ДЕЛЕГИРАН РЕГЛАМЕНТ (ЕС) № 357/2014 НА КОМИСИЯТА
от 3 февруари 2014 година
за допълване на Директива 2001/83/ЕО на Европейския парламент и на Съвета и Регламент (ЕО) № 726/2004 на Европейския парламент и на Съвета по отношение на случаите, в които може да се наложи изискване за провеждане на проучвания за ефикасност след получаване на разрешение за търговия
(текст от значение за ЕИП)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Директива 2001/83/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 6 ноември 2001 г. за утвърждаване на кодекс на Общността относно лекарствени продукти за хуманна употреба (1), и по-специално член 22б от нея,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 726/2004 на Европейския парламент и на Съвета от 31 март 2004 г. за установяване на процедури на Общността за разрешаване и контрол на лекарствени продукти за хуманна и ветеринарна употреба и за създаване на Европейска агенция по лекарствата (2), и по-специално член 10б от него,
като има предвид, че:
(1)
Решенията за предоставяне на разрешения за лекарствени продукти следва да се вземат въз основа на обективни критерии за качество, безопасност и ефикасност на съответните лекарствени продукти, за да се гарантира, че на пазара се предлагат и на пациентите се прилагат само лекарствени продукти с високо качество. Следователно новите лекарствени продукти трябва да бъдат обект на задълбочени проучвания, включително клинични изпитвания за ефикасност преди разрешаването им.
(2)
Съгласно член 21а, буква е) от Директива 2001/83/ЕО и член 9, параграф 4, буква вв) от Регламент (ЕО) № 726/2004 в определени случаи може да бъде необходимо наличните към момента на предоставяне на разрешението данни да бъдат допълнени с информация относно ефикасността на лекарствения продукт във връзка с опасения, чието отстраняване не е било възможно преди предоставянето на разрешението за търговия. Освен това в съответствие с член 22а, параграф 1, буква б) от Директива 2001/83/ЕО и член 10а, параграф 1, буква б) от Регламент (ЕО) № 726/2004 наличието на нова информация, получена след като разрешението е предоставено, може да наложи основно преразглеждане на предходните оценки на ефикасността, както и привеждане на допълнителни потвърждаващи ефикасността данни, като в същото време разрешението за търговия се запазва. И в двата случая националните компетентни органи, Европейската агенция по лекарствата и Комисията (наричани по-нататък „компетентните органи“) могат да изискат от титуляря на разрешението за търговия да проведе проучване за ефикасност след получаване на разрешението.
(3)
Задължението за провеждане на такова проучване следва да бъде продиктувано от наличието на аргументирани опасения от научно естество, които могат да имат пряко отношение към запазването на разрешението за търговия. Това задължение не следва да бъде използвано като основание за по-ранно предоставяне на разрешение за търговия. Съгласно член 22а, параграф 1 от Директива 2001/83/ЕО и член 10а, параграф 1 от Регламент (ЕО) № 726/2004 задължението за провеждане на подобно проучване следва да се обоснове поотделно за всеки конкретен случай, като се вземат предвид характеристиките на лекарствения продукт и наличните данни. Проучването следва да осигури на компетентните органи и на титуляря на разрешението за търговия необходимата информация с цел или да се допълнят първоначално представените данни, или да се провери дали разрешението за търговия следва да се запази в първоначалния си вид, да се промени действието му, временно да се спре или да се отмени въз основа на новите данни от проучването.
(4)
С разпоредбите на член 22б от Директива 2001/83/ЕО и член 10б от Регламент (ЕО) № 726/2004 Комисията се оправомощава да определи случаите, в които може да бъде наложено изискване за провеждане на проучвания за ефикасност след получаването на разрешение. В интерес на прозрачността и правната сигурност, както и с оглед на развитието на научните познания е целесъобразно да се изготви списък на конкретните случаи и обстоятелства, които биха могли да се вземат под внимание.
