeigu jo parduoti nebūtų įmanoma, „Crédit Agricole“ būtų svarstęs, kaip jam leisti bankrutuoti. Todėl sandoris gali būti laikomas konsolidavimo proceso, reikalingo finansiniam stabilumui atkurti, dalimi, kaip aprašyta Restruktūrizavimo komunikato 41 punkte.
(231)
Tinkamo pasiūlymo dėl banko „Emporiki Bank“ įsigijimo nepateikė nė vienas pagalbos negaunantis konkurso dalyvis, o pardavimo procesas buvo viešas, skaidrus ir nediskriminacinis. Taigi bankas neišstūmė jokio pagalbos negaunančio konkurso dalyvio. Kadangi atlikti tam įsigijimui leidimą suteikė Graikijos konkurencijos tarnyba, grėsmės dėl pardavimo proceso rezultato Graikijoje vykstančios veiksmingos konkurencijos sąlygoms nekyla.
(232)
Be to, bankui pagalbos poreikis iškilo ne dėl netinkamo valdymo ar nederamai prisiimamos rizikos. Pagaliau, kaip nurodoma 227 konstatuojamojoje dalyje pateiktoje išvadoje, valstybės pagalba buvo naudojama šiam įsigijimui finansuoti (už vieną eurą įsigytas bankas, kuris buvo kapitalizuotas tiek, kiek reikėjo, kad atitiktų Graikijos banko testavimo nepalankiausiomis sąlygomis reikalavimus).
(233)
Atsižvelgiant į tas aplinkybes, galima daryti išvadą, kad banko „Emporiki Bank“ įsigijimas atitinka Restruktūrizavimo komunikato 4 skirsnį.
7.5.1.4. Išvada dėl banko „Emporiki Bank“ įsigijimo
(234)
Komisija daro išvadą, kad, atsižvelgiant į nepaprastą Graikijos bankų padėtį ir į banko „Emporiki Bank“ įsigijimo ypatumus, tas įsigijimas atitinka Restruktūrizavimo komunikate nustatytus reikalavimus.
7.5.2. Tam tikro trijų kooperatinių bankų turto ir įsipareigojimų įsigijimo atitiktis Restruktūrizavimo komunikatui
7.5.2.1. Įsigijimo poveikis banko ilgalaikiam gyvybingumui
(235)
Dėl tam tikro trijų kooperatinių bankų turto ir įsipareigojimų įsigijimo banko ilgalaikis gyvybingumas padidės.
(236)
Tiksliau tariant, dėl trijų kooperatinių bankų indėlių integravimo į banko balansą padidėjo banko likvidumas. Grynasis banko „Alpha Bank S.A.“ paskolų ir indėlių santykis sumažėjo maždaug 1,5 %, taip pat sumažėjo banko „Alpha Bank S.A.“ priklausomybė nuo Eurosistemos.
(237)
Be to dėl šių įsigijimų bankas įgijo galimybę padidinti savo pajamas išplėsdamas klientų ratą keliose geografinėse teritorijose. Bankas neperėmė jokios brangiai kainuojančios infrastruktūros ar brangiai kainuojančio filialų tinklo. Bankas taip pat neperėmė jokių paskolų. Todėl jo rizika arba kapitalo reikalavimai nepadidėjo.
7.5.2.2. Įsigijimo poveikis bankui reikalingos pagalbos sumai
(238)
Pagal Restruktūrizavimo komunikato 23 punktą restruktūrizavimo pagalba neturėtų būti naudojama kitoms įmonėms įsigyti, bet tik restruktūrizavimo išlaidoms, reikalingoms banko gyvybingumui atkurti, padengti. Šiuo atveju, nors įsigijimas teigiamai veikia banko gyvybingumą, pagal Restruktūrizavimo komunikato 23 punktą jis nėra būtinas šiam gyvybingumui užtikrinti.
(239)
Nustatytas užmokestis, kurį bankas sumokėjo už įsigyjamą perduodamą visų trijų kooperatinių bankų turtą ir įsipareigojimus, sudarė 2,1 % perduodamų indėlių vertės ir siekė apie 9 mln. EUR - ši suma prilygo 0,01 % visos įsigijimo metu buvusios banko balanso vertės. Todėl galima vertinti, kad šis užmokestis buvo labai mažas. Be to, vykdant 2013 m. pavasario rekapitalizavimą bankas jau buvo pritraukęs 550 mln. EUR privataus kapitalo.
(240)
Daroma išvada, kad perduodamo trijų kooperatinių bankų turto ir įsipareigojimų (daugiausia indėlių) įsigijimo kaina buvo tokia maža, kad nesutrukdė pagalbą apriboti iki mažiausio būtino dydžio.
7.5.2.3. Konkurenciją iškraipantis įsigijimo poveikis
(241)
Kaip nurodyta 229 konstatuojamojoje dalyje, pagal Restruktūrizavimo komunikato 39 ir 40 punktus valstybės pagalba neturėtų būti naudojama darant žalą pagalbos negaunančioms įmonėms ir ypač įsigyjant konkuruojančias įmones, išskyrus ypatingas aplinkybes.
(242)
Graikijos banko manymu, trys kooperatiniai bankai nebuvo gyvybingi, todėl, norint išsaugoti finansinį stabilumą, reikėjo imtis pertvarkymo priemonių. Todėl įsigijimai gali būti laikomi konsolidavimo proceso, reikalingo finansiniam stabilumui atkurti, dalimi, kaip aprašyta Restruktūrizavimo komunikato 41 punkte.
