РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) № 470/2014 НА КОМИСИЯТА
от 13 май 2014 година
за налагане на окончателно антидъмпингово мито и окончателно събиране на временното мито, наложено върху вноса на слънцезащитно стъкло с произход от Китайската народна република
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. за защита срещу дъмпингов внос от страни, които не са членки на Европейската общност (1), и по-специално член 9, параграф 4 и член 14, параграф 1 от него,
като има предвид, че:
A. ПРОЦЕДУРА
1. Временни мерки
(1)
На 28 ноември 2013 г. с Регламент (ЕС) № 1205/2013 („регламента за временните мерки“) (2) Европейската комисия („Комисията“) наложи временно антидъмпингово мито върху вноса на слънцезащитно стъкло с произход от Китайската народна република.
(2)
Процедурата започна на 28 февруари 2013 г. по повод на жалба от името на производители, представляващи повече от 25 % от общото производство на слънцезащитно стъкло в Съюза (3).
(3)
Разследването на дъмпинга и вредата обхвана периода от 1 януари 2012 г. до 31 декември 2012 г. („разследвания период“, или „РП“). Проучването на тенденциите, които са от значение за оценката на вредата, обхвана периода от 1 януари 2009 г. до края на разследвания период („разглеждания период“).
2. Последваща процедура
(4)
След разгласяването на основните факти и съображения, въз основа на които беше наложено временно антидъмпингово мито („оповестяване на предварителните заключения“), няколко заинтересовани страни направиха писмени изявления, в които изложиха своето гледище относно предварителните констатации. На страните, които пожелаха да бъдат изслушани, беше предоставена такава възможност.
(5)
Комисията продължи да търси и проверява цялата информация, която считаше за необходима във връзка с изготвянето на окончателните ѝ констатации. Устните и писмените коментари, представени от заинтересованите страни, бяха разгледани, като в случаите, в които това беше счетено за целесъобразно, временните констатации бяха съответно изменени.
(6)
Впоследствие Комисията информира всички страни за основните факти и съображения, въз основа на които възнамеряваше да наложи окончателно антидъмпингово мито върху вноса на слънцезащитно стъкло с произход от Китайската народна република (КНР), както и окончателното събиране на сумите, обезпечени с временното мито (оповестяване на окончателните заключени“). На страните беше даден срок, в който евентуално да представят своите коментари във връзка с оповестените окончателни заключения.
(7)
Коментарите, представени от заинтересованите страни, бяха разгледани и взети под внимание, когато това беше счетено за целесъобразно.
3. Извадка
(8)
Един производител износител заяви, че общият брой на производителите от Съюза не е ясно посочен в съображения 7, 11 и 75 от регламента за временните мерки. В това отношение Комисията потвърждава, че общо осем производители от Съюза заявиха своя интерес и са извършвали стопанска дейност по време на РП. С едно изключение, идентичността на производителите от Съюза не беше разкрита. В отговора си на документа, с който бяха оповестени окончателните заключения, жалбоподателят посочи, че трима производители от Съюза (Guardian, AGC и Centrosolar Glass) са прекратили дейността си и че четвърто дружество (Saint Gobain) значително е намалило производството си.
(9)
При липсата на други коментари по отношение на методиката на съставяне на извадката от производители износители от КНР и производители от Съюза, временните констатации в съображения 7-24 от регламента за временните мерки се потвърждават.
4. Отговори на въпросника и посещения за проверка на място
(10)
След приемането на регламента за временните мерки бе проведено посещение за проверка на място в помещенията на втори оказал съдействие ползвател, а именно Viessmann Faulquemont SAS, Франция.
5. Процедурни права
(11)
Един производител износител заяви, че предоставената му информация при оповестяването на предварителните заключения е недостоверна, по-специално що се отнася до дъмпинга, подбиването на цените и изчисляването на маржа на вредата. Поради недостоверността на посочената по-горе информация той заяви, че е бил лишен от основните си права на защита, гарантирани по силата на Регламент (ЕО) № 1225/2009 (основния регламент), антидъмпинговото споразумение на СТО и Хартата на основните права на Европейския съюз.
(12)
Що се отнася до изчисляването на дъмпинговия марж, въпросният производител износител заяви, че при оповестяването на предварителните заключения не е била предоставена по-подробна информация за сумата на корекциите, приложени върху разходите за нанасяне на покритие и за производствения процес за флоатно стъкло (вж. съображение 64 от регламента за временните мерки), нито за разходите за реализация, за общите и административните разходи и за печалбата в процентно изражение.
(13)
Това искане беше прието и Комисията разгласи допълнителна информация. В случаите, в които не беше възможно да се предоставят точни данни от съображения за поверителност, същите бяха разгласени в определени диапазони.
(14)
След оповестяването на окончателните заключения въпросният производител износител заяви, че разгласените данни са все още недостатъчни, и по-конкретно изтъкна, че остава неизяснен въпросът дали при корекцията, приложена върху разходите за нанасяне на покритие, са взети предвид разходите за еднолицево или двулицево покритие, или и за двата вида покритие едновременно.
(15)
Както е пояснено в съображение 68 по-долу, не бяха представени доказателства от заинтересованите страни, които да свидетелстват за наличието на съществена разлика в производствените разходи за слънцезащитно стъкло с еднолицево и с двулицево покритие. Поради това при изчисляването на размера на корекцията Комисията не направи разграничение между слънцезащитното стъкло с еднолицево и с двулицево покритие.
(16)
Що се отнася до вредата, същият производител износител се оплака, че в специално адресирания до него документ във връзка с оповестяването на заключенията продажните цени и целевите цени на производителите от Съюза за два от общо петте вида от въпросния продукт са били придружени от означението „с ограничен достъп (Limited)“ или са били предоставени в определен диапазон от съображения за поверителност.
(17)
Дружеството също така изтъкна, че в конкретния случай е налице висока степен на поверителност, поради което е известно името само на един от включените в извадката производители от Съюза. Вследствие на това дружеството изрази мнение, че дори ако за някои видове от продукта информацията се отнася само до данните за един или двама производители от Съюза, по никакъв начин не би било възможно да се идентифицират тези дружества и в резултат на това - да се даде значително конкурентно предимство на производителя износител спрямо който и да било негов конкурент от Съюза, било то самостоятелно дружество или група от дружества.
(18)
В съответствие с член 20 от основния регламент Комисията действително е длъжна да разгласи след временните мерки подробностите, подкрепящи основните факти и съображения, на основата на които са въведени тези мерки. По силата на член 19 от основния регламент обаче Комисията също така е длъжна да третира като поверителна всяка информация, която е такава по своя характер или се предоставя на поверителна основа.
(19)
В конкретния случай действителните продажни цени и целеви цени на производителите от Съюза за два вида от продукта или са били премахнати, или са били дадени в определен диапазон, защото източници на информацията за един от видовете на продукта са единствено един или двама производители от Съюза. Освен това широкоизвестен факт в този сектор е, че този конкретен вид продукт не се произвежда от други производители от Съюза. Вследствие на това Комисията счита тази информация за поверителна по своя характер, тъй като разгласяването ѝ би дало значително конкурентно предимство на конкурентите и/или би имало осезаем неблагоприятен ефект за дружеството(ата), предоставящо(и) информацията. Освен това същата информация беше премахната за втори вид от този продукт, с цел да се избегне възможността данните за първия вид продукт да бъдат извлечени по дедуктивен път от общите налични данни.
(20)
След оповестяването на окончателните заключения дружеството повторно изтъкна, че степента, в която се разгласяват изчисленията на маржа на вредата, е недостатъчна и неподходяща с оглед на конкретния случай. По-конкретно бе изразено оплакване, че не е ясно по какъв начин е бил избран вторият вид продукт, данните за който са били премахнати. Комисията желае да направи уточнението, че това е направено на чисто случаен принцип.
(21)
Като възможно решение на проблема с твърдението за недостатъчно разгласяване дружеството предложи неговите адвокати да проведат среща със служители на Комисията и подробно да обсъдят изчисления марж на дъмпинга и на вредата, без да правят копие на никакви поверителни документи, или да получат достъп до зала за данни в помещенията на Комисията, в която би било възможно да се правят записки.
(22)
Комисията не беше в състояние да удовлетвори това искане. За да могат адвокатите на дружеството да проверят изчисленията, трябваше да бъдат предоставени точните цифри, съобщени от едно или две дружества. Това не е възможно, тъй като Комисията е длъжна да съхранява тези данни като поверителни в съответствие с член 19 от основния регламент.
(23)
Освен това Комисията изрично спомена в оповестените окончателни заключения, че по всякакви въпроси, свързани с правото на защита на дружеството, като например достъп до преписката, същото може да се обръща към служителя по изслушването съгласно мандата на служителя по изслушването. (4) Дружеството обаче не поиска намеса от страна на служителя по изслушването в срока за представяне на коментари по оповестените окончателни заключения.
(24)
С оглед на гореизложеното Комисията отхвърля твърденията за предполагаемо нарушение на процедурните права на въпросния производител износител.
Б. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
1. Разглеждан продукт
(25)
В съответствие с посоченото в съображение 26 от регламента за временните мерки продуктът, който е предмет на настоящото разследване, е слънцезащитно стъкло, състоящо се от закалено плоско калциево-натриево силикатно стъкло, със съдържание на желязо, по-малко от 300 ppm, коефициент на пропускане за слънчева светлина над 88 % (измерено по AM1,5 300-2 500 nm), устойчивост на нагряване до 250 °C (измерено по EN 12150), устойчивост на температурни амплитуди от Δ 150K (измерено по EN 12150) и механична якост от 90 N/mm2 или повече (измерено по EN 1288-3) („разглежданият продукт“, с общоизвестно наименование „слънцезащитно стъкло“). Разглежданият продукт понастоящем се класира в код по КН ex 7007 19 80.
2. Твърдения относно обхвата на продукта
(26)
Един производител износител заяви, че след оповестяването на предварителните заключения противно на това, което е посочено в съображение 32 от регламента за временните мерки, градинарското стъкло, което отговаря на техническите характеристики на слънцезащитното стъкло съгласно определението в съображение 26 от регламента за временните мерки, следва да бъде изключено от обхвата на продукта. На първо място, според износителя физическите характеристики на градинарското стъкло твърде много се различават от тези на слънцезащитното стъкло: i) градинарското стъкло е с различни размери в зависимост от изискванията на клиентите, докато слънцезащитното стъкло е със строго определени размери; ii) градинарското стъкло може да бъде с двулицево покритие, за разлика от слънцезащитното стъкло за фотоволтаични модули, което не е с двулицево покритие. На второ място, според производителя износител градинарското стъкло служи за друг вид употреба и не може да се използва нито за производство на фотоволтаични модули, нито за производство на термични колектори.
(27)
Комисията отхвърля горното твърдение по следните причини. На първо място, обстоятелството, че слънцезащитното стъкло, използвано при изграждането на оранжерии, е с различни размери от тези на слънцезащитното стъкло, използвано за фотоволтаичните модули или термичните колектори, не е релевантно, тъй като размерите могат да варират както при фотоволтаичните модули, така и при оранжериите. Освен това всяко изключване на продукт на подобна основа може да доведе до евентуално заобикаляне на антидъмпинговите мерки. На второ място, като градинарско стъкло на пазара се продава не само слънцезащитно стъкло с двулицево покритие, но и без покритие или с еднолицево покритие. Нещо повече, както е пояснено в съображение 68 по-долу, слънцезащитното стъкло с двулицево покритие също така се използва както за фотоволтаични модули, така и за термични колектори. Ето защо тази физическа характеристика не позволява да се разграничи слънцезащитното стъкло, използвано за градинарско стъкло, от всяка друга употреба. И на последно място, не може да се изключи възможността слънцезащитното стъкло, предназначено за изграждането на оранжерии, да бъде използвано за производство на фотоволтаични модули и/или термични колектори.
(28)
След оповестяването на заключенията един вносител заяви, че тъй като слънцезащитното стъкло, което може да се използва и като стъкло за мебели, не е изключено от определението на продукта, това води до административна тежест и забавяния за дружествата. Това според него се дължи на обстоятелството, че от дружествата се изисква да изпращат на митническите власти в Съюза доклади от изпитванията всеки път, когато митническите власти поставят въпроса дали внасяните стоки са предмет на мерките.