(5)
В различни терапевтични области като начин за определяне на ефикасността на лекарствените продукти при клинични изследвания за проучване или потвърждаване на резултати се използват алтернативни крайни точки за ефикасност, като например биомаркери или намаляване на размера на туморите при онкологичните заболявания. За обосноваването на оценката въз основа на тези алтернативни крайни точки за ефикасност може да са необходими допълнителни данни относно ефикасността, събрани след предоставянето на разрешението, с цел да се провери въздействието на конкретната интервенция върху клиничните резултати или развитието на заболяването. Може да е необходимо също така да се провери дали данните за преживяемостта по време на периода след предоставянето на разрешението опровергават или, напротив, потвърждават резултатите, установени въз основа на алтернативните крайни точки за ефикасност.
(6)
Някои лекарствени продукти редовно се използват в комбинация с други. Макар че заявителите, кандидатстващи за разрешително за търговия, следва да включат ефекта от тези комбинации в обхвата на клиничните изследвания, в много случаи не е необходимо, нито е оправдано да се изследват всички възможни комбинации, включени в разрешението за търговия преди предоставянето му. Вместо това научната оценка може да стъпи частично върху екстраполацията на вече съществуващи данни. В някои случаи за конкретни комбинации може да е уместно да се съберат допълнителни клинични доказателства след получаването на разрешението, ако чрез проучванията могат да бъдат изяснени аспекти, които не са били обхванати до този момент. Това се отнася по-специално за комбинациите, които се използват или се очаква да се използват в ежедневната медицинска практика.
(7)
При основните клинични изследвания, провеждани преди предоставянето на разрешение за търговия, гарантирането на солиден и представителен обхват на всички различни групи от пациенти, към които се прилага лекарственият продукт, може да се окаже трудна задача. Това не винаги обезсилва цялостния благоприятен резултат от оценката на ползите и рисковете на продукта към момента на разрешаването му. За някои определени групи обаче, при които се наблюдава повече несигурност, що се отнася до ползите, може да бъде необходима допълнителна обосновка на ефективността, както и провеждане на специално насочени клинични изследвания на етапа след предоставяне на разрешението.
(8)
В общия случай липсва задължително изискване за дългосрочно проследяване на ефикасността на лекарствените продукти като част от проучванията, провеждани след разрешаването им, дори за лекарствените продукти, разрешени за хронични заболявания. В много случаи въздействието на даден лекарствен продукт отслабва с течение на времето, което налага промяна в терапията. Същевременно това не компрометира непременно съотношението между ползите и рисковете при този лекарствен продукт, нито благоприятния ефект от него до този момент. В изключителни случаи, когато потенциалната липса на ефикасност в дългосрочен план може да породи опасения по отношение на положителното съотношение между ползите и рисковете от дадена интервенция, следва да бъде наложено изискването за провеждане на проучвания след разрешаването на лекарствените продукти. Пример за такива случаи са иновативните терапии, при които се предполага, че интервенцията ще доведе до изменение в развитието на заболяването.
(9)
Като изключение, провеждането на проучвания в ежедневната медицинска практика може да се изисква, когато са налице ясни доказателства, че установените чрез рандомизирани контролирани клинични изпитвания ползи от даден лекарствен продукт се повлияват в значителна степен от условията на реалната среда или реалната употреба на продукта или когато конкретният научен аспект, представляващ интерес, може да бъде проучен най-добре чрез данни, осигурявани в хода на ежедневната медицинска практика. Освен това провеждането на проучвания на ефикасността по отношение на защитната функция на ваксините не винаги е възможно. Вместо това могат да се използват оценките от прогнозните проучвания на ефективността, провеждани по време на имунизационните кампании след разрешаването на продукта, за да се получат допълнителни данни за това доколко дадена ваксина може да осигури краткосрочна или дългосрочна защита.