(243)
Be to, joks pagalbos negaunantis konkurso dalyvis nepateikė tinkamo pasiūlymo dėl trijų kooperatinių bankų turto ir įsipareigojimų įsigijimo, vienintelį kitą pasiūlymą pateikė dar daugiau pagalbos gavęs bankas. Be to, įsigyto turto ir įsipareigojimų suma buvo maža, todėl dėl jos rinkos struktūra nepakito (104).
(244)
Darydama išvadą Komisija laikosi nuomonės, kad remiantis Restruktūrizavimo komunikato 41 punktu, šiomis išimtinėmis aplinkybėmis leidimas jiems įsigyti yra pateisinamas.
7.5.2.4. Išvada dėl tam tikro trijų kooperatinių bankų turto ir įsipareigojimų įsigijimo
(245)
Daroma išvada, kad, atsižvelgiant į tam tikro trijų kooperatinių bankų turto ir įsipareigojimų įsigijimo ypatumus, šis įsigijimas atitinka Restruktūrizavimo komunikate nustatytus reikalavimus.
7.5.3. Banko „Citibank Greece“ įsigijimo atitiktis Restruktūrizavimo komunikatui
7.5.3.1. Įsigijimo poveikis banko ilgalaikiam gyvybingumui
(246)
Dėl banko „Citibank Greece“, įskaitant „Diners“, įsigijimo pagerės banko ilgalaikis gyvybingumas. Bankas įsigijo didelius atidėjinius paskoloms turintį banką. Be to, grynųjų paskolų knyga yra daug mažesnė negu įsigyti indėliai.
(247)
Integravus banko „Citibank Greece“ indėlius į banko balansą, pagerės banko vidutinio laikotarpio ir ilgalaikė finansavimo pozicija, kartu padidės ir banko pelningumas.
(248)
Be to, dėl įsigijimo bankas pagerins indėlių surinkimo bazę ir pajėgumus, taip sukurdamas subalansuoto ir tvaraus verslo modelį.
(249)
Pagaliau dėl numatomos reikšmingos pagrindinių funkcijų, IT paslaugų ir veiklos išlaidų sąveikos padidės banko ilgalaikis gyvybingumas.
(250)
Todėl įsigijimas turi teigiamą poveikį banko ilgalaikio gyvybingumo atkūrimui.
7.5.3.2. Įsigijimo poveikis bankui reikalingos pagalbos sumai
(251)
Pagal Restruktūrizavimo komunikato 23 punktą restruktūrizavimo pagalba neturėtų būti naudojama kitoms įmonėms įsigyti, o tik restruktūrizavimo išlaidoms, reikalingoms banko gyvybingumui atkurti, padengti. Šiuo atveju, nors įsigijimas teigiamai veikia banko gyvybingumą, pagal Restruktūrizavimo komunikato 23 punktą jis nėra būtinas šiam gyvybingumui užtikrinti.
(252)
Už įsigyjamą banką „Citibank Greece“ ir bendrovę „Diners“ bankas sumokėjo tik 2 mln. EUR (105).
(253)
Į įsigytą portfelį įeina daug visiškai nurašytų paskolų. Iš tikrųjų, naujojo paskolų portfelio vertė galėtų kompensuoti nedidelį kapitalo poreikį, kuris susidaro dėl šių paskolų integravimo į banko balansą.
(254)
Be to, bankas pritraukė 1,2 mlrd. EUR privataus kapitalo už didesnę vienos akcijos kainą negu ta, už kurią vykdant 2013 m. pavasario rekapitalizavimą pasirašė fondas HFSF.
(255)
Šiomis ypatingomis aplinkybėmis negalima tvirtinti, kad įsigijimas finansuotas iš valstybės pagalbos. Dėl įsigijimo nepadidės pagalbos poreikis ir nesumažės atlygis už esamą pagalbą.
7.5.3.3. Konkurenciją iškraipantis įsigijimo poveikis
(256)
Kaip nurodyta 241 konstatuojamojoje dalyje, valstybės pagalba neturėtų būti naudojama darant žalą pagalbos negaunančioms įmonėms ir ypač įsigyjant konkuruojančias įmones.
(257)
Sumokėta banko „Citibank Greece“ pirkimo kaina buvo itin maža; bankas pritraukė didelę privataus kapitalo dalį už didelę vienos akcijos kainą. Todėl negalima laikyti, kad pagalba buvo naudojama šiam įsigijimui finansuoti.
(258)
Be to, kadangi nė vienas pagalbos negaunantis konkurso dalyvis nepateikė jokio pasiūlymo dėl banko įsigytos veiklos dalies įsigijimo, nė vienas pagalbos negaunantis investuotojas nebuvo išstumtas.
(259)
Taigi, atsižvelgiant į 257 ir 258 konstatuojamosiose dalyse pateiktus argumentus, įsigijimui netaikomas Restruktūrizavimo komunikato 39 ir 40 punktuose numatytas draudimas. Be to, Komisija primena, kad bankui pagalbos poreikis iškilo ne dėl netinkamo valdymo ar nederamai prisiimamos rizikos.
7.5.3.4. Išvada dėl banko „Citibank Greece“ įsigijimo
(260)
Daroma išvada, kad atsižvelgiant į nepaprastą banko padėtį (106) ir į banko „Citibank Greece“ įsigijimo ypatumus, tas įsigijimas atitinka Restruktūrizavimo komunikate nustatytus reikalavimus.