(29)
Комисията смята, че тези видове стъкло не следва да бъдат изключени от обхвата на разследването, тъй като слънцезащитното стъкло потенциално може да се използва за градинарски цели и за производство на мебели. С цел осигуряване на адекватна защита на промишлеността на Съюза от вредоносния ефект на дъмпинговия внос, следва да се избягват всякакви „вратички“, които позволяват да бъдат заобиколени мерките. Положителният ефект при наличието на адекватна защита позволява да се преодолее неблагоприятното въздействие на допълнителната административна тежест, евентуално понесена от съответния вносител.
(30)
Друг производител износител заяви, че флоатното стъкло следва да бъдат изключено от обхвата на продукта, тъй като произвежданото от него флоатно стъкло се използва на строителния и на оранжерийния пазар. Нещо повече, той твърди, че флоатното стъкло не се използва в производството на фотоволтаични модули. Въз основа на аргументите, изтъкнати от Комисията в съображение 33 от регламента за временните мерки, Комисията обаче припомня, че флоатното стъкло недвусмислено отговаря на техническите характеристики на слънцезащитното стъкло, посочени в съображение 26 от регламента за временните мерки. Наред с това флоатното стъкло се произвежда както от промишлеността на Съюза, така и от производителите износители. Това се потвърждава от публично достъпната информация в интернет (5). По тази причина това твърдение се отхвърля.
3. Заключение
(31)
Поради липсата на други коментари относно разглеждания продукт и сходния продукт направените заключения в съображения 26-33 от регламента за временните мерки се потвърждават.
В. ДЪМПИНГ
1. Третиране като дружество, работещо в условията на пазарна икономика (ТДПИ)
(32)
След оповестяването на предварителните, а впоследствие - и на окончателните заключения, един производител износител заяви, че Комисията е допуснала грешка, като е отхвърлила искането за ТДПИ. Същото твърдение във връзка с определянето на ТДПИ вече беше изказано на етапа на предварителните заключения и беше отхвърлено от Комисията в съображения 43 и 47 от регламента за временните мерки.
(33)
Производителят износител изтъкна, че извлечените ползи от преференциални данъчни режими и безвъзмездни средства не представляват съществен дял от неговия оборот. В това отношение следва да се припомни, че Комисията вече отговори на този, както и на други аргументи, в писмото си до износителя от 13 септември 2013 г., в което уведоми заинтересованата страна за решението си относно предоставянето на ТДПИ. По-специално беше подчертано, че поради естеството на това предимство абсолютните ползи, извлечени през РП, нямат отношение към оценката на това дали нарушението на правилата на свободната конкуренция е „значително“. Поради това твърдението беше отхвърлено.
(34)
С оглед на посоченото по-горе изложената в съображения 34-47 от регламента за временните мерки констатация, че всички искания за ТДПИ следва да бъдат отхвърлени, се потвърждава.
2. Нормална стойност
2.1. Избор на държава аналог
(35)
В регламента за временните мерки Турция бе избрана като подходяща държава аналог в съответствие с член 2, параграф 7, буква а) от основния регламент. Един производител износител заяви, че Турция не е подходяща държава аналог за определяне на нормалната стойност поради факта, че в Турция има само един производител на слънцезащитно стъкло и на турския пазар на практика не се извършва внос на слънцезащитно стъкло. Въпросният производител износител също така заяви, че маржът на печалбата на турския вътрешен пазар на слънцезащитно стъкло е особено висок и по тази причина изкуствено завишава равнището на нормалната стойност. Освен това същият производител износител припомни, че при произвежданото в Турция слънцезащитно стъкло не се прилага технология за нанасяне на покритие и че производственият процес за флоатно стъкло не се използва при производството на турско слънцезащитно стъкло. В резултат на това от турския вътрешен пазар на сходния продукт не може да бъдат получени данни от ключово значение при определянето на нормалната стойност. Поради това въпросният производител износител изтъкна, че като основа при определянето на нормалната стойност е трябвало да бъдат използвани цените на Съюза.
(36)
На първо място, Комисията желае да припомни, че в Турция не съществуват съществени пречки пред търговията, що се отнася до сходния продукт. Поради това не може да се заключи, че турският пазар на слънцезащитно стъкло е затворен за международната търговия. Напротив, пазарът е отворен и цената на този вътрешен пазар на сходния продукт се определя свободно от взаимодействието на търсенето и предлагането.
(37)
На второ място, що се отнася до твърдението за особено високи печалби на турския вътрешен пазар, Комисията подчертава, че не се наблюдава прекомерен марж на печалбата на пазара на сходния продукт в Турция по време на РП, в сравнение с маржовете на печалбата, реализирани от производителите от Съюза през разглеждания период.
(38)
На трето място, липсата на определени видове от продукта в дадена трета държава не я прави неподходяща за държава аналог. Напротив, в член 2, параграф 3 от основния регламент се посочва, че при липсата на продажби на вътрешния пазар на някои видове от продукта Комисията конструира нормална стойност на основата на разходите за производство в страната на произход, увеличени с обосновани по размер разходи за реализация, общи и административни разходи и реализиране на печалба. Разходите, свързани с нанасянето на покритие и с производствения процес за флоатно стъкло, се основават на проверените данни, предоставени от промишлеността на Съюза.
(39)
С оглед на гореизложеното твърдението, че Турция не е подходяща държава аналог, се отхвърля.
(40)
Комисията не може да приеме и аргумента, че нормалната стойност е трябвало да бъде определена на основата на действително платената цена в Съюза. Съгласно член 2, параграф 7, буква а) от основния регламент Комисията може да използва цените в Съюза при определянето на нормалната стойност само ако не е възможно тази стойност да бъде определена на основата на данни от подходяща държава аналог. Тъй като бе установена такава подходяща държава аналог - и при наличието на достатъчно съдействие от страна на един производител, Комисията бе длъжна да определи нормалната стойност на основата на данните от тази държава аналог, а не да използва цените в Съюза. (6)
(41)
Комисията потвърждава избора на Турция като държава аналог по смисъла на член 2, параграф 7 от основния регламент.
2.2. Нормална стойност
(42)
Един производител износител заяви, че Комисията е допуснала грешка при определянето на нормалната стойност, като е използвала за основа само рентабилните продажби в държавата аналог и е добавила хипотетичен марж на печалбата за нерентабилните продажби.
(43)
Комисията потвърждава, че при определянето на нормалната стойност, в съответствие с разясненията в съображения 61 и 62 от регламента за временните мерки и в съответствие с изискването на член 2, параграф 4 от основния регламент, тя се е убедила в това, че поне 80 % от продажбите на всички продуктови видове на сходния продукт на вътрешния пазар в Турция са били рентабилни. Съответно всички продажби на вътрешния пазар в Турция - независимо дали са били рентабилни, или не - са били взети предвид при определянето на нормалната стойност. Поради това горното твърдение е неоснователно и съответно бе отхвърлено.
(44)
Поради липсата на други коментари във връзка с определянето на нормалната стойност съображения 58-64 от регламента за временните мерки се потвърждават.
2.3. Експортна цена
(45)
Поради липсата на коментари по отношение на експортните цени се потвърждава изложеното в съображение 65 от регламента за временните мерки.
2.4. Сравнение
(46)
След оповестяването на предварителните заключения, а впоследствие - и след оповестяването на окончателните заключения, един производител износител заяви, че Комисията погрешно е коригирала експортната му цена по силата на член 2, параграф 10, буква и) от основния регламент. Той заяви, че производителят и свързаният с него търговец представляват единен стопански субект и че по тази причина подобна корекция е изключена. При всички случаи корекцията е в твърде голям размер, тъй като Комисията е използвала за основа действителната надценка, която не е установена в условията на сделка между несвързани лица, а по-скоро е резултат от споразумение за трансферно ценообразуване. Вместо това Комисията е трябвало да извърши корекцията, ако въобще се е налагала такава, на основата на оценка на търговската надценка между производител и несвързан вносител в условията на сделки между несвързани лица.
(47)
Разследването показа, че самият производител износител разполага с напълно функционален експортен отдел, който договаря условията за продажба с клиентите от Съюза, обработва поръчките за производство, организира и извършва експедицията към клиенти от Съюза, включително подготовката на всички съпровождащи превоза на крайния продукт документи, извършва митническото оформяне за износ и подготвя търговската документация. Всъщност не е имало дублиране на свързаните с износа задачи между производителя износител и свързания с него търговец. Производителят износител обаче е издавал фактури за продажба на името на търговеца, който от своя страна е издавал фактура за продажба на името на клиент от Съюза на договорната цена. Свързаният търговец е получавал плащането, приспадал е надценката и е изплащал останалата сума на производителя износител.
(48)
Ето защо Комисията е на мнение, че свързаният търговец не може да се счита за вътрешен отдел „Продажби“, дори да се приеме, че двете дружества представляват минимален единен стопански субект и че корекция по смисъла на член 2, параграф 10, буква и) е напълно оправдана. Освен това, доколкото направената корекция отразява действително начисляваната надценка между свързаните дружества, няма причина тя да бъде заменена с друга хипотетична сума. Поради това горното твърдение беше отхвърлено.
(49)
Един производител износител заяви, че производственият му капацитет е много по-голям от този на промишлеността на Съюза и това му дава определено предимство с оглед на по-ниските производствени разходи за разглеждания продукт. Поради това Комисията би следвало да вземе под внимание това предполагаемо предимство, свързано с по-ниските му производствени разходи, и да направи необходимата корекция.
(50)
Комисията не може да приеме този аргумент. На първо място, производителят износител не се позовава на съответна правна разпоредба, по силата на която да може да бъде направена подобна корекция. На второ място, не е доказано, че дължащите се на по-големия производствен капацитет по-ниски разходи са в състояние да окажат влияние върху цените или сравнимостта на цените по смисъла на член 2, параграф 10 от основния регламент. В действителност, дори да може да се докаже определена разлика в разходите, не е ясно по какъв начин това се отразява на крайната цена и дали не се компенсира от разлика в другите разходи.
(51)
Освен това претендираната полза, на която се позовава производителят износител, се отнася до предполагаемо по-ниските производствени разходи в сравнение с разходите, направени от промишлеността на Съюза. В това отношение следва да се припомни, че на въпросния производител износител не е било предоставено ТДПИ и поради тази причина разходите му не са били подложени на проверка. Съгласно член 2, параграф 7, буква а) от основния регламент Комисията е определила нормалната стойност на основата на действителните цени и/или разходи на производителя от държавата аналог, тъй като цените и разходите в държавите с непазарна икономика не са резултат на пазарните сили и следователно не са надежден показател за пазарните цени или разходи.
(52)
Един производител износител от КНР заяви, че Комисията следва да коригира експортната цена франко завода на един от неговите конкуренти, като извади от нея такса за услугата и лицензионна такса, които по негово твърдение той е платил на трета страна.
(53)
Комисията отхвърля този довод. На първо място, производителят износител не се позовава на съответна правна разпоредба от основния регламент, по силата на която да може да бъде направена подобна корекция. На второ място, макар и да може да се приеме, че това искане попада в обхвата на член 2, параграф 10, буква д) от основния регламент, който предвижда корекции за разходите за транспорт, застраховка, обработка, товарене и допълнителни разходи, тази разпоредба не се отнася за таксите за услугата или разходите, свързани с лицензионно споразумение. Такива разходи представляват бизнес разходи, които обикновено се правят от производител на стоки, използващ лиценз за определена технология, придобит от трето лице, независимо от това дали стоките се изнасят, или се продават на вътрешния пазар. Поради това подобни разходи следва да бъдат отразени в крайната цена както на експортните продажби, така и на продажбите на вътрешния пазар. Тези разходи следователно не могат да се отразят на сравнимостта между експортната цена и нормалната стойност. Поради това евентуална корекция по смисъла на член 2, параграф 10 не е оправдана и искането съответно се отхвърля.
(54)
За да се гарантира обективно сравнение между нормалната стойност и експортната цена в съответствие с изложеното в съображения 67 и 68 от регламента за временните мерки, под формата на корекции бяха надлежно отчетени разликите, които засягат цените и тяхната сравнимост, в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент.