(10)
По време на жизнения цикъл на даден разрешен лекарствен продукт може да настъпят съществени промени в стандартите по отношение на диагностицирането, терапията или профилактиката на дадено заболяване, които да доведат до необходимост от възобновяване на дискусията относно установеното съотношение между рисковете и ползите при този продукт. Съдът на Европейския съюз постанови, че промяната в съществуващия сред медицинската общност консенсус по отношение на подходящите критерии за оценка на терапевтичната ефективност на даден лекарствен продукт може да се разглежда като наличие на конкретни и обективни фактори, които могат да се превърнат в основание за неблагоприятна оценка на съотношението между ползите и рисковете от конкретния продукт (3). Следователно може да възникне необходимост от нови доказателства относно ефикасността на лекарствения продукт с цел да се запази благоприятната оценка на съотношението на ползите и рисковете от него. Аналогично, ако натрупаните познания за конкретно заболяване или за фармакологията на даден лекарствен продукт поставят под въпрос критериите, използвани за установяването на неговата ефикасност към момента на предоставяне на разрешението за търговия, може да се обмисли необходимостта от провеждане на допълнителни проучвания.
(11)
За да бъдат събрани съдържателни данни, е необходимо е да се гарантира, че проучванията за ефикасност, които ще бъдат провеждани след предоставянето на разрешение за търговия, ще бъдат насочени към решаване на конкретния проблем.
(12)
Компетентните органи могат да наложат задължения за гарантиране или потвърждаване на ефикасността на лекарствен продукт за хуманна употреба в контекста на разрешение за търговия, предоставено при определени условия, и/или разрешение за търговия, предоставено при изключителни обстоятелства или в резултат на процедура, започната съгласно членове 31 и 107и от Директива 2001/83/ЕО или член 20 от Регламент (ЕО) № 726/2004. Освен това може да е необходимо титулярите на разрешения за търговия с лекарствен продукт за модерна терапия или лекарствен продукт за педиатрична употреба да се съобразят с определени мерки, за да се гарантира проследяването на ефикасността. Това поражда необходимост от провеждане на проучвания за ефикасност след получаването на разрешение за търговия. Необходимостта от тези проучвания следва да бъде оценена в контекста на тези процедури и независимо от случаите и обстоятелствата, посочени в настоящия регламент,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. В съответствие с член 21а, буква е) и член 22а, параграф 1, буква б) от Директива 2001/83/ЕО и член 9, параграф 4, буква вв) и член 10а, параграф 1, буква б) от Регламент (ЕО) № 726/2004 националните компетентни органи, Европейската агенция по лекарствата или Комисията могат на наложат на титуляр на разрешение за търговия изискването за провеждане на проучване за ефикасност след получаването на разрешението:
а)
когато по отношение на определени аспекти, свързани с ефикасността на лекарствения продукт, са установени опасения, които могат да бъдат отстранени само след пускането на пазара на лекарствения продукт;
б)
когато познанията по отношение на конкретното заболяване, клиничната методология или употребата на даден лекарствен продукт в реални условия показват, че може да е необходимо предишните оценки на ефикасността да бъдат преразгледани основно.
2. Националните компетентни органи, Европейската агенция по лекарствата или Комисията прилагат само параграф 1, когато възникне един или когато възникнат няколко от следните случаи:
а)
първоначалната оценка на ефикасността е въз основа на алтернативни крайни точки за ефикасност, поради което е необходима проверка на ефекта от интервенцията върху клиничните резултати или развитието на заболяването или потвърждение на предишни предположения относно ефикасността;
б)
по отношение на лекарствените продукти, използвани в комбинация с други лекарствени продукти, е налице необходимост от допълнителни данни относно ефикасността, за да бъдат изяснени аспекти, които не са били обхванати към момента на разрешаването на лекарствения продукт;
в)
по отношение на определени групи от пациенти са налице съмнения относно ефикасността на лекарствения продукт, които не са могли да бъдат отстранени преди предоставянето на разрешението за търговия и по отношение на които са необходими допълнителни клинични доказателства;
г)
потенциалната липса на ефикасност в дългосрочен план може да породи опасения по отношение на благоприятната оценка на съотношението между ползите и рисковете от лекарствения продукт;
д)
доказаните чрез клинични изпитвания ползи от даден лекарствен продукт се повлияват в значителна степен от употребата на лекарствения продукт в реални условия или, по отношение на ваксините - провеждането на проучвания за ефикасност относно защитната функция на ваксините не е било възможно;
е)
налице е промяна в познанията относно дадено заболяване или относно фармакологията на даден лекарствен продукт, която налага получаването на допълнителни доказателства относно ефикасността на лекарствения продукт;
ж)
налице са нови конкретни и обективни научни фактори, които могат да бъдат основание за основно преразглеждане на предишните оценки на ефикасността.