7.6. A, B1, B2, B3 IR B4 PRIEMONIŲ ATITIKTIS RESTRUKTŪRIZAVIMO KOMUNIKATUI
7.6.1. Sunkumų atsiradimo priežastys ir reikšmė vertinimui pagal Restruktūrizavimo komunikatą
(261)
Kaip nurodyta 2.1.1 ir 2.1.2 skirsniuose, bankui sunkumų daugiausia kilo dėl Graikijos valstybės skolos krizės ir gilaus nuosmukio Graikijoje ir Pietų Europoje. Kalbant apie pirmąjį veiksnį, Graikijos valdžios sektorius prarado galimybę naudotis finansų rinkomis ir galiausiai jam teko derėtis dėl susitarimo su šalies ir tarptautiniais kreditoriais - PSD programos, - dėl kurios reikalavimų valstybei dydis buvo sumažintas 53,3 %. Be to, 31,5 % reikalavimų buvo iškeisti į naujas GVO su mažesnėmis palūkanomis ir ilgesniais išpirkimo terminais. Šias naujas GVO valstybė iš Graikijos bankų išpirko 2012 m. gruodžio mėn. už 30,2-40,1 % jų nominaliosios vertės kainą, dėl to Graikijos bankai patyrė papildomų nuostolių. Banko kapitalo poziciją paveikė ne tik PSD programa ir skolos vertybinių popierių išpirkimas - nuo 2010 m. iki 2012 m. vidurio dėl rizikos, kad Graikija dėl netvarios valstybės skolos ir ekonomikos nuosmukio gali pasitraukti iš euro zonos, bankas taip pat neteko daug indėlių.
(262)
B1, B2, B3 ir B4 priemonių vertė siekia 4 571 mln. EUR; ši suma yra mažesnė už nuostolių sumą (4 786 mln. EUR), įtrauktų į apskaitą įgyvendinus PSD programą. 2011 m. Pratęsimo komunikato 14 punkte numatyta, kad tokiu atveju, jeigu sunkumų pirmiausia kyla ne dėl pernelyg rizikingo elgesio, Komisija savo reikalavimus sušvelnins.
(263)
Didžiausia kapitalo poreikių dalis kyla dėl nuolatinės finansų įstaigos pozicijos, susijusios su buveinės šalies valstybės rizika. Tai taip pat buvo pažymėta sprendimo pradėti procedūrą dėl banko „Alpha“ 58 ir 69 konstatuojamosiose dalyse. Komisija taip pat pažymi, kad bankui dėl Graikijos valstybės skolos kylanti rizika buvo mažesnė negu kitiems pagrindiniams Graikijos bankams, todėl negalima laikyti, kad dėl jos susidarė pernelyg didelė valstybės skolos pozicija. Todėl banko poreikis savo restruktūrizavimo plane spręsti neatsakingo elgesio rizikos problemas yra mažesnis negu kitų remiamų finansų įstaigų, kurios prisiėmė pernelyg didelę riziką. Kadangi pagalbos priemonės turi mažesnį iškreipiamąjį poveikį, priemonės, kurių imtasi konkurencijos iškraipymams riboti, turėtų būti proporcingai sušvelnintos. Kadangi pagal PSD programą ir išperkant skolos vertybinius popierius buvo atsisakyta teisės į skolą valstybės naudai, atlygis valstybei bankų rekapitalizavimo atveju gali būti mažesnis.
(264)
Tačiau Graikijos ekonomikai nuo 2008 m. smukus maždaug 25 %, ir bankui įsigijus mažiau gyvybingą banką „Emporiki Bank“, norėdamas atkurti pelningumą, bankas turi savo organizacinę struktūrą, sąnaudų struktūrą ir komercinį tinklą pritaikyti naujoms sąlygoms. Taigi nepaisydamas to, kad nepatiria neatsakingo elgesio rizikos problemos, siekdamas užtikrinti ilgalaikį gyvybingumą, bankas turi racionalizuoti savo veiklą Graikijoje.
(265)
Antras svarbus banko nuostolių šaltinis - Graikijos namų ūkiams ir įmonėms suteiktos banko paskolos. Komisija mano, kad tie nuostoliai daugiausia susidarė dėl nepaprastai didelio ir užsitęsusio BVP sumažėjimo, t. y. maždaug 25 % per penkerius metus, o ne dėl rizikingos banko skolinimo praktikos. Todėl dėl pagalbos, suteiktos tiems nuostoliams padengti, nekyla neatsakingo elgesio rizikos; taip būna tuo atveju, kai suteikiant pagalbą bankas apsaugomas nuo ankstesnio rizikingo elgesio padarinių. Todėl pagalba turi mažesnį iškraipomąjį poveikį (107).
(266)
Tačiau dalis banko kapitalo poreikių ir paskolų nuostolių susidarė dėl kai kurių tarptautinių patronuojamųjų įmonių. Pavyzdžiui, 2012 m. Kipre, Rumunijoje, Serbijoje, BJRM ir Bulgarijoje vykdyta veikla buvo nuostolinga, o Albanijoje vykdyta veikla tik išlyginti nuostoliai. Remiantis 2012 m. testavimu nepalankiausiomis sąlygomis, kuris buvo atliktas siekiant nustatyti banko kapitalo poreikius, matyti, kad prognozuojami kredito nuostoliai dėl užsienio paskolų sudarė 921 mln. EUR pagal pagrindinį scenarijų ir 1 201 mln. EUR pagal nepalankų scenarijų. Likvidumas mažėjo ir dėl užsienio turto, nes grupės vidaus finansavimas siekė keletą milijardų eurų.
(267)
Taigi, kadangi iš keturių didžiausių Graikijos bankų PSD programos įgyvendinimo laikotarpiu bankas turėjo mažiausiai GVO ir kadangi dėl PSD programos banko patirti nuostoliai buvo didesni už pagalbą, gautą pagal B, B2, B3 ir B4 priemones, galima daryti išvadą, kad daugumai nuostolių ir pagalbos poreikiui yra taikytinas 2011 m. Pratęsimo komunikato 14 punktas, pagal kurį Komisijai leidžiama sušvelninti savo reikalavimus. Pagalbos poreikį iš dalies nulėmė Graikijoje išduotų paskolų nuostoliai, kurių kilo dėl nepaprastai gilaus ir ilgo nuosmukio, o ne dėl rizikingo skolinimo. Dėl suteiktos pagalbos nekyla neatsakingo elgesio rizikos, todėl tokia pagalba turi mažesnį iškraipomąjį poveikį.