(55)
Въз основа на това бяха направени специфични за дружеството корекции за разходите за транспорт, навло и застраховки, обработка, товарене и допълнителни разходи, износни мита и комисиони във всички случаи, в които беше установено, че те се отразяват на сравнимостта на цените. След налагането на временните мерки обаче Комисията установи технически пропуск във връзка с корекцията на ДДС. Той бе съответно коригиран за изчисляването на дъмпинга, като резултатите са отразени в съответната таблица в съображение 169 по-долу.
(56)
Двама производители износители заявиха, че сравнението на цените между експортната цена и нормалната стойност по отношение на един вид от продукта е неправилно. Въпросното твърдение е обсъдено в съображения 67 и 68 по-долу.
2.5. Дъмпингови маржове
(57)
Поради липсата на коментари изложената в съображения 69-73 от регламента за временните мерки методология, използвана за изчисляване на дъмпинговите маржове, се потвърждава.
(58)
Един производител износител заяви, че в антидъмпинговия въпросник по погрешка е вписал неверни стойности за разходите, застраховката и навлото (CIF стойности) на определен брой негови продажби на разглеждания продукт за износ в ЕС. Декларираните CIF стойности са били твърде ниски, като по този начин са завишили дъмпинговия марж на дружеството, както и неговия марж на вредата.
(59)
Комисията щателно проучи това твърдение. След направената насрещна проверка и инспектиране на място на цените CIF на съответните сделки с вносителя от ЕС Комисията беше в състояние да установи верността на това твърдение. Поради това твърдението беше прието.
(60)
Предвид направените корекции на нормалната стойност и на експортната цена и при липсата на допълнителни коментари окончателните дъмпингови маржове, изразени като процент от цената CIF на границата на Съюза без платено мито, са, както следва:
Дружество
Дъмпингов марж
Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd
83,1 %
Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd
78,4 %
Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd
90,1 %
Henan Yuhua New Material Co., Ltd
41,6 %
Други оказали съдействие дружества
84,7 %
Всички останали дружества
90,1 %
Г. ВРЕДА
1. Определение за „промишленост на Съюза“ и „производство на Съюза“
(61)
Не бяха получени коментари по отношение на определението за „промишленост на Съюза“ и „производство на Съюза“. Поради това Комисията потвърждава изложеното в съображения 75-79 от регламента за временните мерки.
2. Потребление на Съюза
(62)
След оповестяването на временните заключения предоставените от жалбоподателя данни за обема на продажбите, свързани с включените в извадката производители от Съюза, бяха актуализирани с данни от включените в извадката производители от Съюза. Съответно бяха коригирани данните в таблица 1 (вж. по-долу). С тази корекция не се променят, нито се обезсилват изведената тенденция, нито изводите, направени въз основа на данните в регламента за временните мерки. Вследствие на това, поради липсата на коментари по отношение на потреблението на Съюза, установената в съображения 80-82 от регламента за временните мерки тенденция по отношение на потреблението на Съюза се потвърждава.
Таблица 1
Потребление на Съюза (1 000 m2)
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Общо потребление на Съюза
16 596
28 239
33 993
27 412
Индекс
100
170
205
165
Източник: Glass for Europe, жалбоподателят и отговорите на въпросника на включените в извадката производители от Съюза.
3. Обем, цена и пазарен дял на дъмпинговия внос от засегнатата държава
(63)
Поради направената корекция на продажбите на промишлеността на Съюза (вж. съображение 62 по-горе) се наложи също така да бъде коригиран и пазарният дял на вноса от засегнатата държава (вж. таблица 2). С тази корекция не се променят изведената тенденция, нито изводите, направени въз основа на данните в регламента за временните мерки.
(64)
Поради това Комисията потвърждава изложеното в съображения 83-87 от регламента за временните мерки.
Таблица 2
Обем на вноса (1 000 m2) и пазарен дял
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Пазарен дял
7,2 %
7,3 %
18,1 %
30,5 %
Индекс
100
100
250
421
Източник: Glass for Europe, жалбоподателят и отговорите на въпросника на включените в извадката производители от Съюза.
4. Подбиване на цените
(65)
В съображения 88 и 89 от регламента за временните мерки се описва по какъв начин е било определено подбиването на цените по време на РП. Коригираните на ниво франко завода среднопретеглени продажни цени за всеки вид на продукта на включените в извадката производители от Съюза за несвързани клиенти на пазара на Съюза бяха сравнени със съответните среднопретеглени цени за всеки вид на продукта на вноса от включените в извадката оказали съдействие производители износители. Въпросният внос е бил за първия независим клиент на пазара на Съюза, установен на база CIF, с нанесени корекции в посока увеличение за отчитане на разходите за митническо оформяне, плащане на мито, обработка и товарене. В зависимост от контролния номер на продукта тези корекции увеличават цената със 7-15 %.
(66)
Сравнението на цените бе извършено за всеки номер на вида на продукта по отношение на сделки, извършени на едно и също ниво на търговия, със съответните корекции, посочени в съображението по-горе, и след приспадане на всички намаления и отстъпки. Резултатът от сравнението, изразен като процент от оборота през РП на включените в извадката производители от Съюза, показа среднопретеглен марж на подбиване на техните цени от дъмпинговия внос между 10,6 % и 26,7 %.
(67)
Двама производители износители заявиха, че сравнението на цените по отношение на един вид от продукта е неправилно. По-специално бе изтъкнато, че слънцезащитното стъкло с двулицево покритие следва да бъде анализирано отделно от слънцезащитното стъкло с еднолицево покритие. Изтъкнато бе, че производствените разходи и цената на слънцезащитното стъкло с двулицево покритие са много по-високи от производствените разходи и цената на слънцезащитното стъкло с еднолицево покритие. Освен това бе заявено, че слънцезащитното стъкло с двулицево покритие има „като правило“ много по-висок коефициент на пропускане за слънчева светлина в сравнение със слънцезащитното стъкло с еднолицево покритие. И на последно място, един износител заяви, че при фотоволтаичните модули никога не се използва слънцезащитно стъкло с двулицево покритие поради много по-високата му цена в сравнение с тази на слънцезащитното стъкло с еднолицево покритие, но коефициентът на пропускане за слънчева светлина при слънцезащитното стъкло с двулицево покритие е същият като този при слънцезащитното стъкло с еднолицево покритие, когато се използва за производството на фотоволтаични модули. Напротив, твърди се, че при слънчевите термични приложения по-високата пропускливост, постигана посредством използването на слънцезащитно стъкло с двулицево покритие, е от значение, тъй като благодарение на нея слънчевите термични приложения могат да бъдат много по-ефикасни.
(68)
Комисията отхвърля аргументите, изтъкнати от производителите износители, поради следните причини. На първо място, като се изключат приведените по-горе твърдения от общ характер, производителят износител не представи доказателства за наличието на системна разлика в разходите за производството на слънцезащитно стъкло с еднолицево и с двулицево покритие. Промишлеността на Съюза застъпи противоположно мнение и заяви, че в зависимост от използваната технология за нанасяне на покритието производствените разходи се различават и слънцезащитното стъкло с двулицево покритие не е непременно по-скъпо от слънцезащитното стъкло с еднолицево покритие, и обратно. На второ място, действително слънцезащитното стъкло с двулицево покритие може да предложи по-висока пропускливост за слънчева светлина от слънцезащитното стъкло с еднолицево покритие (при първото може да се постигне максимум 98 % пропускливост на слънчевата енергия, докато при второто - до 95 %) и тази техническа характеристика е от практическо значение само за слънчевите термични приложения, като същевременно е без значение за фотоволтаичните модули. Противно на твърдението на производителя износител обаче слънцезащитното стъкло с двулицево покритие се продава също и на производителите на фотоволтаични модули и дори представлява неговият основен пазар. Всъщност през РП продажбите от страна на промишлеността на Съюза на слънцезащитно стъкло с двулицево покритие, предназначено за термични колектори, са били пренебрежимо малки (по-малко от 1 % от всички продажби на слънцезащитно стъкло с двулицево покритие; всички останали продажби са били предназначени за фотоволтаични модули).
(69)
По отношение на разходите, направени след вноса, след оповестяването на предварителните заключения бяха получени два коментара. В първият коментар жалбоподателят твърди, че корекциите на разходите за митническо оформяне, плащане на мито, обработка и товарене следва да бъдат в много по-нисък размер, т.е. 0,26 EUR/m2 за разходите за митническо оформяне, обработка и товарене плюс 3 % мито, вместо фактически използваните 0,40 EUR/m2 плюс 3 % мито.
(70)
Вторият коментар е от производител износител, който заяви, че не е била представена подробна разбивка извън общия размер от 0,40 EUR/m2 за отчитане на разходите за обработка, таксите за митническо оформяне и временното съхраняване на внесените продукти на мястото на вноса. Той също така твърди, че не са разяснени използваните критерии за определяне на това дали дадена корекция се счита за обоснована.
(71)
Въпросните корекции, направени от Комисията, се основават на проверени данни, предоставени от вносители на слънцезащитно стъкло, произвеждано в КНР, и отразяват действителните среднопретеглени разходи, направени за внос на разглеждания продукт през РП. От своя страна жалбоподателят представи тарифата за обичайно прилаганите стандартни такси от независим спедитор за внос от Китай в стандартни морски контейнери. Тази тарифа не представлява валидно доказателство за действителните такси, прилагани от спедиторите за вноса на разглеждания продукт през РП. Вследствие на това аргументът, изтъкнат от жалбоподателя, се отхвърля.
(72)
Във връзка с твърдението на производителя износител допълнителна разбивка на сумата от 0,40 EUR/m2 не можа да бъде предоставена, тъй като тази сума е среднопретеглена величина, изчислена въз основа на много на брой действително издадени фактури по време на РП, отнасящи се до вноса на китайско слънцезащитно стъкло в различни пристанища в ЕС. По този начин действителните разходи, направени след вноса, варират в зависимост от входното пристанище на ЕС, вида на продукта, използването на временно съхранение на мястото на вноса и др.
(73)
Освен това извършената от Комисията в регламента за временните мерки корекция на разходите, направени след вноса, се счита за обоснована, тъй като се основава на проверените действително издадени фактури за внос на китайско слънцезащитно стъкло от независимите вносители.
(74)
Поради липсата на други коментари във връзка с методологията, използвана за изчисляване на подбиването на цените, методът за сравнение на цените, пояснен в съображения 89 и 90 от регламента за временните мерки, се потвърждава.
5. Макроикономически показатели
(75)
Както е посочено в съображение 92 от регламента за временните мерки, за целите на анализа на вредата Комисията направи разграничение между макроикономическите и микроикономическите показатели за вредата. Макроикономическите показатели за разглеждания период бяха анализирани въз основа на предоставените от промишлеността на Съюза данни, отнасящи се до всички производители от Съюза, заявили своя интерес по време на разследването.
(76)
Един производител износител заяви, че Комисията не е извършила анализа на вредата в съответствие с член 3, параграфи 2 и 5 от основния регламент, тъй като анализът на вредата се основава на два отделни и по негово мнение разнородни набора от данни, т.е. макро- и микроикономическите показатели за вредата. Освен това той изтъкна, че допуснатото според него несъответствие на данните от анализа, основан на двата набора от данни, поражда сериозни съмнения за адекватността, достоверността и обективността на цялостната картина за вредата.
(77)
След оповестяването на окончателните заключения същото дружество отново изрази същото становище. Дружеството също така посочи определен брой предишни разследвания, при които институциите на Съюза са определили по негово мнение по един непоследователен начин различни набори от данни и са ги причислили било към макро-, било към микроикономическите данни.
(78)
Комисията не може да приеме този аргумент. Става дума за методология, приложима при съставяне на извадка, за да се анализира състоянието на промишлеността на Съюза и да се вземат под внимание не само тенденциите, наблюдавани при извадката, но също и тези при промишлеността на Съюза като цяло. При анализа са разгледани всички фактори, посочени в член 3, параграф 5 от основния регламент. Заключението относно вредата също е направено въз основа на всички тези фактори. Съответно анализът на вредата е проведен в съответствие с член 3, параграфи 2 и 5 от основния регламент.
(79)
Поради липсата на други коментари Комисията потвърждава изложеното в съображения 90-94 от регламента за временните мерки.