3. Случаите, посочени в параграфи 1 и 2, не засягат налагането на задължение на титуляря на разрешение за търговия за провеждане на проучване за ефикасност след получаване на разрешението в контекста на някой от следните случаи:
а)
разрешение за търговия, предоставено при определени условия в съответствие с член 14, параграф 7 от Регламент (ЕО) № 726/2004;
б)
разрешение за търговия, предоставено при изключителни обстоятелства и при определени условия в съответствие с член 14, параграф 8 от Регламент (ЕО) № 726/2004 или член 22 от Директива 2001/83/ЕО;
в)
разрешение за търговия, предоставено за лекарствен продукт за модерна терапия, в съответствие с член 14 от Регламент (ЕО) № 1394/2007 на Европейския парламент и на Съвета (4);
г)
педиатрична употреба на лекарствен продукт в съответствие с член 34, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1901/2006 на Европейския парламент и на Съвета (5);
д)
процедура, започната в съответствие член 31 или 107и от Директива 2001/83/ЕО, или член 20 от Регламент (ЕО) № 726/2004.
Член 2
Настоящият регламент влиза в сила на двадесетия ден след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Брюксел на 3 февруари 2014 година.
KOMISIJOS DELEGUOTASIS REGLAMENTAS (ES) Nr. 357/2014
2014 m. vasario 3 d.
kuriuo papildomos Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2001/83/EB ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 726/2004 nuostatos dėl aplinkybių, kuriomis gali būti reikalaujama atlikti poregistracinius veiksmingumo tyrimus
(Tekstas svarbus EEE)
EUROPOS KOMISIJA,
atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
atsižvelgdama į 2001 m. lapkričio 6 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2001/83/EB dėl Bendrijos kodekso, reglamentuojančio žmonėms skirtus vaistus (1), ypač į jos 22b straipsnį,
atsižvelgdama į 2004 m. kovo 31 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 726/2004, nustatantį Bendrijos leidimų dėl žmonėms skirtų ir veterinarinių vaistų išdavimo ir priežiūros tvarką ir įsteigiantį Europos vaistų agentūrą (2), ypač į jo 10b straipsnį,
kadangi:
(1)
sprendimai dėl vaistų leidimo turėtų būti priimami remiantis objektyviais atitinkamo vaisto kokybės, saugos ir veiksmingumo kriterijais, siekiant užtikrinti, kad tik aukštos kokybės vaistai būtų pateikiami rinkai ir skiriami pacientams. Dėl to nauji vaistai, prieš jiems suteikiant rinkodaros leidimą, turi būti išsamiai ištiriami, įskaitant klinikinius veiksmingumo tyrimus;
(2)
pagal Direktyvos 2001/83/EB 21a straipsnio f dalį ir Reglamento (EB) Nr. 726/2004 9 straipsnio 4 dalies cc punktą, tam tikromis aplinkybėmis gali reikėti papildyti suteikiant rinkodaros leidimą turėtus duomenis papildoma informacija apie vaisto veiksmingumą, kad būtų galima išspręsti neaiškumus, kurių nebuvo galima išspręsti iki suteikiant rinkodaros leidimą. Be to, pagal Direktyvos 2001/83/EB 22a straipsnio 1 dalies b punktą ir Reglamento (EB) Nr. 726/2004 10a straipsnio 1 dalies b punktą, atsižvelgiant į poregistracinę informaciją, gali reikėti iš esmės peržiūrėti ankstesnius veiksmingumo vertinimus ir pateikti papildomų, veiksmingumą patvirtinančių duomenų, išlaikant rinkodaros leidimą. Abiem atvejais nacionalinės kompetentingos institucijos, Europos vaistų agentūra ir Komisija (toliau - kompetentingos institucijos) gali įpareigoti rinkodaros leidimo turėtoją atlikti poregistracinį veiksmingumo tyrimą;
(3)