(268)
Pagaliau pagalbos poreikį nedidele dalimi lėmė paties banko prisiimta su užsienio patronuojamosiomis įmonėmis susijusi rizika.
7.6.2. Gyvybingumas
(269)
Restruktūrizavimo planu turi būti užtikrinta, kad iki restruktūrizavimo laikotarpio pabaigos finansų įstaiga sugebės atkurti ilgalaikį gyvybingumą (Restruktūrizavimo komunikato 2 skirsnis). Nagrinėjamu atveju restruktūrizavimo laikotarpis - tai laikotarpis nuo šio sprendimo priėmimo dienos iki 2018 m. gruodžio 31 d.
(270)
Laikydamasi Restruktūrizavimo komunikato 9, 10 ir 11 punktų, Graikija pateikė visapusišką ir išsamų restruktūrizavimo planą, kuriame pateikiama išsami informacija apie banko verslo modelį. Plane taip pat nurodomos banko patiriamų sunkumų priežastys, taip pat priemonės, kurių imtasi visoms banko gyvybingumo problemoms spręsti. Visų pirma, restruktūrizavimo plane aprašoma strategija, kurią bankas pasirinko siekdamas išsaugoti veiklos efektyvumą ir imtis priemonių dėl aukšto neveiksnių paskolų lygio, silpnų likvidumo ir kapitalo pozicijų bei užsienyje veikiančių jo įmonių, kurių finansavimas ir kapitalas paskutiniaisiais metais tapo priklausomas nuo patronuojančiosios įmonės.
7.6.2.1. Graikijoje vykdoma bankininkystės veikla
(271)
Kalbant apie likvidumą ir banko priklausomybę nuo Eurosistemos finansavimo, restruktūrizavimo plane numatomas ribotas balanso augimas Graikijoje, o indėlių bazė vėl turėtų didėti. Jau sumažėjusi priklausomybė nuo skubios paramos likvidumui didinti ir toliau mažės, o tai padės bankui sumažinti ir savo finansavimo sąnaudas.
(272)
118 konstatuojamojoje dalyje aprašytu įsipareigojimu dėl paskolų ir indėlių santykio užtikrinama, kad iki restruktūrizavimo laikotarpio pabaigos banko balanso struktūra išliks tvari. Pardavus vertybinius popierius ir kitą nepagrindinę veiklą taip pat sustiprės banko likvidumo pozicija. Kadangi banko likvidumo pozicija vis dar įtempta, Komisija gali patenkinti Graikijos valdžios institucijų prašymą leisti padidinti banko likvidumą pagal Graikijos bankams skirtos paramos schemos garantijų ir paskolų, padengtų Vyriausybės obligacijomis, priemones ir pagal valstybės garantuojamos skubios pagalbos likvidumui padidinti priemonę.
(273)
Siekdama sumažinti finansavimo sąnaudas Graikija taip pat įsipareigojo užtikrinti, kad bankas ir toliau mažins palūkanas, kurias Graikijoje moka už indėlius, kaip aprašyta 118 konstatuojamojoje dalyje. Toks indėlių sąnaudų mažinimas bus vienas svarbiausių įnašų didinant banko pelningumą prieš sudarant atidėjinius.
(274)
Nuo krizės pradžios bankas pradėjo racionalizuoti savo komercinį tinklą Graikijoje mažindamas filialų ir darbuotojų skaičių (108). Iki 2017 m. bendros banko sąnaudos bus sumažintos dar […] %, palyginti su 2013 m. Kad pasiektų tą tikslą, bankas įsipareigojo iki 2017 m. gruodžio 31 d. sumažinti savo filialų ir darbuotojų skaičių Graikijoje atitinkamai iki […] ir […], kad bendros sąnaudos (109) Graikijoje neviršytų 800 mln. EUR. Numatomas sąnaudų ir pajamų santykis restruktūrizavimo laikotarpio pabaigoje bus mažesnis nei […] %. Komisija mano, kad restruktūrizavimo planu išlaikomas banko efektyvumas naujomis rinkos sąlygomis.
(275)
Kita svarbi sritis - neveiksnių paskolų valdymas, nes iki 2013 m. gruodžio 31 d. jos sudarė 32,4 % portfelio (110). Bankas ketina tobulinti savo paskolų politiką (ribas, užtikrinimą užstatais) ir daugiausia dėmesio teikti pagrindinei savo veiklai, taip siekdamas kuo labiau sumažinti savo nuostolius. Graikija taip pat įsipareigojo užtikrinti, kad vykdydamas paskolų politiką bankas laikysis griežtų standartų, siekdamas valdyti riziką ir užtikrinti kuo didesnę vertę bankui kiekvienu kreditų proceso etapu, kaip aprašyta 122 konstatuojamojoje dalyje.
7.6.2.2. Banko valdymas
(276)
Kitas svarbus klausimas - banko valdymas, atsižvelgiant į tai, kad po 2014 m. akcinio kapitalo padidinimo fondui HFSF priklauso 69,9 % banko akcijų (111), tik jo balsavimo teisės yra apribotos. Be to, kai kurie banką kontroliuojantys privatūs investuotojai taip pat turi varantų, taigi, jeigu akcijų kaina restruktūrizavimo laikotarpiu pakiltų, gautų visapusiškos naudos. Kadangi dėl tokios padėties gali atsirasti neatsakingo elgesio rizikos, 2013 m. bankas ir fondas HFSF susitarė dėl konkretaus savo santykių modelio. Tuo susitarimu kasdienė banko veikla apsaugoma nuo pernelyg didelio pagrindinių akcininkų kišimosi, kartu užtikrinant, kad per atitinkamas konsultacijų procedūras fondas HFSF galėtų stebėti, kaip įgyvendinamas restruktūrizavimo planas, ir neleisti banko vadovybei prisiimti pernelyg didelės rizikos. Bankas taip pat įsipareigojo atidžiai stebėti savo susijusių skolininkų poziciją. Komisija teigiamai vertina tai, kad fondas HFSF savaime atgaus visas savo balsavimo teises, jei bankas neįgyvendins savo restruktūrizavimo plano.