(80)
По отношение на макроикономическите показатели, анализирани от Комисията в съображения 95-103 от регламента за временните мерки, поради корекцията на продажбите на промишлеността на Съюза (вж. съображение 62 по-горе) пазарният дял на производителите от Съюза е леко променен (вж. таблица 5). С тази корекция обаче не се променят изведената тенденция, нито изводите, направени въз основа на данните в регламента за временните мерки. Поради това Комисията потвърждава изложеното в съображения 95-105 от регламента за временните мерки.
Таблица 5
Обем на продажбите и пазарен дял
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Обем на продажбите (1 000 m2)
14 696
25 303
26 556
18 039
Индекс
100
172
181
123
Пазарен дял
88,6 %
89,6 %
78,1 %
65,8 %
Индекс
100
101
88
74
Източник: Glass for Europe, жалбоподателят и отговорите на въпросника на включените в извадката производители от Съюза.
6. Микроикономически показатели
(81)
След оповестяването на предварителните заключения производствените разходи за единица продукция на включените в извадката производители от Съюза бяха актуализирани. Съответно бяха леко коригирани данните в таблица 7 (вж. по-долу). С тази корекция не се променят, нито се обезсилват изведената тенденция, нито изводите, направени въз основа на данните в регламента за временните мерки. Поради липсата на други коментари Комисията съответно потвърждава изложеното в съображения 106-123 от регламента за временните мерки.
Таблица
Средни продажни цени в Съюза
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Производствени разходи за единица продукция (EUR/m2)
13,13
8,38
8,44
9,34
Източник: Отговори на въпросника на включените в извадката производители от Съюза.
7. Заключение относно вредата
(82)
Поради липсата на други коментари Комисията потвърждава заключението, съдържащо се в съображения 124-129 от регламента за временните мерки, според което промишлеността на Съюза е понесла съществена вреда по смисъла на член 3, параграф 5 от основния регламент.
Д. ПРИЧИННО-СЛЕДСТВЕНА ВРЪЗКА
1. Въздействие на дъмпинговия внос
(83)
В съображения 131, 132 и 133 от регламента за временните мерки Комисията направи заключението, че е налице причинно-следствена връзка между съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза, и дъмпинговия внос от КНР. Това заключение беше оспорено от няколко заинтересовани страни, които заявиха, че не съществува разумно и системно съвпадение във времето между вредата и увеличението на вноса от засегнатата държава. Това се дължи на факта, че в периода 2009-2011 г. китайският внос се е увеличил значително. Освен това средната цена на китайския внос през 2011 г. е 4,96 EUR/m2, т.е. близка по размер до тази от 2012 г. (4,38 EUR/m2).
(84)
Според тези страни заключението, че вредата, понесена от промишлеността на Съюза, следва да се припише на вноса от КНР през 2012 г. противоречи на констатацията, че вносът от Китай не е имал отрицателно въздействие през предходната година, макар и средната цена на вноса да е много сходна.
(85)
От началото на разглеждания период до края на РП вносът се е увеличил с 596 %, като същевременно се наблюдава увеличение с 321 % на неговия пазарен дял. Цените на вноса са спаднали с 27,2 % през разглеждания период.
(86)
Вярно е, че маржът на печалбата на промишлеността на Съюза през 2011 г. е бил съвсем малко по-нисък от този през 2010 г., въпреки голямото увеличение на вноса от КНР още през 2011 г. През 2011 г. обаче потреблението в Съюза на слънцезащитно стъкло се увеличи значително, а именно с 20,4 % между 2010 г. и 2011 г., докато вносът от КНР нарасна със 150 % през същия период. По време на РП на фона на наблюдавания спад на потреблението с малко повече от 19 % обемът на вноса от КНР се увеличи допълнително с повече от 35 % в сравнение с 2011 г. Това ясно показва съвпадение във времето между съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза през РП, и силното нарастване на дъмпинговия китайски внос. Също така логично е да измине известен период от време, преди производителите от Съюза да усетят някои неблагоприятни последици от нарасналия дъмпингов внос (например загуба на клиенти, финансови загуби, намаляване на възвръщаемостта на инвестициите и на паричния поток и др.). Поради това твърдението беше отхвърлено.
(87)
След оповестяването на окончателните заключения същите страни заявиха, че съвпадението във времето между понесената съществена вреда и дъмпинговия китайски внос не може да бъде оценявано въз основа на целия разглеждан период от 2009 г. до края на РП, без да се вземат предвид междувременно наблюдаваните тенденции през този период.
(88)
Комисията подложи също така на анализ междувременно наблюдаваните тенденции през разглеждания период. Обстоятелството, че действително през 2011 г. промишлеността на Съюза все още е рентабилна независимо от сериозното увеличение на китайския внос през същата година, не променя заключението, че през РП е имало съвпадение във времето между вредата, понесена от промишлеността на Съюза, и дъмпинговия китайски внос.
(89)
По време на РП на фона на спада в потреблението с малко повече от 19 % китайските производители износители:
-
са увеличили с 12,4 процентни пункта пазарния си дял в сравнение с 2011 г., докато делът на промишлеността на Съюза е намалял с 12,3 процентни пункта;
-
са увеличили с над 35 % обема на вноса от КНР, докато при продажбите на промишлеността на Съюза се наблюдава спад от 32 %, а също така
-
са намалили още повече своите и без това твърде ниски експортни цени с повече от 10 %, което е довело до подбиване на цените на промишлеността на Съюза с до 26,7 %, като по този начин са допринесли за загубите, претърпени от промишлеността на Съюза през РП.
(90)
Въз основа на гореизложения анализ Комисията стигна до заключението, че наличието на дъмпингов внос и значителното увеличение на неговия пазарен дял на цени, постоянно подбиващи цените на промишлеността на Съюза, са причината за съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза.
(91)
Поради липсата на други коментари във връзка с въздействието на дъмпинговия внос Комисията потвърждава изложеното в съображения 131, 132 и 133 от регламента за временните мерки.
2. Въздействие на други фактори
2.1. Внос от трети държави
(92)
Поради направената корекция на данните за продажбите на промишлеността на Съюза (вж. съображение 62 по-горе) пазарният дял на вноса от трети държави отбеляза лека промяна (вж. коригираната таблица 11 по-долу). С тази корекция обаче не се променят изведената тенденция, нито изводите, направени въз основа на данните в регламента за временните мерки.
(93)
Поради липсата на други коментари Комисията потвърждава изложеното в съображения 134-137 от регламента за временните мерки.
Таблица 11
Внос от трети държави (1 000 m2)
Трети държави
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Пазарен дял
4,2 %
3,1 %
3,8 %
3,7 %
Индекс
100
74
90
88
Източник: Glass for Europe, жалбоподателят и отговорите на въпросника на производители от Съюза.
2.2. Равнище на износа на промишлеността на Съюза
(94)
Една от страните оспори констатациите на Комисията в съображение 139 от регламента за временните мерки, че спадът в продажбите за износ на включените в извадката производители от Съюза през РП най-вероятно се дължи на много ниските цени на китайския износ за държави, които са основни пазари за износа на промишлеността на Съюза (т.е. САЩ и Канада). Същата страна бе на мнение, че това заключение е неоснователно, тъй като китайският износ е бил налице и през 2011 г. и поради това не съществува причина, поради която въздействието да е настъпило едва през 2012 г. Тя счита също така, че истинската причина за ниските експортни продажби на промишлеността на Съюза се крие в нейната неконкурентоспособност и в това, че когато цените на световния пазар са отбелязали спад, промишлеността на Съюза не е могла да запази конкурентоспособността си. Поради това въпросната страна заяви, че спадът в експортните продажби на промишлеността на Съюза през РП допълнително е допринесъл за претърпяната вреда.
(95)
Експортните продажби на включените в извадката производители от Съюза представляват 20 %от общия обем на продажбите им през 2009 г. (на етапа на стартиране на дейността), 11 % през 2010 г. и само 14 % през 2011 г., която е годината на най-големите продажби. През 2012 г. е отбелязано допълнително понижение до 5 %.
(96)
Комисията отхвърля горните твърдения по следните причини. Пазарът на Съюза, който е един от най-големите в света, винаги е бил и продължава да бъде основният пазар за промишлеността на Съюза, далеч пред пазарите на трети държави. Освен това обстоятелството, че слънцезащитното стъкло е сравнително тежко и чупливо, създава допълнителни разходи при транспортиране на дълго разстояние (поради риска от счупване и корозия). Въз основа на информацията, с която разполага Комисията благодарение на отговорите на въпросника на включените в извадката производители износители, цените на китайския износ за държави, които са основни пазари за износа на промишлеността на Съюза, са били наистина много ниски и са намалели още повече по време на РП спрямо 2011 г. Това показва, че намалелият износ на промишлеността на Съюза се дължи главно на все по-ниските цени на китайския износ, включително на пазарите на трети държави, което се потвърди по време на разследването.
(97)
След оповестяването на окончателните заключения същата страна заяви, че разследването се отнася за пазара на Съюза и не са подложени на оценка предполагаеми нелоялни практики в областта на ценообразуването на пазарите на трети държави.
(98)
Освен това дори да се приеме, че констатациите на институциите на ЕС са верни, те приписват вредата, причинена от други фактори, на дъмпинговия внос в Съюза. Следователно китайският износ за трети държави, за който се твърди, че е бил извършван на ниски цени или е бил субсидиран, не представлява дъмпингов внос в ЕС и се определя като друг фактор, вредните последици от който не може да бъдат приписвани на дъмпинговия внос.
(99)
Комисията отхвърля това твърдение. Тя няма за цел да провери дали цените на вноса от КНР в трети държави са дъмпингови и/или субсидирани. Тя само установи, въз основа на експортните цени за трети държави, информация за които беше предоставена от включените в извадката производители износители, че тези цени бележат постоянен спад през последните години.
(100)
По същия начин Комисията анализира спада при цените на вноса от КНР за трети държави като отделен фактор, без да го приписва на дъмпинговия внос в Съюза. Наистина този факт е използван само като възможно обяснение за намалелия износ на промишлеността на Съюза към основните ѝ пазари в трети държави, като се има предвид, че те не са и никога не са били основни пазари за промишлеността на Съюза. Дори през рекордните 2010 и 2011 г. повече от 85 % от продажбите на промишлеността на Съюза са реализирани на пазара на Съюза.
(101)
Поради това заключението в съображение 140 от регламента за временните мерки, че влошените показатели за износа на включените в извадката производители от Съюза не могат да нарушат причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос и вредата, понесена от промишлеността на Съюза, се потвърждава.
2.3. Развитие на потреблението, капацитета и използването на капацитета
(102)
Една от страните заяви, че понесената от промишлеността на Съюза вреда се дължи на спада в потреблението на Съюза. Твърди се, че това е единственият фактор, при който, изглежда, се наблюдава спад за първи път през 2012 г. и с който основателно може да бъде обвързана вредата, докато вносът от Китай е започнал още през 2011 г. на цени, сравними с тези от 2012 г. След оповестяването на окончателните заключения същата страна отново изрази същото становище.
(103)
Действително през 2012 г. потреблението спада в сравнение с предходните години. Анализът на Комисията обаче обхваща интервала от време от началото на разглеждания период (2009 г.) до края на РП, като през този период потреблението на Съюза е нараснало общо с 65 %. През разглеждания период пазарният дял на промишлеността на Съюза отбелязва постоянен и значителен спад, т.е. общо с 25,7 %, докато пазарният дял на китайския внос се е увеличил с 321 %. През разглеждания период е регистрирано увеличение на китайския внос с 596 %.
(104)
Освен това през РП потреблението на Съюза остава на ниво, сравнимо с това от 2010 г., като, както се вижда от таблица 10 от регламента за временните мерки, през 2010 г. промишлеността на Съюза постига разумна печалба. Поради това спадът в потреблението на Съюза през РП не би могъл сам по себе си да доведе до загубите, понесени от промишлеността на Съюза през РП. Освен това пазарният дял на промишлеността на Съюза е намалял с 26,6 % между 2010 и 2012 г., докато през същия период пазарният дял на китайския внос се е увеличил с 318 %. На последно място, ако спадът в потреблението през РП беше причинил вредата, понесена от промишлеността на Съюза, този спад би трябвало също да се отрази и на китайския внос. Очевидно това не се случва. Напротив, през РП китайският внос е нараснал значително както в количествено изражение, така и по отношение на пазарния дял.
(105)
С оглед на гореизложеното Комисията отхвърля това твърдение и потвърждава заключенията, изложени в съображения 141 и 142 от регламента за временните мерки.