įpareigojimas atlikti poregistracinį veiksmingumo tyrimą turėtų padėti išspręsti tam tikrus pagrįstus mokslinius neaiškumus, galėjusius daryti tiesioginės įtakos rinkodaros leidimo išlaikymui. Toks įpareigojimas neturėtų būti naudojamas kaip skuboto rinkodaros leidimo suteikimo pateisinimas. Pagal Direktyvos 2001/83/EB22a straipsnio 1 dalį ir pagal Reglamento (EB) Nr. 726/2004 10a straipsnio 1 dalį įpareigojimas atlikti tokį tyrimą turėtų būti pagrįstas kiekvienu konkrečiu atveju, atsižvelgiant į vaisto savybes ir į turimus duomenis. Tyrimas turėtų suteikti kompetentingoms institucijoms ir rinkodaros leidimo turėtojui būtiną informaciją, kad remiantis naujais tyrimo duomenimis būtų galima arba papildyti pradinius įrodymus, arba patikrinti, ar rinkodaros leidimas turėtų būti išlaikytas nepakeistas, ar jis turėtų būti pakeistas, sustabdytas arba atšauktas;
(4)
Direktyvos 2001/83/EB 22b straipsniu ir Reglamento (EB) Nr. 726/2004 10b straipsniu Komisijai suteikiama teisė nustatyti aplinkybes, kuriomis gali būti reikalaujama atlikti poregistracinius veiksmingumo tyrimus. Siekiant skaidrumo ir teisinio aiškumo ir atsižvelgiant į mokslo pažangą, yra tikslinga sudaryti ypatingų atvejų ir aplinkybių, į kurias gali reikėti atsižvelgti, sąrašą;
(5)
įvairiose terapijos srityse pakaitiniai parametrai, kaip antai biologiniai žymenys arba auglių susitraukimas onkologijoje, buvo naudojami kaip įrankis vaistų veiksmingumui nustatyti bandomuosiuose arba patvirtinamuosiuose klinikiniuose tyrimuose. Siekiant pagrįsti šiais parametrais grindžiamą vertinimą, poregistraciniu etapu gali reikėti sugeneruoti papildomų veiksmingumo duomenų, kad būtų galima patikrinti intervencijos poveikį klinikiniams tyrimams arba ligos eigai. Taip pat gali reikėti patikrinti, ar bendri išlikimo duomenys poregistraciniu etapu prieštarauja pakaitinių parametrų rezultatui, ar jį patvirtina;
(6)
kai kurie vaistai gali būti reguliariai naudojami kartu su kitais vaistais. Nors pareiškėjas, pateikęs prašymą gauti rinkodaros leidimą, turėtų nagrinėti tokių derinių poveikį atlikdamas klinikinius tyrimus, dažnai nėra nei būtina, nei tikslinga iki registracijos atlikti išsamius visų galimų derinių, apskritai galimų pagal rinkodaros leidimą, tyrimus. Mokslinis vertinimas gali būti iš dalies grindžiamas esamų duomenų ekstrapoliacija. Tam tikrais atvejais gali būti svarbu gauti daugiau klinikinių įrodymų apie kai kuriuos derinius poregistraciniu etapu, jei atliekant tokius tyrimus galima būtų išspręsti tam tikrus likusius neaiškumus. Visų pirma tai taikoma, jei tokie deriniai yra naudojami arba jei juos numatoma naudoti kasdienėje medicinos praktikoje;
(7)
svarbiausiuose klinikiniuose tyrimuose, atliktuose prieš suteikiant rinkodaros leidimą, gali būti sudėtinga tinkamai reprezentuoti visus skirtingus pogrupius, kuriems vaistas priskiriamas. Tai nebūtinai užkerta kelią bendrai teigiamam pavojingumo ir naudingumo balansui leidimo suteikimo metu. Vis dėlto tam tikruose pogrupiuose, dėl kurių kilo abejonių dėl naudingumo, gali reikėti pagrįsti veiksmingumo įrodymus specialiais tiksliniais klinikiniais tyrimais poregistraciniu etapu;
(8)
įprastomis aplinkybėmis ilgalaikė vaistų veiksmingumo stebėsena poregistraciniu etapu nėra privaloma, net jei vaistus buvo leista naudoti lėtinėms ligoms gydyti. Daugeliu atvejų vaisto poveikis laikui bėgant silpnėja ir dėl to reikia iš naujo apibrėžti terapiją. Vis dėlto, tai nebūtinai daro neigiamą poveikį vaisto pavojingumo ir naudingumo balansui ir iki to laiko pasiektam naudingo poveikio vertinimui. Ypatingais atvejais, turėtų būti reikalaujama atlikti poregistracinius tyrimus, jei dėl galimo poveikio praradimo ilguoju laikotarpiu galėtų kilti abejonių dėl intervencijos teigiamo pavojingumo ir naudingumo balanso išlaikymo. Taip galėtų būti naujų terapijos būdų, kuriuos taikant turėtų būti pakeista ligos eiga, atveju;