7.6.2.3. Tarptautinė veikla
(277)
Kaip paaiškinta 266 konstatuojamojoje dalyje, dėl kai kurios tarptautinės banko veiklos praeityje gerokai sumažėjo banko kapitalas, likvidumas ir pelningumas.
(278)
Restruktūrizavimo plane numatyta, kad bankas ir toliau didžiausią dėmesį skirs vidaus rinkai. Bankas jau pardavė nepelningą patronuojamąją įmonę Ukrainoje. Jis taip pat pradėjo racionalizuoti kitas patronuojamąsias įmones, stiprinti paskolų garantavimo procesą ir mažinti patronuojamųjų įmonių finansavimo trūkumą. Jis ketina toliau racionalizuoti savo išsaugotų patronuojamųjų įmonių tinklą, kaip aprašyta 109 konstatuojamojoje dalyje.
(279)
Bendra užsienio turto suma iki 2017 m. gruodžio 31 d. (palyginti su 2012 m. gruodžio 31 d.) sumažės dar bent […] %.
(280)
Bendras tarptautinės veiklos pelningumas bus atkurtas nuo […].
(281)
Todėl Komisija mano, kad bankas bus pakankamai restruktūrizavęs tas užsienio įmones ir sumažinęs jų dydį, kad ateityje nepatirtų papildomų kapitalo poreikių ir likvidumo trūkumo. 119 konstatuojamojoje dalyje aprašytu įsipareigojimu neskirti didelių kapitalo injekcijų banko tarptautinėms patronuojamosioms įmonėms taip pat užtikrinama, kad užsienio patronuojamosios įmonės nekeltų grėsmės kapitalui ar likvidumui.
7.6.2.4. Išvada dėl gyvybingumo
(282)
Pagal 2.4 skirsnyje aprašytą pagrindinį scenarijų matyti, kad restruktūrizavimo laikotarpio pabaigoje bankas sugebės gauti grąžą, kuri leis jam padengti visas savo sąnaudas ir užtikrinti tinkamą nuosavo kapitalo grąžą, atsižvelgiant į jo rizikos pobūdį. Kartu prognozuojama, kad banko kapitalo pozicija išliks pakankamo lygio.
(283)
Galiausiai Komisija atsižvelgia į Graikijos valdžios institucijų pateiktame banko restruktūrizavimo plane aprašytą nepalankų scenarijų. Šis nepalankus scenarijus grindžiamas su fondu HFSF suderintomis prielaidomis. Pagal jį daroma prielaida, kad nuosmukis bus ilgesnis ir gilesnis, o nekilnojamojo turto kainų defliacija - didesnė (112). Iš restruktūrizavimo plano matyti, kad bankas gali atlaikyti pakankamai nemažai nepalankiausių sąlygų, nes pagal nepalankų scenarijų bankas restruktūrizavimo laikotarpio pabaigoje išliks pelningas ir gerai kapitalizuotas.
(284)
2014 m. pritraukto papildomo kapitalo suma, būtent 1,2 mlrd. EUR, pagal pagrindinį scenarijų, numatytą atliekant 2013 m. testavimą nepalankiausiomis sąlygomis, bus pakankama ir restruktūrizavimo laikotarpiu, ir tam, kad būtų išpirktos privilegijuotosios akcijos, ką bankas ir padarė 2014 m. balandžio mėn. (113) Bankas Graikijos bankui taip pat pateiks nenumatytų atvejų kapitalo planą, kuriame išdėstytos priemonės, kurias reikėtų įgyvendinti, jei ekonominės sąlygos toliau blogėtų. Komisija primena, kad vertindamas kapitalo poreikius pagal pagrindinį scenarijų Graikijos bankas jau padarė keletą pakeitimų, dėl kurių padidėjo numatomi kapitalo poreikiai, palyginti su banko pagal savo pagrindinį scenarijų apskaičiuotais kapitalo poreikiais. Todėl Komisija mano, kad Graikijos bankui apskaičiuojant kapitalo poreikius pagal pagrindinį scenarijų atsižvelgta į tam tikras nepalankiausias sąlygas. Kad padarytų išvadą, jog bankas yra gyvybingas, Komisija nereikalauja, kad bankas iš anksto turėtų pakankamai kapitalo Graikijos banko pagal testavimo nepalankiausiomis sąlygomis scenarijų apskaičiuotiems kapitalo poreikiams padengti, nes pastarasis apskaičiuotas lygis reiškia aukštą nepalankiausių sąlygų lygį ir, kaip matyti iš 2014 m. kovo mėn. bandymų pritraukti kapitalo, bankas susigrąžino galimybes dalyvauti kapitalo rinkose.
(285)
Be to, gerai, kad bankas papildomai neinvestuos į neinvesticinio reitingo vertybinius popierius - tai padės išlaikyti kapitalo ir likvidumo poziciją.
(286)
Todėl daroma išvada, kad bankas ėmėsi pakankamų priemonių, kad atkurtų savo ilgalaikį gyvybingumą.