(106)
По отношение на производствения капацитет на промишлеността на Съюза, посочен в таблица 4 от регламента за временните мерки, Комисията е на мнение, че неговото увеличение очевидно следва тенденцията за увеличаване на потреблението на Съюза до 2011 г.
(107)
Също така Комисията установи, че главната причина за увеличението на производствения капацитет с 12,5 % от 2011 г. до края на РП е навлизането на пазара на слънцезащитно стъкло на едно конкретно дружество, докато производственият капацитет на всички други дружества на пазара бележи леко намаление през същия период.
(108)
Вследствие на това Комисията е на мнение, че като цяло тенденцията в развитието на капацитета на промишлеността на Съюза е следвала развитието на потреблението в Съюза. Поради това Комисията смята, че големият производствен капацитет на промишлеността на Съюза, който е значителен още в началото на разглеждания период и остава такъв и през РП, не е в състояние да наруши причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос и вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
(109)
След оповестяването на окончателните заключения няколко страни заявиха, че Комисията не е взела под внимание съществуващия според тях свръхкапацитет като важна причина за вредата. През разглеждания период увеличението на капацитета според тях не може да бъде оправдано с увеличението на потреблението, тъй като при промишлеността на Съюза непрекъснато има съществено разминаване между производствения капацитет и потреблението, което по тяхно мнение не е икономически целесъобразно. Една страна освен това заяви, че появата на нов участник на пазара в периода от 2011 г. до края на РП е допринесла за понесената вреда, тъй като е повишила конкуренцията на вътрешния пазар.
(110)
Също така беше изтъкнато, че намаляващото потребление на Съюза и растящият производствен капацитет в съчетание със спад в експортните продажби са довели до слабо използване на производствения капацитет. Това е причинило високите фиксирани разходи, които според въпросната страна са се отразили особено неблагоприятно на промишлеността на Съюза за производство на слънцезащитно стъкло.
(111)
Комисията желае да отбележи, че капацитетът на цялата промишленост на Съюза неизменно е надвишавал общото потребление на Съюза през целия разглеждан период. Това обаче не е попречило на включените в извадката дружества от промишлеността на Съюза да реализират печалба през двете години, предшестващи РП, докато само през РП те са понесли значителни загуби в размер на 14,5 %.
(112)
Освен това капацитетът на включените в извадката производители от Съюза бележи увеличение само с 4 % в периода 2010-2011 г. и 2,6 % между 2011 г. и РП, което води до скромно по размер общо увеличение с 6,7 % между 2010 г. и РП.
(113)
Следователно разликата между потреблението и капацитета е съществувала през целия разглеждан период и макар да е била по-подчертана през РП, с нея не може да се обяснят огромните загуби, понесени от включените в извадката дружества през РП. Вследствие на това Комисията отхвърля твърдението, че капацитетът на промишлеността на Съюза не е икономически целесъобразен.
(114)
Що се отнася до твърдението, че новият участник през 2012 г. е допринесъл за вредата, понесена от промишлеността на Съюза, Комисията желае да отбележи, че този нов участник, макар и да е разполагал с голям капацитет, е имал много ограничено производство и обем на продажбите през РП - от порядъка на 2 % от общия обем на продажбите на ЕС. В резултат на това неговото навлизане на пазара почти не е дало отражение върху резултатите на промишлеността на Съюза като цяло, с изключение на това, че доведе до значително завишаване на данните за нейния капацитет и за неговото използване. Действително, ако не се вземат под внимание данните за това дружество, в периода 2011-2012 г. капацитетът на всички останали производители от Съюза всъщност е намалял.
(115)
Освен това разследването не потвърди, че секторът за производство на слънцезащитно стъкло е силно засегнат от фиксираните разходи. Всъщност средните фиксирани разходи на включените в извадката производители от Съюза са от порядъка на 25-35 % от общия размер на производствените разходи през РП. През предходните 2010 и 2011 г. делът на фиксираните разходи е малко по-нисък, но остава в същия диапазон. Това ясно показва, че големият капацитет през РП очевидно е оказал определено въздействие върху производствените разходи, но то не е значимо и не може да обясни тежките загуби, понесени през РП, по-специално в сравнение с печалбата, реализирана през предходните години. Освен това, независимо от регистрирания спад в използването на капацитета на включените в извадката производители от Съюза в сравнение с предходните години, то все още е 65 % през РП.
(116)
На последно място, в своя анализ Комисията също така взе под внимание обстоятелството, че инсталираните мощности могат да се пригодят за производството на други видове стъкло, които не попадат в обхвата на настоящото разследване. В съответствие с това, включително поради посоченото обстоятелство, Комисията не е съгласна с твърдението на заинтересованата страна, че инсталираните крупни мощности не са икономически целесъобразни.
(117)
С оглед на гореизложеното Комисията отхвърля твърденията на страната и повторно заявява, че динамиката на потреблението, капацитета и използването на капацитета през разглеждания период, анализирана както самостоятелно, така и общо за изброените показатели, не е от такова естество, че да наруши установената причинно-следствена връзка между съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза, и дъмпинговия внос.
2.4. Тенденции по отношение на слънчевите модули
(118)
Две от страните изтъкнаха, че в допълнение към развитието на потреблението на разглеждания продукт вредата, понесена от промишлеността на Съюза, е причинена и от спада в потреблението на слънчеви модули и загубите, понесени от този сектор в края на 2011/началото на 2012 г. Твърди се, че въздействието на финансовите затруднения, изпитани от производителите на слънчеви панели на пазара на слънцезащитно стъкло, е започнало да се проявява в края на 2011 и през 2012 г. поради необходимия интервал от време между двете събития.
(119)
Същите аргументи бяха повторно изтъкнати от една от страните след оповестяването на окончателните заключения.
(120)
В съображение 143 от регламента за временните мерки Комисията действително установи, че наблюдаваните тенденции по отношение на слънчевите модули оказват голямо въздействие върху потреблението на слънцезащитно стъкло, тъй като 80-85 % от продажбите на слънцезащитно стъкло са за производители на слънчеви модули (кристални силициеви фотоволтаични модули и тънкослойни фотоволтаични модули). Както е посочено обаче в съображения 143 и 144 от регламента за временните мерки, потреблението на слънчеви модули се увеличава непрекъснато през разглеждания период, т.е. 2009-2012 г., и въпреки че през 2012 г. се наблюдава намаление, потреблението остава с 221 % по-високо спрямо 2009 г. и с 44 % по-високо от това през 2010 г. (7) Освен това беше установено, че орязването на преференциалните цени в края на 2011 г./началото на 2012 г. не е нарушило причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос на слънчеви модули и установената съществена вреда (8), тъй като търсенето на слънчеви модули остава относително голямо през периода 2009-2012 г.
(121)
С оглед на гореизложеното Комисията заключава, че спадът в потреблението на слънчеви модули през 2012 г. не може да се разглежда сам по себе си като фактор от такова естество, че да наруши установената причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос на слънцезащитно стъкло от КНР и съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза.
(122)
Аналогично на горното заключение, предвид това, че търсенето на слънчеви модули се е запазило на сравнително високо равнище през периода 2009-2012 г. и че търсенето на слънцезащитно стъкло е нараснало с 65 % през същия период, въздействието на потреблението на слънцезащитно стъкло върху влошаването на финансовото състояние на производителите на слънчеви модули в края на 2011 и началото на 2012 г. не може да се разглежда само по себе си като фактор от такова естество, че да наруши установената причинно-следствена връзка между дъмпинговия внос на слънцезащитно стъкло от КНР и съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза.
(123)
Поради липсата на други коментари заключението в съображение 144 от регламента за временните мерки се потвърждава.
2.5. Заключение относно причинно-следствената връзка
(124)
С оглед на гореизложеното Комисията потвърждава заключенията си, съдържащи се в съображения 130-133 от регламента за временните мерки, според които вносът на разглеждания продукт от засегнатата държава е бил обект на дъмпинг през РП и е подбивал продажните цени на промишлеността на Съюза. Освен това е налице явно съвпадение във времето между нарастването на обема на дъмпинговия внос и влошаването на състоянието на промишлеността на Съюза. Дъмпинговият внос пряко е конкурирал производството на промишлеността на Съюза и в резултат на това през разглеждания период тя е загубила част от своята рентабилност и пазарен дял. По-горе бяха анализирани и други евентуални причини за вредата, като за никоя от тях - анализирани самостоятелно и в съвкупност - не беше установено да е от такова естество, че да нарушава установената причинно-следствена връзка между дъмпинговия внос от КНР и съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза.
(125)
Не бяха представени нови доказателства, които да са в състояние да променят това заключение, и поради липсата на други коментари по отношение на заключението относно причинно-следствената връзка Комисията потвърждава съображения 145 и 146 от регламента за временните мерки.
Е. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
1. Интерес на промишлеността на Съюза
(126)
Поради липсата на коментари относно интереса на промишлеността на Съюза, Комисията потвърждава заключенията, изложени в съображения 148-151 от регламента за временните мерки.
2. Интерес на несвързаните вносители и търговци
(127)
Поради липсата на коментари относно интереса на несвързаните вносители и търговци Комисията потвърждава заключенията, изложени в съображения 152, 153 и 154 от регламента за временните мерки.
3. Интерес на доставчиците на суровини
(128)
Поради липсата на коментари относно интереса на доставчиците на суровини Комисията потвърждава изложеното в съображение 155 от регламента за временните мерки.
4. Интерес на ползвателите
(129)
Един ползвател се отзова и посочи, че антидъмпинговите мерки няма да го засегнат, тъй като не е използвал слънцезащитно стъкло, произвеждано в КНР, и не възнамерява да използва такова.
(130)
Един производител износител заяви, че налагането на антидъмпингово мито върху китайското слънцезащитно стъкло може да бъде донякъде от полза за сектора на производство на слънцезащитно стъкло в Съюза, но в същото време сериозно да навреди на фотоволтаичния и слънчевия термичен сектор в Съюза, тъй като ще се наложи дружествата от този отрасъл да плащат повече за разглеждания продукт. Освен това според него подобна мярка би била в противоречие с целта на Съюза за опазване на околната среда, тъй като би довела до повишаване на цените на фотоволтаичните модули и слънчевите термични приложения и би създала благоприятни условия за развитието на сектора за производство на слънцезащитно стъкло, който според него е твърде енергоемък.
(131)
Както е посочено и в съображение 157 от регламента за временните мерки, налагането на антидъмпинговите мита ще има само ограничено въздействие (по-малко от 1 %) върху общите разходи за слънчевите модули. Не бе получено никакво доказателство, което да поставя под съмнение точността на този анализ. Поради това горното твърдение беше отхвърлено.
(132)
Поради липсата на други коментари относно интереса на Съюза Комисията потвърждава изложеното в съображения 155-159 от регламента за временните мерки.
5. Съображения, свързани с конкуренцията
(133)
Поради липсата на каквито и да било коментари по отношение на свързаните с конкуренцията аспекти, анализирани в съображения 160-163 от регламента за временните мерки, Комисията потвърждава изложеното в посочените съображения.
6. Заключение относно интереса на Съюза
(134)
Не бяха получени коментари, които да са в състояние да променят направения в регламента за временните мерки анализ относно интереса на Съюза. Поради това Комисията потвърждава изложеното в съображение 164 от регламента за временните мерки.
Ж. ОКОНЧАТЕЛНИ АНТИДЪМПИНГОВИ МЕРКИ
1. Ниво на отстраняване на вредата
(135)
Няколко заинтересовани страни оспориха равнището от 8,3 %, използвано като целева печалба за промишлеността на Съюза, както е посочено в съображение 167 от регламента за временните мерки, и заявиха, че то е нереалистично високо. Те изтъкнаха, че маржът на печалбата в размер на 8,3 % през 2010 г. е бил най-високият през разглеждания период, тъй като 2010 г. е била най-добрата година за цялата фотоволтаична промишленост в света. Те заявиха също така, че за сектора за производство на слънцезащитно стъкло в Съюза е невъзможно да реализира същия марж на печалбата през 2012 г. и без наличието на дъмпинг, тъй като според тях световната промишленост в сектора на фотоволтаичните модули, включително промишлеността на Съюза в сектора на фотоволтаичните модули, са навлезли през 2012 г. в голяма рецесия.