(9)
išimtiniais atvejais kasdienėje medicinos praktikoje gali būti paprašyta atlikti tyrimus, jei yra aiškių įrodymų, kad randomizuotais kontroliuojamais klinikiniais tyrimais įrodytas vaisto naudingumas labai paveikiamas naudojant realiomis sąlygomis arba jei tam tikras mokslines abejones geriausiai galima išnagrinėti remiantis duomenimis, surinktais taikant kasdienę medicinos praktiką. Be to, vakcinų apsauginio poveikio veiksmingumo tyrimus ne visada įmanoma atlikti. Kaip alternatyvą galima pasitelkti perspektyvines studijas, atliktas vakcinavimo kampanijų metu po leidimo suteikimo, kad būtų galima surinkti daugiau žinių apie vakcinos gebėjimą suteikti trumpalaikę arba ilgalaikę apsaugą;
(10)
per leidžiamo vaisto gyvavimo ciklą priežiūros standartas gali gerokai pakisti ligos diagnozės, gydymo ar prevencijos atžvilgiu; dėl to gali prireikti iš naujo aptarti nustatytą vaisto pavojingumo ir naudingumo balansą. Europos Sąjungos Teisingumo Teismas nusprendė, kad pakitęs medikų konsensusas dėl vaisto terapinio veiksmingumo tinkamo vertinimo kriterijų gali būti konkretus ir objektyvus veiksnys, kuriuo remiantis gali būti nustatomas to vaisto neigiamo pavojingumo ir naudingumo balansas (3). Todėl, siekiant išlaikyti teigiamą pavojingumo ir naudingumo balansą, gali prireikti pateikti naujų vaisto veiksmingumo įrodymų. Taip pat, jei surinkus daugiau žinių apie ligą arba apie vaisto farmakologiją suabejota kriterijais, naudotais vaisto veiksmingumui nustatyti suteikiant rinkodaros leidimą, gali būti svarstoma papildomų tyrimų būtinybė;
(11)
siekiant gauti reikšmingų duomenų, būtina užtikrinti, kad poregistracinis veiksmingumo tyrimas būtų parengtas taip, kad būtų galima atsakyti į keliamą mokslinį klausimą;
(12)
kompetentingos institucijos gali nustatyti įpareigojimą užtikrinti arba patvirtinti žmonėms skirto vaisto veiksmingumą, atsižvelgiant į sąlyginį rinkodaros leidimą ir (arba) rinkodaros leidimą, suteiktą išskirtinėmis aplinkybėmis arba užbaigus kreipimosi procedūrą, inicijuotą pagal Direktyvos 2001/83/EB 31 ir 107i straipsnius arba pagal Reglamento (EB) Nr. 726/2004 20 straipsnį. Be to, pažangiosios terapijos vaisto arba pediatrijoje vartojamo vaisto rinkodaros leidimo turėtojams gali reikėti laikytis tam tikrų papildomų priemonių, kad būtų užtikrintas veiksmingumo stebėjimas. Dėl to reikia atlikti poregistracinį veiksmingumo tyrimą. Būtinybė atlikti tokį tyrimą turėtų būti vertinama atsižvelgiant į tas procedūras ir nepriklausomai nuo Reglamente nurodytų ypatingų atvejų ir aplinkybių,
PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:
1 straipsnis
1. Nacionalinės kompetentingos institucijos, Europos vaistų agentūra arba Komisija gali paprašyti rinkodaros leidimo turėtoją atlikti poregistracinį veiksmingumo tyrimą pagal Direktyvos 2001/83/EB 21a straipsnio f punktą ir 22a straipsnio 1 dalies b punktą ir pagal Reglamento (EB) Nr. 726/2004 9 straipsnio 4 dalies cc punktą ir 10a straipsnio 1 dalies b punktą, jei
a)
kyla abejonių dėl tam tikrų vaisto veiksmingumo aspektų, kurias galima išspręsti tik pradėjus prekiauti vaistu;
b)
atsižvelgiant į žinias apie ligą, klinikinę metodiką arba vaisto vartojimą realiomis sąlygomis akivaizdu, kad ankstesni veiksmingumo vertinimai galėtų būti iš esmės peržiūrėti.