7.6.3. Nuosavas įnašas ir naštos pasidalijimas
(287)
Kaip nurodyta Restruktūrizavimo komunikate, siekiant užtikrinti, kad pagalba būtų apribota iki mažiausio būtino dydžio, bankai ir jų kapitalo savininkai turi kiek galėdami prisidėti prie restruktūrizavimo. Taigi restruktūrizavimui finansuoti bankai turėtų naudoti savo išteklius, šiuo tikslu, pvz., parduodami turtą, o kapitalo savininkai, jei įmanoma, turėtų padengti banko nuostolius.
7.6.3.1. Banko nuosavas įnašas. Turto pardavimas ir sąnaudų mažinimas
(288)
Bankas jau pardavė kai kurias smulkias užsienio įmones (Ukrainoje) ir sumažino dalies savo portfelio finansinį įsiskolinimą, siekdamas pagerinti kapitalo pakankamumą ir likvidumo poziciją. Pavyzdžiui, bankas 2009-2013 m. pardavė 1,9 mlrd. EUR vertės užsienio turto (114).
(289)
Restruktūrizavimo plane numatyta parduoti kitą Pietryčių Europoje turimą turtą, kaip aprašyta 107 konstatuojamojoje dalyje. Atsižvelgiant į jau parduotą turtą ir sumažintas investicijas, įgyvendinęs šiuos įsipareigojimus bankas Pietryčių Europoje bus reikšmingai sumažinęs savo geografinę veiklos apimtį. Sumažinus banko tarptautinį turtą taip pat reikšmingai sumažės galima rizika, kad bankui ateityje gali prireikti pagalbos. Todėl tai padeda užtikrinti, kad pagalba būtų mažiausio dydžio.
(290)
2007 m. bankas pardavė savo draudimo veiklą. Todėl toje rinkoje jis nevykdo jokios reikšmingos veiklos, kurią galėtų parduoti ir gauti išteklių.
(291)
Siekdamas apriboti kapitalo poreikius, bankas nenaudos kapitalo užsienio patronuojamosioms įmonėms remti arba plėsti, kaip aprašyta 119 konstatuojamojoje dalyje. Be to, pagal Graikijos prisiimtus įsipareigojimus numatyta, kad bankas neįsigis kitų įmonių.
(292)
Bankas taip pat ėmėsi plataus masto sąnaudų mažinimo programos, kaip nurodyta 2.4.2 skirsnyje. Jo sąnaudos toliau mažės iki 2017 m. Mažinamas jo darbuotojų skaičius, mažinami atlyginimai. Graikija taip pat įsipareigojo apriboti banko valdytojams mokamą atlygį, […].
7.6.3.2. Ankstesnių akcininkų naštos pasidalijimas ir rinkoje pritrauktas naujas kapitalas
(293)
Ankstesnių banko akcininkų turima kapitalo dalis sumažėjo dėl 2009 m. įvykdytos teisių emisijos (115), tada vėl sumažėjo dėl fondo HFSF suteiktų rekapitalizavimo priemonių (B4 priemonė) ir 2013 m. bei 2014 m. kovo mėn. privataus kapitalo pritraukimo. Pavyzdžiui, banko akcininkų, tarp kurių tuo metu buvo investuotojų, 2009 m. skyrusių piniginę injekciją, turimų akcijų vertė sumažėjo nuo 100 % (iki 2013 m. pavasario rekapitalizavimo) iki vos 4,9 % (po rekapitalizavimo). Be to, bankas nuo 2008 m. nemoka jokių dividendų grynaisiais pinigais. Be šio ankstesnių banko akcininkų dalijimosi našta, bankas nuo 2008 m. krizės pradžios pritraukė nemažai privataus kapitalo, t. y. 986 mln. EUR 2009 m., 550 mln. EUR 2013 m., ir 1 200 mln. EUR 2014 m.
7.6.3.3. Subordinuotosios skolos priemonių turėtojų naštos pasidalijimas
(294)
Banko subordinuotosios skolos priemonių turėtojai dalyvavo padengiant banko restruktūrizavimo išlaidas. Siekdamas padidinti kapitalą, bankas įgyvendino keletą įsipareigojimų valdymo priemonių. Bendra iškeistų įsipareigojimų suma - 828 mln. EUR, o kapitalo prieaugis - 436 mln. EUR, kaip aprašyta 114 konstatuojamojoje dalyje.
(295)
Vis dar neapmokėtoms priemonėms taikomas draudimas mokėti atkarpas, nurodytas 124 konstatuojamojoje dalyje. Todėl Komisija mano, kad užtikrintas tinkamas banko privačių investuotojų, turinčių mišrių kapitalo priemonių, dalijimasis našta ir laikomasi atitinkamų Restruktūrizavimo komunikato reikalavimų.
7.6.3.4. Išvada dėl nuosavo įnašo ir naštos pasidalijimo
(296)
Palyginti su visa iš valstybės gautų rekapitalizavimo priemonių suma, nuosavas įnašas ir naštos pasidalijimas, visų pirma parduodant turtą ir mažinant paskolų knygą, yra daug mažesnis už tą, kurį Komisija paprastai laikytų pakankamu. Apribota tik užsienio veikla (116), kuri sudaro nedidelę banko veiklos dalį (117), o restruktūrizavimo proceso metu mažinti Graikijos paskolų ir indėlių knygų nenumatyta. Tačiau atsižvelgiant į 7.6.1 skirsnyje išdėstytus argumentus, ypač į tai, kad bankas „Alpha Bank“ buvo mažiausiai remiamas iš didžiųjų Graikijos bankų ir kad gauta pagalba visiškai atitinka 2011 m. Pratęsimo komunikate išdėstytus išlygos kriterijus, pagal kuriuos Komisija gali leisti, kad nuosavas įnašas būtų mažesnis ir būtų dalijamasi mažesne išlaidų dalimi, galima laikyti, kad restruktūrizavimo plane numatytas pakankamas nuosavas įnašas ir naštos pasidalijimo priemonės.