(136)
Комисията отхвърля това твърдение. Комисията използва като целеви марж на печалбата средната печалба, реализирана от включените в извадката производители от Съюза през 2010 г., когато вносът на разглеждания продукт е бил все още малък и поради това не е бил в състояние да наруши нормалните условия на конкуренция. Поради това маржът на печалбата, използван за установяване на нивото на отстраняване на вредата, съответства на период, през който промишлеността на Съюза би могла основателно да очаква печалба при нормални условия на конкуренция, без все още да е засегната от дъмпинговия внос. (9)
(137)
И на последно място, що се отнася до сектора за производство на слънцезащитно стъкло, рекордна за него е не 2010 г., както се твърди от страните, а 2011 г., през която се отчитат най-голямо потребление в Съюза и най-голям обем на продажбите на промишлеността на Съюза.
(138)
След оповестяването на окончателните заключения една от страните повтори твърдението си, с което оспорва маржа на печалбата, който беше използван като целева печалба. Тя заяви, че Комисията следва да вземе предвид всички останали фактори, които са повлияли върху рентабилността през РП. Тя заяви, че разумната целева печалба не може да бъде по-висока от 5 %.
(139)
Комисията отхвърля горното твърдение по следните причини. Използваната целева печалба се основава не на приблизителна оценка, а на действително реализирана печалба от промишлеността на Съюза преди причиненото от китайския дъмпингов внос нарушение на конкуренцията. Комисията счита тази печалба за разумна и взе под внимание обстоятелството, че състоянието на пазара не се отличава съществено от това през РП, като се остави настрана въздействието на китайския дъмпингов внос. Изявлението на страната, според което потреблението през 2010 г. е било много по-високо, отколкото през 2012 г., не отговаря на фактическото положение. Както е посочено и в раздел Д.2.3 по-горе, потреблението през 2010 г. е сходно с това през 2012 г. Също така през 2010 г. промишлеността на Съюза изгражда допълнителни мощности с оглед на очакваното силно нарастване на търсенето, което се отразява неблагоприятно на нейната печалба през същата година. И на последно място, предложената целева печалба от 5 % е произволно избрана, тъй като не се основава на никакви данни или реални изчисления, и поради това се отхвърля.
(140)
Жалбоподателят заяви, от друга страна, че маржът на печалбата е твърде нисък и Комисията следва да го увеличи на 15 %, тъй като печалбата на жалбоподателите за 2010 г. е била по-висока от 10 %. По-ниските маржове на печалбата, които други включени в извадката производители от ЕС, изглежда, са реализирали през 2010 г., според него не са представителни за печалбата, която може да се очаква в разумни граници, без да са налице нелоялни търговски практики в сферата на вноса. По всяка вероятност съществуват причини, свързани с политиките или отделни аспекти на управлението на въпросните дружества, включващи евентуално политиките в сферата на краткосрочното ценообразуване, насочени към увеличаване на пазарния дял, което би могло да обясни защо те са реализирали по-нисък марж само през тази година, както и защо са били сред първите, засегнати от причинената от дъмпинговия внос вреда.
(141)
Комисията не приема тези доводи. Както е обяснено по-горе в настоящия раздел, според Комисията средната печалба през 2010 г. за цялата промишленост на Съюза правилно отразява средната печалба при нормални условия на конкуренция. Това заключение не се опровергава от обстоятелството, че някои дружества от промишлеността на Съюза са взели управленски решения, довели до маржове на печалбата, по-ниски или по-високи, отколкото при други дружества от същия сектор. Всъщност наличието на такива разлики е присъща характеристика на поведението на дружествата в условията на пазарна икономика.
(142)
Поради липсата на други коментари Комисията потвърждава методологията, описана в съображения 166-169 от регламента за временните мерки.
2. Окончателни мерки
(143)
Предвид направените заключения относно дъмпинга, вредата, причинно-следствената връзка и интереса на Съюза и в съответствие с член 9, параграф 4 от основния регламент следва да бъдат наложени окончателни антидъмпингови мерки върху вноса на разглеждания продукт на нивото на маржовете на вредата, в съответствие с правилото за по-ниското мито. В конкретния случай митническата ставка следва да бъде определена на нивото на установените маржове на вредата.
(144)
След оповестяването на предварителните заключения жалбоподателят заяви, че временните адвалорни мита не са ефикасни. Поради това той поиска Комисията да наложи окончателни мерки под формата на минимална вносна цена (МВЦ). Жалбоподателят изтъкна, че подобни МВЦ биха направили мерките по-ефикасни, особено ако бъдат наложени две различни МВЦ - една за слънцезащитното стъкло с нанесено покритие и друга за слънцезащитното стъкло без нанесено покритие. Причините, изтъкнати от жалбоподателя, са, както следва:
(145)
На първо място, жалбоподателят заяви, че след РП производителите износители са продавали на пазара на ЕС слънцезащитно стъкло с нанесено покритие на същата цена, на която през РП са продавали слънцезащитно стъкло без нанесено покритие. Той също така твърди, че производствените разходи за стъкло с нанесено покритие са по-високи, отколкото за стъкло без нанесено покритие, поради което обикновено то се продава на цени, които са с 20 до 25 % по-високи от тези на стъклото без нанесено покритие.
(146)
На второ място, жалбоподателят заяви, че след РП търсенето в Съюза се е пренасочило от слънцезащитно стъкло без нанесено покритие към това с нанесено покритие. Потребителите закупуват все по-големи количества слънцезащитно стъкло с нанесено покритие за сметка на това без нанесено покритие. Поради това през втората половина на 2013 г. на слънцезащитното стъкло с нанесено покритие се пада почти целият внос от КНР в ЕС, докато през РП положението е точно обратното.
(147)
Антидъмпинговите мерки действително могат да бъдат под различна форма. При все че Комисията разполага с доста голяма свобода на преценка при избора на формата на мерките, целта остава да се премахнат последиците от вредоносния дъмпинг.
(148)
Разследването потвърди, че е налице съществена разлика - както в разходно, така и в ценово отношение - между слънцезащитното стъкло без нанесено покритие и това с нанесено покритие поради разликата в техническите характеристики на двата продукта. Слънцезащитното стъкло с нанесено покритие, което в зависимост от използваната технология може да бъде с едно- или двулицево покритие, действително се отличава с по-голяма пропускливост за слънчева светлина в сравнение със слънцезащитното стъкло без нанесено покритие и би могло да притежава допълнителни свойства (самопочистващи, противозамърсителни свойства или твърдост). Висококачественото слънцезащитно стъкло без нанесено покритие може да притежава пропускливост за слънчева светлина до 92 %. Покритието може да намали отразената слънчева енергия приблизително с 3 % (за всяка лицева страна на продукта) и съответно да увеличи пропускливостта на слънцезащитното стъкло с еднолицево покритие до максимум 95 %, а тази на слънцезащитното стъкло с двулицево покритие - до максимум 98 %.
(149)
През РП 81 % от внесеното от КНР и продадено в ЕС слънцезащитно стъкло е било без нанесено покритие и само 19 % - с нанесено покритие. Разликата както в ценово, така и в разходно отношение между слънцезащитното стъкло без нанесено покритие и това с нанесено покритие през РП възлиза на около 30 %.
(150)
Комисията обаче счита, че представените от жалбоподателя доказателства не са достатъчно убедителни. Освен това Комисията не разполага с достатъчно доказателства или данни от други източници, които да ѝ позволят да стигне до заключението, че след налагането на временните антидъмпингови мерки търсенето се е пренасочило от слънцезащитно стъкло без нанесено покритие към това с нанесено покритие и че цените, по-специално на слънцезащитното стъкло с нанесено покритие, са се понижили значително, както твърди жалбоподателят.
(151)
По тази причина Комисията не може да приеме този аргумент и счита, че е целесъобразно вместо минимални вносни цени да се наложат адвалорни мита. Независимо от това, за да се разсеят приведените по-горе опасения, в интегрираната тарифа на Общността (кодове по ТАРИК) ще бъдат създадени два различни кода - един за слънцезащитно стъкло с нанесено покритие и друг за слънцезащитно стъкло без нанесено покритие. Те ще позволят на Комисията да следи отблизо динамиката на пазара и своевременно да взема решения относно необходимостта от допълнителни мерки.
(152)
Комисията припомня също така, че в миналото е използвала МВЦ при специфични обстоятелства, по-специално в следните случаи:
-
особено висока експортна цена на един вид от продукта, което означава, че не е имало дъмпинг по отношение на този вид продукт,
-
съображения, свързани със способността за въздействие върху пазара и пазарния дял на производителите от Съюза, поради които по причини, свързани с интереса на Съюза, е необходимо да се следи за това цените на вноса да не надхвърлят определено равнище (10).
(153)
Освен това минимални вносни цени са използвани главно за еднородни продукти, а не за продукти като настоящия, който се предлага под формата на различни видове на продукта.
(154)
Също и поради тези причини Комисията е на мнение, че минимални цени на вноса не са подходящи в рамките на настоящото досие.
(155)
След оповестяването на окончателните заключения жалбоподателят отново предяви искането си за налагане на минимална вносна цена и коментира съображения 152-156 по-горе, като изтъкна следното.
(156)
На първо място, според него в посочените съображения не се взема под внимание ефикасността на формата на мерките за отстраняване на вредоносния ефект на дъмпинга и субсидирането, което също е основателна причина да се използват МВЦ.
(157)
На второ място, той твърди, че Комисията не е обяснила защо изложените съображения са от значение в конкретния случай и доколко имат превес пред интереса на промишлеността на ЕС.
(158)
На трето място, той изтъква, че разглежданият продукт е достатъчно еднороден, за да е възможно на практика да се приложат МВЦ, тъй като двата основни вида от продукта имат ясни отличителни особености, които позволяват подходящо диференциране на цените и улеснена административна обработка и контрол, особено предвид обстоятелството, че в момента почти целият внос се пада на слънцезащитното стъкло с нанесено покритие.
(159)
По отношение на първото твърдение изглежда възможно търсенето действително да се е пренасочило от слънцезащитното стъкло без нанесено покритие към това с нанесено покритие. Тъй като обаче не бяха представени допълнителни доказателства, Комисията не може да заключи, че цените, по-специално на слънцезащитното стъкло с нанесено покритие, са намалели значително. Поради това не съществува основателна причина тя да промени предишното си заключение, че адвалорните мита са по-подходящи за отстраняване на вредоносния ефект от дъмпинга и субсидирането.
(160)
По отношение на втория коментар въпросните съображения имат за цел да илюстрират факта, че според Комисията в този случай налагането на минимална вносна цена не е подходящо освен ако твърденията на жалбоподателя не са допълнително обосновани. Тъй като това не бе направено, Комисията не счита за необходимо да прибегне до по-задълбочен анализ на предимствата на евентуална минимална вносна цена от гледна точка на интереса на промишлеността на ЕС.
(161)
Що се отнася до третия коментар, жалбоподателят не e поставил под съмнение различните видове на продукта, определени от Комисията в хода на разследването, и не е доказал, че няма да има разлика в цената. В направеното от производителите износители предложение за поемане на ангажимент за спазване на минимален ценови праг, предвиждащо различни МВЦ, се посочва също така, че тези разлики са реални. Поради това този аргумент се отхвърля. При всички обстоятелства дори Комисията да беше приела, че разглежданият продукт може да бъде по-скоро еднороден, тя счита, че този въпрос не е от значение, тъй като искането за МВЦ се отхвърля и поради другите две изложени по-горе причини. Необходимо е също така да се припомни, че Комисията може да вземе предвид информация, която се отнася за периода след разследвания период, само в извънредни случаи (вж. член 6, параграф 1 от основния регламент). Жалбоподателите не са доказали, че в случая се касае за такава извънредна ситуация, както и че другите налични коригиращи мерки, като например установяването на текущо наблюдение чрез създаването на допълнителен код по ТАРИК, не биха били достатъчни.
(162)
В заключение Комисията отхвърля тези твърдения.