2. Nacionalinės kompetentingos institucijos, Europos vaistų agentūra arba Komisija 1 dalį taiko tik tokiais atvejais:
a)
pradinio veiksmingumo vertinimo, pagrįsto pakaitiniais parametrais, atveju, kuomet reikia patikrinti intervencijos poveikį klinikiniams rezultatams, ligos eigai arba ankstesnių veiksmingumo prielaidų patvirtinimui;
b)
jei vaistai naudojami kartu su kitais vaistais, būtina gauti išsamesnių veiksmingumo duomenų, kad būtų galima pašalinti neaiškumus, neišspręstus prieš suteikiant vaistui leidimą;
c)
jei yra neaiškumų dėl vaisto veiksmingumo tam tikriems pogrupiams, kurių nebuvo galima pašalinti prieš suteikiant rinkodaros leidimą ir dėl kurių reikia gauti tolesnių klinikinių įrodymų;
d)
jei veiksmingumas ilguoju laikotarpiu gali mažėti ir dėl to kyla abejonių, kad bus išlaikytas vaisto teigiamo pavojingumo ir naudingumo balansas;
e)
jei klinikiniais tyrimais įrodytas vaisto naudingumas yra labai paveikiamas vaistą naudojant realiomis sąlygomis arba, vakcinų atveju, apsauginio poveikio veiksmingumo tyrimų nebuvo įmanoma atlikti;
f)
jei dėl pasikeitusio supratimo apie ligos priežiūros standartą arba apie vaisto farmakologiją reikia papildomų jo veiksmingumo įrodymų;
g)
jei atsiranda naujų konkrečių ir objektyvių mokslinių veiksnių, dėl kurių galima būtų manyti, kad ankstesni veiksmingumo vertinimai turėtų būti iš esmės peržiūrėti.
3. Nedarant poveikio 1 ir 2 dalyse nurodytoms aplinkybėms, rinkodaros leidimo turėtojas gali būti įpareigotas atlikti poregistracinį veiksmingumo tyrimą tokiais atvejais:
a)
sąlyginio rinkodaros leidimo, suteikto pagal Reglamento (EB) Nr. 726/2004 14 straipsnio 7 dalį, atveju;
b)
jei rinkodaros leidimas suteiktas išskirtinėmis aplinkybėmis pagal Reglamento (EB) Nr. 726/2004 14 straipsnio 8 dalį arba Direktyvos 2001/83/EB 22 straipsnį ir jam taikomos tam tikros sąlygos;
c)
jei rinkodaros leidimas suteiktas pažangiosios terapijos vaistui pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1394/2007 (4) 14 straipsnį;
d)
jei vaistas vartojamas pediatrijoje pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1901/2006 (5) 34 straipsnio 2 dalį;
e)
jei pradėta kreipimosi procedūra pagal Direktyvos 2001/83/EB 31 arba 107i straipsnius arba pagal Reglamento (EB) Nr. 726/2004 20 straipsnį.
2 straipsnis
Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
Priimta Briuselyje 2014 m. vasario 3 d.