7.6.4. Priemonės, kuriomis ribojamas konkurencijos iškraipymas
(297)
Restruktūrizavimo komunikate reikalaujama, kad restruktūrizavimo plane būtų pasiūlyta priemonių, kuriomis būtų ribojamas konkurencijos iškraipymas ir būtų užtikrinama, kad bankų sektorius būtų konkurencingas. Be to, tomis priemonėmis taip pat turėtų būti sprendžiamos neatsakingo elgesio rizikos problemos ir užtikrinta, kad valstybės pagalba nebūtų naudojama antikonkurenciniams veiksmams finansuoti.
(298)
Restruktūrizavimo komunikato 31 punkte nurodyta, kad vertindama pagalbos sumą ir dėl pagalbos kylančius konkurencijos iškraipymus Komisija turi atsižvelgti tiek į absoliučią, tiek į santykinę gautos valstybės pagalbos sumą, taip pat į naštos pasidalijimo lygį ir į finansų įstaigos padėtį rinkoje po restruktūrizavimo. Šiuo klausimu Komisija primena, kad bankas iš valstybės gavo 12 % pagal riziką įvertinto jo turto dydžio kapitalo paramą (118). Bankui dar buvo suteikta likvidumo garantijų, kurių vertė 2011 m. lapkričio 30 d. sudarė 14 mlrd. EUR, ir paskola, padengta Vyriausybės obligacijomis, kurios vertė 2011 m. rugsėjo 30 d. sudarė 1,6 mlrd. EUR; iš viso tai sudaro 25 % tos dienos banko balanso. Be to, bankas gavo skubios valstybės garantuojamos pagalbos likvidumui padidinti. Todėl atsižvelgiant į didelę pagalbos sumą, konkurencijos iškraipymų ribojimo priemonės yra pagrįstos. Be to, Graikijoje bankas užima didelę rinkos dalį: 2012 m. gruodžio 31 d. jo užimama paskolų rinkos dalis siekė 15 %, o indėlių - 13 %. Dėl banko „Emporiki Bank“ ir, daug mažesne dalimi, dėl trijų kooperatinių bankų ir banko „Citibank“ veiklos Graikijoje įsigijimo banko užimamos rinkos dalys padidėjo. Kai bankas įsigijo „Emporiki Bank“, jo užimama indėlių rinkos dalis Graikijoje 2013 m. birželio 30 d. duomenimis sudarė 21 %, o užimamos gyvenamojo būsto hipotekos paskolų, vartojimo paskolų ir paskolų įmonėms rinkos dalys atitinkamai buvo 23, 20 ir 21 % (119). Kai bankas įsigijo banko „Citibank“ veiklą Graikijoje, jo užimama indėlių rinkos dalis padidėjo mažiau negu 1 %.
(299)
Komisija primena, kad bankui sunkumų daugiausia kilo dėl išorės sukrėtimų, kaip antai Graikijos valstybės skolos krizės ir užsitęsusio nuosmukio, dėl kurio Graikijos ekonomika yra sutrikdyta nuo 2008 m., kaip nurodyta sprendimo pradėti procedūrą dėl banko „Alpha“ 69 konstatuojamojoje dalyje. Poreikis spręsti neatsakingo elgesio rizikos problemas yra mažesnis, nes bankas neprisiėmė pernelyg didelės rizikos. Kaip aptarta šio sprendimo 7.6.1 skirsnyje, atsižvelgiant į tuos veiksnius, pagalbos priemonių iškraipomasis poveikis yra mažesnis, taigi ir priemonių, kuriomis ribojamas konkurencijos iškraipymas, poreikis yra mažesnis. Dėl tų priežasčių Komisija išimties tvarka gali sutikti, kad, nepaisant didelės pagalbos sumos ir didelės rinkos dalies, restruktūrizavimo plane nebūtų numatyta jokio balanso sumos ir paskolų mažinimo Graikijoje.
(300)
Tačiau Komisija pažymi, kad valstybės rekapitalizavimo priemonės leido bankui tęsti bankininkystės veiklą užsienio rinkose.
(301)
Tuo atžvilgiu Komisija pažymi, kad bankas ne tik sumažino finansinį įsiskolinimą ir įgyvendino restruktūrizavimą, bet ir toliau, iki 2018 m. birželio 30 d. (120), pertvarkys savo užsienio turtą, mažins su juo susijusį finansinį įsiskolinimą ir įsipareigos nenaudoti valstybės pagalbos šios veiklos plėtrai. Todėl pagalba nebus naudojama konkurencijai šiose užsienio rinkose iškraipyti.
(302)
Graikija taip pat įsipareigojo laikytis įsigijimo draudimo, užtikrindama, kad bankas nenaudos gautos valstybės pagalbos jokiai naujai įmonei įsigyti. Tas draudimas padeda užtikrinti, kad pagalba būtų griežtai naudojama Graikijos tik bankų veiklos gyvybingumo atkūrimui remti, o ne, pavyzdžiui, plėtrai užsienio rinkose.
(303)
Įsipareigojimu mažinti už Graikijos indėlius mokamas palūkanas taip pat užtikrinama, kad pagalba nebūtų naudojama netvarioms indėlių priėmimo strategijoms, kuriomis iškraipoma konkurencija Graikijos rinkose, finansuoti. Taip pat įsipareigojimu įgyvendinti griežtas gaires dėl naujų paskolų kainodaros remiantis tinkamu kredito rizikos vertinimu bus užtikrinta, kad bankas netinkamomis paskolų klientams kainodaros strategijomis neiškraipytų konkurencijos Graikijos rinkoje.