(163)
След оповестяването на окончателните заключения няколко производители на слънчеви модули също поискаха минимална вносна цена. Основно те изразиха следните опасения:
-
след РП производственият капацитет на производителите на слънцезащитно стъкло е намалял значително и много производители от Съюза окончателно са се оттеглили от пазара. Единствените трима производители от Съюза, останали на пазара, вече не са в състояние да покрият повече от 50 % от търсенето на европейския пазар. По този начин на производителите на слънчеви модули се налага да задоволят нуждите си с доставки от КНР. Един ползвател заяви, че ще бъде принуден да разчита на доставки само от един или двама производители от Съюза, които евентуално ще са в състояние да покрият изискванията за необходимите технически спецификации на продукта,
-
във вида, в който се предлагат сега, митата значително биха увеличили производствените разходи за слънчевите модули (с около 3 цента за ват, което по тяхно мнение представлява пет процента от МВЦ, установена по делото относно слънчевите панели),
-
МВЦ следва да бъде определена така, че да не води до по-високи разходи за слънчевите модули в ЕС.
(164)
Що се отнася до първия аргумент, Комисията няма основания да счита, че производителите от Съюза, които са намалили или временно са преустановили производството си, няма да възобновят дейността си при пълен капацитет, веднага щом вносът отново започне да се осъществява на приемливи цени. Както е описано в съображения 106-112 по-горе, промишлеността на Съюза разполага с достатъчен капацитет, за да задоволи цялото потребление на Съюза. По тази причина посоченият по-горе аргумент се отхвърля. Комисията отхвърля и аргумента на един ползвател, че ще бъде принуден да разчита на доставки само от един или двама производители от Съюза. В действителност китайските производители износители ще продължат да бъдат в състояние да снабдяват пазара на Съюза. Независимо от формата им антидъмпинговите мерки следва да гарантират, че вносът се осъществява на приемливи цени, и нямат за цел да се прекрати изобщо вносът от КНР.
(165)
Що се отнася до втория аргумент, ползвателите не представиха никакви доказателства в подкрепа на тяхното твърдение. На свой ред Комисията посочи в съображение 157 от регламента за временните мерки, че въздействието на мерките би било по-малко от 1 % по отношение на общия размер на разходите за слънчевите модули, произведени от дружества, оказали съдействие при разследването. Поради това горният аргумент се отхвърля.
(166)
Следователно не е необходимо да се вземе отношение по третия въпрос, повдигнат от производителите на слънчеви модули.
(167)
Паралелно с антидъмпинговото разследване беше проведено и антисубсидийно разследване. С оглед прилагането на правилото за по-малкото мито и предвид обстоятелството, че окончателните маржове на субсидията са по-ниски от равнището на отстраняване на вредата, Комисията следва да наложи окончателно изравнително мито на равнището на установените окончателни маржове на субсидията и след това да наложи окончателно антидъмпингово мито до съответното равнище на отстраняване на вредата. Въз основа на гореизложеното ставката, на която ще бъдат наложени тези мита, се определя, както следва:
Дружество
Марж на субсидията
Дъмпингов марж
Равнище на отстраняване на вредата
Изравнително мито
Антидъмпингово мито
Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd
3,2 %
83,1 %
39,3 %
3,2 %
36,1 %
Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd
17,1 %
78,4 %
26,2 %
17,1 %
9,1 %
Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd
12,8 %
90,1 %
42,1 %
12,8 %
29,3 %
Henan Yuhua New Material Co., Ltd
16,7 %
41,6 %
17,1 %
16,7 %
0,4 %
Други оказали съдействие дружества
12,4 %
84,7 %
36,5 %
12,4 %
24,1 %
Всички останали дружества
17,1 %
90,1 %
42,1 %
17,1 %
25,0 %
(168)
Индивидуалните ставки на антидъмпинговото мито за дружествата, посочени в настоящия регламент, са установени въз основа на констатациите от настоящото разследване. Поради това те отразяват установеното по време на разследването положение по отношение на тези дружества. Така тези ставки на митото (за разлика от митото, приложимо в национален мащаб за „всички останали дружества“) се прилагат изключително за вноса на разглеждания продукт с произход от засегнатата държава и произведен от тези дружества, и следователно - от посочените по-горе конкретни правни субекти. Внесеният разглеждан продукт, произведен от всяко друго дружество, чието наименование не е конкретно посочено в постановителната част на настоящия регламент, включително субекти, свързани с конкретно посочените, не може да се ползва от тези ставки и се облага с митото, приложимо по отношение на „всички останали дружества“. Поради високата степен на съдействие от страна на производителите износители (над 80 %, вж. съображение 15 от регламента за временните мерки) тази ставка на митото се основава на най-високия индивидуален марж на вредата, установен за включените в извадката производители износители. Митото, приложимо за „другите оказали съдействие дружества“, се основава на среднопретеглената стойност за включените в извадката износители и се прилага за всички невключени в извадката оказали съдействие дружества (с изключение на Henan Yuhua, за което се прилага индивидуално установено мито вследствие на неговото искане за индивидуално разглеждане (вж. съображение 48 от регламента за временните мерки).
(169)
Всяко искане за прилагане на тези индивидуални за всяко дружество ставки на антидъмпинговото мито (например след промяна на наименованието на правния субект или след създаването на нови субекти за производство или за продажба) следва да се изпраща до Комисията (11) заедно с цялата имаща отношение информация, по-специално относно всяка промяна в дейността на дружеството, свързана с производството и продажбите на местния пазар и за износ, която произтича например от споменатата промяна на наименованието или от споменатата промяна на субектите за производство и продажба. Ако е целесъобразно, регламентът може да бъде съответно изменян посредством актуализиране на списъка на дружествата, които се ползват от индивидуални митнически ставки.
3. Поемане на ангажименти за спазване на минимален ценови праг
(170)
След оповестяването на окончателните заключения тримата включени в извадката производители износители и Henan Yuhua предложиха да поемат ангажименти за спазване на минимален ценови праг в съответствие с член 8, параграф 1 от основния регламент. Те предвиждат различни МВЦ, съответстващи на различни групи видове от продукта.
(171)
Комисията констатира, че предложените МВЦ от всички дружества са много по-ниски от невредоносните цени, които тя е установила по време на разследването. Поради това Комисията не ги разглежда като определени на равнището на отстраняване на вредата в съответствие с член 8, параграф 1 от основния регламент.
(172)
Дори те да бяха определени на равнището на отстраняване на вредата, включените в извадката дружества предлагат тримесечна корекция само на цената на слънцезащитното стъкло с нанесено покритие в зависимост от промяната в цените на пазара на слънчеви модули. Комисията не може да приеме този метод на индексация поради следните причини.
(173)
На първо място, цените на всички видове от продукта следва редовно да бъдат адаптирани; в противен случай скоро може да възникне изкуствено създадена пропаст между ценовите нива на слънцезащитното стъкло със и без нанесено покритие. На второ място, Комисията не смята за подходящо цените на слънцезащитното стъкло да бъдат адаптирани въз основа на цените на крайните ползватели (т.е. цените на слънчевите модули). Това би могло да доведе до неоправдано свиване на маржовете на печалба на сектора на слънцезащитното стъкло, ако цените на слънчевите модули например паднат поради спад в цените на други компоненти на слънчевите модули.
(174)
По принцип Комисията счита за подходящо МВЦ да бъдат индексирани съобразно цените на суровините. В конкретния случай обаче не е установено на нито една суровина да се пада особено голям дял от общите производствени разходи.
(175)
Комисията също така установи, че цените на слънцезащитното стъкло са били твърде нестабилни през РП в КНР и Турция.
(176)
Освен това е налице висок риск от кръстосано компенсиране, тъй като част от въпросните дружества продават разглеждания продукт, както и други продукти, на едни и същи клиенти. На последно място, изглежда, че предложените МВЦ от включените в извадката дружества не обхващат всички видове от продукта, произвеждани от съответните производители износители. Тези фактори правят невъзможно и трудно за проследяване ефективното изпълнение на поетите ангажименти за спазване на минимален ценови праг.
(177)
Вследствие на това, поради гореизложените причини Комисията отхвърля предложенията за поемане на конкретни ангажименти за спазване на минимален ценови праг.
4. Окончателно събиране на временното мито
(178)
С оглед на установените дъмпингови маржове и предвид равнището на вредата, причинена на промишлеността на Съюза, сумите, обезпечени чрез временното антидъмпингово мито, наложено с регламента за временните мерки, следва да бъдат окончателно събрани. Събраните като обезпечение суми над комбинираните окончателни ставки на антидъмпинговите и изравнителните мита следва да се освободят.
5. Приложимост на мерките
(179)
В случай на значителна промяна на пазарните условия след налагането на окончателните мерки Комисията може по собствена инициатива да преразгледа формата на мерките, за да прецени дали мерките позволяват да бъдат постигнати желаните с оглед отстраняването на вредата резултати и дали е оправдана евентуална промяна на формата им.
(180)
С цел най-добре да се предотврати всяко възможно целенасочено отслабване на ефекта от мерките, Комисията възнамерява незабавно да започне преразглеждане по смисъла на член 12, параграф 1 от основния регламент и може да подложи вноса на регистрационен режим в съответствие с член 14, параграф 5 от основния регламент, стига да бъдат представени доказателства за подобна практика. Съгласно член 12, параграф 3 от основния регламент размерът на наложеното мито може да бъде увеличен до удвоения размер на първоначално наложеното мито.
(181)
Комисията ще разчита, inter alia, на информацията от наблюдението на вноса, предоставена от националните митнически власти, както и на информацията, предоставена от държавите членки в съответствие с член 14, параграф 6 от основния регламент.
(182)
Комитетът, създаден по силата на член 15, параграф 1 от основния регламент, не е представил становище,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. Налага се окончателно антидъмпингово мито върху вноса на слънцезащитно стъкло, състоящо се от закалено плоско калциево-натриево силикатно стъкло, със съдържание на желязо, по-малко от 300 ppm, коефициент на пропускане за слънчева светлина над 88 % (измерено по AM1,5 300-2 500 nm), устойчивост на нагряване до 250 °C (измерено по EN 12150), устойчивост на температурни амплитуди от Δ 150 K (измерено по EN 12150) и механична якост от 90 N/mm2 или повече (измерено по EN 1288-3), класирано понастоящем в код по КН ex 7007 19 80, с произход от Китайската народна република. Слънцезащитното стъкло с нанесено покритие (едно- или двулицево покритие) се класира в код по ТАРИК 7007198019, а слънцезащитното стъкло без покритие се класира в код по ТАРИК 7007198011.
2. Ставките на окончателното антидъмпингово мито, приложими към нетната цена франко границата на Съюза преди обмитяване на продукта, описан в параграф 1 и произведен от изброените в таблицата по-долу дружества, са, както следва:
Дружество
Антидъмпингово мито
Допълнителен код по ТАРИК
Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd
36,1 %
B943
Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd
9,1 %
B944
Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd
29,3 %
B945
Henan Yuhua New Material Co., Ltd
0,4 %
B946
Други оказали съдействие дружества, посочени в приложение I
24,1 %
Всички останали дружества
25,0 %
B999
3. Индивидуалните ставки на антидъмпинговото мито, определени за дружествата, посочени в параграф 2, се прилагат при представяне пред митническите органи на държавите членки на валидна търговска фактура, която отговаря на изискванията, посочени в приложение II. Ако такава фактура не бъде представена, се прилага митото, приложимо за „всички останали дружества“.
4. Освен ако не е предвидено друго, се прилагат действащите разпоредби относно митата.
Член 2
Сумите, обезпечени чрез временните антидъмпингови мита в съответствие с Регламент (ЕС) № 1205/2013 на Комисията (12), се събират окончателно. Събраните като обезпечение суми над комбинираните ставки на антидъмпинговите мита, предвидени в член 1, параграф 2 по-горе, и на изравнителните мита, приети с Регламент за изпълнение (ЕС) № 471/2014 на Комисията (13), се освобождават.
Член 3
Когато нов производител износител в Китайската народна република представи на Комисията достатъчно доказателства за това, че:
-
не е изнасял за Съюза описания в член 1, параграф 1 продукт през разследвания период (от 1 януари 2012 г. до 31 декември 2012 г.),
-
не е свързан с който и да било от износителите или производителите в Китайската народна република, спрямо които са наложени мерките по настоящия регламент,
-
действително е изнасял за Съюза разглеждания продукт след разследвания период, на който се основават мерките, или е поел неотменимо договорно задължение да изнесе значително количество за Съюза,
член 1, параграф 2 може да се измени, като новият производител износител се добави в списъка на оказалите съдействие дружества, които не са включени в извадката и следователно подлежат на облагане със среднопретеглената митническа ставка в размер на 24,1 %.