(304)
Atsižvelgdama į ypatingą padėtį, aprašytą 7.6.1 skirsnyje, ir į restruktūrizavimo plane numatytas priemones, Komisija mano, kad apsaugos priemonės, kuriomis ribojami konkurencijos iškraipymai, yra pakankamos.
7.7. STEBĖSENA
(305)
Pagal Restruktūrizavimo komunikato 5 skirsnį reikalaujama teikti reguliarias ataskaitas, kad Komisija galėtų tikrinti, ar restruktūrizavimo planas įgyvendinamas tinkamai. Kaip nurodyta Graikijos prisiimtuose įsipareigojimuose (121), Graikija užtikrins, kad iki restruktūrizavimo laikotarpio pabaigos, būtent iki 2018 m. gruodžio 31 d. už stebėseną atsakingas patikėtinis, kurį bankas paskyrė pritarus Komisijai, stebėtų Graikijos prisiimtus įsipareigojimus, susijusius su veiklos Graikijoje ir užsienyje restruktūrizavimu ir su banko valdymu bei komercine veikla. Todėl galima daryti išvadą, kad restruktūrizavimo plano įgyvendinimas bus tinkamai stebimas.
8. IŠVADA
(306)
Daroma išvada, kad Graikija neteisėtai įgyvendino B1, B2, B3 ir B4 pagalbos priemones, pažeisdama Sutarties 108 straipsnio 3 dalį, nes šios priemonės buvo įgyvendintos Komisijai jų oficialiai nepatvirtinus. Tačiau Komisija pripažįsta, kad restruktūrizavimo planu, jį vertinant kartu su priede išdėstytais įsipareigojimais, užtikrinama, kad būtų atkurtas ilgalaikis banko gyvybingumas, jame numatytos pakankamos dalijimosi našta priemonės bei nuosavas įnašas, jis yra tinkamas ir proporcingas šiame sprendime nagrinėjamų pagalbos priemonių konkurencijos iškraipymo poveikiui atsverti. Pateiktas restruktūrizavimo planas ir įsipareigojimai atitinka Restruktūrizavimo komunikato kriterijus, todėl galima laikyti, kad pagalbos priemonės yra suderinamos su vidaus rinka,
PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
1 straipsnis
1. Toliau nurodytos Graikijos įgyvendintos priemonės yra Sutarties 107 straipsnio 1 dalyje apibrėžta valstybės pagalba:
a)
Graikijos banko bankui „Alpha Bank S.A.“ suteikta Graikijos garantuojama skubi pagalba likvidumui padidinti (L2 priemonė);
b)
2012 m. gruodžio mėn. Graikijos finansinio stabilumo fondo (angl. Hellenic Financial Stability Fund, HFSF) bankui „Alpha Bank S.A.“ suteiktos 1 042 mln. EUR vertės antrojo tarpinio rekapitalizavimo priemonės (B2 priemonė);
c)
2012 m. gruodžio 21 d. fondo HFSF bankui „Alpha Bank S.A.“ pateiktas 1 629 mln. EUR vertės įsipareigojimo raštas (B3 priemonė);
d)
2013 m. pavasarį fondo HFSF bankui „Alpha Bank S.A.“ suteiktos 4 021 mln. EUR vertės rekapitalizavimo priemonės (B4 priemonė);
2. Fondo HFSF suteiktas finansavimas finansavimo trūkumui, kurį iš viso sudarė 427 mln. EUR, padengti, 2013 m. gruodžio mėn. perduodant tam tikrą Dodekaneso kooperatinio banko, kooperatinio banko „Evia“ ir Vakarų Makedonijos kooperatinio banko turtą ir įsipareigojimus bankui „Alpha Bank S.A.“, nėra valstybės pagalba, kaip apibrėžta Sutarties 107 straipsnio 1 dalyje.
3. Atsižvelgiant į 2014 m. birželio 12 d. pateiktą banko „Alpha Bank Group“ (banko „Alpha Bank“ ir jo patronuojamųjų įmonių bei filialų) restruktūrizavimo planą ir Graikijos tą dieną numatytus įsipareigojimus, su vidaus rinka yra suderinama ši valstybės pagalba:
a)
2009 m. gegužės mėn. bankui „Alpha Bank S.A.“ pagal rekapitalizavimo priemonę Graikijos skirta 940 mln. EUR kapitalo injekcija (A priemonė);
b)
nuo 2011 m. liepos mėn. Graikijos banko bankui „Alpha Bank S.A.“ teikta Graikijos garantuojama skubi parama likvidumui padidinti, kuri 2012 m. gruodžio 31 d. sudarė 23,6 mlrd. EUR (L2 priemonė);
c)
2012 m. gegužės mėn. fondo HFSF bankui „Alpha Bank S.A.“ suteiktos 1 900 mln. EUR vertės pirmojo tarpinio rekapitalizavimo priemonės (B1 priemonė);
d)
2012 m. gruodžio mėn. fondo HFSF bankui „Alpha Bank S.A.“ suteiktos 1 042 mln. EUR vertės antrojo tarpinio rekapitalizavimo priemonės (B2 priemonė);
e)
2012 m. gruodžio 21 d. fondo HFSF bankui „Alpha Bank S.A.“ pateiktas 1 629 mln. EUR vertės įsipareigojimo raštas (B3 priemonė);
f)
2013 m. gegužės mėn. fondo HFSF bankui „Alpha Bank S.A.“ suteiktos 4 021 mln. EUR vertės rekapitalizavimo priemonės (B4 priemonė).
2 straipsnis
Šis sprendimas skirtas Graikijos Respublikai.
Priimta Briuselyje 2014 m. liepos 9 d.