Член 4
Настоящият регламент влиза в сила в деня след деня на публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Брюксел на 13 май 2014 година.
KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) Nr. 470/2014
2014 m. gegužės 13 d.
kuriuo importuojamam Kinijos Liaudies Respublikos kilmės soliariniam stiklui nustatomas galutinis antidempingo muitas ir jam nustatyto laikinojo muito galutinis surinkimas
EUROPOS KOMISIJA,
atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
atsižvelgdama į 2009 m. lapkričio 30 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1225/2009 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių (1), ypač į jo 9 straipsnio 4 dalį ir 14 straipsnio 1 dalį,
kadangi:
A. PROCEDŪRA
1. Laikinosios priemonės
(1)
2013 m. lapkričio 28 d. Europos Komisija (toliau - Komisija) Reglamentu (ES) Nr. 1205/2013 (2) (toliau - laikinasis reglamentas) importuojamam Kinijos Liaudies Respublikos kilmės soliariniam stiklui nustatė laikinąjį antidempingo muitą.
(2)
2013 m. vasario 28 d. tyrimas inicijuotas gavus gamintojų, kurie pagamina daugiau nei 25 % soliarinio stiklo Sąjungoje, vardu pateiktą skundą (3).
(3)
Atliekant dempingo ir žalos tyrimą nagrinėtas 2012 m. sausio 1 d.-2012 m. gruodžio 31 d. laikotarpis (toliau - tiriamasis laikotarpis arba TL). Tiriant žalai įvertinti svarbias tendencijas buvo nagrinėjamas laikotarpis nuo 2009 m. sausio 1 d. iki tiriamojo laikotarpio pabaigos (toliau - nagrinėjamasis laikotarpis).
2. Tolesnė procedūra
(4)
Atskleidus esminius faktus ir aplinkybes, kuriais remiantis buvo nustatytas laikinasis antidempingo muitas (toliau - pirminis faktų atskleidimas), kelios suinteresuotosios šalys raštu pateikė pastabų dėl preliminarių išvadų. Šalims, kurios to prašė, buvo suteikta galimybė būti išklausytoms.
(5)
Komisija toliau rinko ir tikrino visą informaciją, kuri, jos manymu, buvo būtina norint padaryti galutines išvadas. Suinteresuotųjų šalių žodžiu ir raštu pateiktos pastabos buvo išnagrinėtos ir prireikus preliminarios išvados buvo atitinkamai pakeistos.
(6)
Vėliau Komisija visoms šalims pranešė apie esminius faktus ir aplinkybes, kuriais remiantis importuojamam Kinijos Liaudies Respublikos (toliau - KLR) kilmės soliariniam stiklui ketino nustatyti galutinį antidempingo muitą ir galutinai surinkti garantijomis užtikrintas laikinojo muito sumas (toliau - galutinis atskleidimas). Visoms šalims buvo suteiktas laikotarpis, per kurį jos galėjo teikti pastabas dėl šio galutinio atskleidimo.
(7)
Suinteresuotųjų šalių pateiktos pastabos išnagrinėtos ir prireikus į jas atsižvelgta.
3. Atranka
(8)
Vienas eksportuojantis gamintojas tvirtino, kad laikinojo reglamento 7, 11 ir 75 konstatuojamosiose dalyse neaiškiai nurodytas bendras Sąjungos gamintojų skaičius. Todėl Komisija patvirtina, kad apie save pranešė ir per TL aktyviai veikė aštuoni Sąjungos gamintojai. Atskleistas tik vieno Sąjungos gamintojo pavadinimas. Atsakydamas į bendrąjį atskleidimo dokumentą skundo pateikėjas įvardijo tris Sąjungos gamintojus, kurie pasitraukė iš verslo (Guardian, AGC ir Centrosolar Glass), ir ketvirtą bendrovę, kuri gerokai sumažino gamybos apimtį (Saint Gobain).
(9)
Kadangi kitų pastabų dėl eksportuojančių KLR gamintojų ir Sąjungos gamintojų atrankos metodo negauta, patvirtinamos laikinojo reglamento 7-24 konstatuojamosiose dalyse išdėstytos preliminarios išvados.
4. Klausimyno atsakymai ir tikrinamieji vizitai
(10)
Priėmus laikinąjį reglamentą antrojo bendradarbiaujančio gamintojo Viessmann Faulquemont SAS (Prancūzija) patalpose surengtas tikrinamasis vizitas.
5. Procesinės teisės
(11)
Vienas eksportuojantis gamintojas tvirtino, kad jam pateiktas netinkamas pirminis faktų atskleidimas, ypač dėl dempingo, priverstinio kainų mažinimo ir žalos skirtumų skaičiavimo. Neturėdamas tinkamo faktų atskleidimo jis neteko pagrindinių teisių į gynybą, kurios užtikrinamos Reglamentu (EB) Nr. 1225/2009 (toliau - pagrindinis reglamentas), PPO antidempingo susitarimu ir Europos pagrindinių teisių chartija.
(12)
Eksportuojantis gamintojas dėl dempingo skirtumo skaičiavimo tvirtino, kad su pirminiu faktų atskleidimu nepateikta išsamios informacijos dėl koregavimo sumos, taikytos dengimo proceso ir flotavimo gamybos proceso sąnaudoms (žr. laikinojo reglamento 64 konstatuojamąją dalį), ar pardavimo, bendrųjų ir administracinių išlaidų ir pelno procentinio dydžio.
(13)
Komisija šį tvirtinimą priėmė ir atskleidė papildomos informacijos. Jei dėl konfidencialumo priežasčių nebuvo galima atskleisti tikslių duomenų, jie nurodyti pateikiant intervalus.
(14)
Po galutinio atskleidimo eksportuojantis gamintojas teigė, kad atskleistų duomenų vis tiek nepakako, ir visų pirma tvirtino, kad buvo neaišku, ar koreguojant dengimo proceso sąnaudas buvo atsižvelgta į vienos pusės dengimo sąnaudas, abiejų pusių dengimo sąnaudas ar abiejų rūšių sąnaudas.
(15)
Kaip paaiškinta 68 konstatuojamojoje dalyje, suinteresuotosios šalys nepateikė jokių įrodymų, kad iš vienos pusės dengto ir iš dviejų pusių dengto soliarinio stiklo gamybos sąnaudos visada skirtųsi. Todėl skaičiuodama koregavimo sumą Komisija iš vienos pusės dengto soliarinio stiklo neatskyrė nuo iš abiejų pusių dengto soliarinio stiklo.
(16)
Dėl žalos tas pats eksportuojantis gamintojas teigė, kad jo gautame konkrečiame atskleidimo dokumente Sąjungos gamintojų dviejų iš penkių rūšių produktų pardavimo ir tikslinės kainos dėl konfidencialumo priežasčių nurodytos kaip riboto naudojimo arba pateikiant intervalus.
(17)
Bendrovė taip pat tvirtino, kad šiuo atveju konfidencialumo lygis yra labai aukštas ir tik vieno atrinkto Sąjungos gamintojo pavadinimas yra žinomas. Taigi, bendrovės nuomone, net jei informacija dėl tam tikrų rūšių produkto yra susijusi tik su vienu ar dviem Sąjungos gamintojais, tų bendrovių tapatybės nustatyti neįmanoma, taigi neįmanomas ir didelis eksportuojančio gamintojo konkurencinis pranašumas jo atskirų Sąjungos konkurentų ar jų grupės atžvilgiu.
(18)
Iš tikrųjų, pagal pagrindinio reglamento 20 straipsnį Komisija, nustačiusi laikinąsias priemones, privalo atskleisti informaciją apie esminius faktus ir aplinkybes, kuriais remiantis buvo nustatytos priemonės. Tačiau Komisija pagal pagrindinio reglamento 19 straipsnį taip pat privalo visą informaciją, kuri pagal savo pobūdį yra konfidenciali arba kuri pateikiama konfidencialiai, laikyti konfidencialia.
(19)
Šiuo konkrečiu atveju Sąjungos gamintojų dviejų rūšių produktų faktinės pardavimo ir tikslinės kainos neatskleistos arba pateikti intervalai, nes informaciją apie vienos iš šių dviejų rūšių produktą pateikė tik vienas arba du Sąjungos gamintojai. Be to, šiame versle plačiai žinoma, kad šios konkrečios rūšies produkto negamina jokie kiti Sąjungos gamintojai. Todėl Komisija mano, kad ši informacija pagal savo pobūdį yra konfidenciali, nes ją atskleidus konkurentai įgytų didelį konkurencinį pranašumą ir (arba) būtų padarytas didelis neigiamas poveikis informaciją pateikusiai bendrovei (-ėms). Be to, tokio paties tipo informacija nepateikta ir apie antros rūšies produktą, kad nebūtų įmanoma pirmosios rūšies produkto duomenų nustatyti iš bendrų turimų duomenų.
(20)
Po galutinio atskleidimo bendrovė pakartojo tvirtinimą, kad atskleista nepakankamai informacijos apie žalos skirtumo skaičiavimus ir kad toks atskleidimas buvo netinkamas. Tiksliau ji pareiškė, kad buvo neaišku, kaip buvo parinkta antra produkto rūšis, su kuria susiję duomenys buvo pašalinti. Komisija patikslina, kad tai buvo padaryta atsitiktinės atrankos principu.
(21)
Bendrovė pasiūlė, kaip būtų galima išspręsti su tariamu nepakankamu atskleidimu susijusią padėtį. Jos siūlymu bendrovės teisininkai galėtų susitikti su Komisijos darbuotojais ir nuodugniai aptarti dempingo ir žalos skirtumų skaičiavimus ir nedaryti jokių konfidencialių dokumentų kopijų, arba patekti į Komisijos patalpą, kurioje saugomi duomenys, kad būtų galima surašyti pastabas.
(22)
Komisija negalėjo patenkinti šio prašymo. Kad bendrovės teisininkai galėtų patikrinti skaičiavimus, tektų pateikti tikslius vienos ar dviejų bendrovių duomenis. To padaryti negalima, nes Komisija pagal pagrindinio reglamento 19 straipsnį privalo šiuos duomenis laikyti konfidencialiais.
(23)
Be to, Komisija galutinio atskleidimo dokumente aiškiai paminėjo, kad visais klausimais, susijusiais su bendrovės teisėmis į gynybą, kaip antai susipažinimas su byla, bendrovė gali pati kreiptis į bylas nagrinėjantį pareigūną pagal Bylas nagrinėjančio pareigūno įgaliojimus (4). Tačiau per terminą pastaboms dėl galutinio atskleidimo pateikti bendrovė neprašė, kad dalyvautų bylas nagrinėjantis pareigūnas.
(24)
Atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta, Komisija atmeta tvirtinimus dėl susijusio eksportuojančio gamintojo galimo procesinių teisių pažeidimo.
B. NAGRINĖJAMASIS PRODUKTAS IR PANAŠUS PRODUKTAS
1. Nagrinėjamasis produktas
(25)
Kaip nustatyta laikinojo reglamento 26 konstatuojamojoje dalyje, nagrinėjamas produktas - soliarinis stiklas, kurį sudaro grūdintas silikatinis lakštinis stiklas, kurio sudėtyje esančios geležies kiekis mažesnis kaip 300 ppm, laidumas saulės energijai didesnis nei 88 % (matuojant pagal AM1,5 300-2 500 nm), atsparumas karščiui yra iki 250 °C temperatūros (matuojant pagal EN 12150), atsparumas terminiam šokui yra Δ 150 K (matuojant pagal EN 12150), o mechaninis atsparumas ne mažesnis kaip 90 N/mm2 (matuojant pagal EN 1288-3) (toliau - nagrinėjamasis produktas arba soliarinis stiklas). Šiuo metu nagrinėjamojo produkto KN kodas yra ex 7007 19 80.
2. Tvirtinimai dėl produkto apibrėžtosios srities
(26)
Vienas eksportuojantis gamintojas po pirminio faktų atskleidimo tvirtino, kad priešingai, nei teigiama laikinojo reglamento 32 konstatuojamojoje dalyje, sodininkystei skirtas stiklas, kurio techninės savybės atitinka soliarinio stiklo technines savybes, kaip apibrėžta laikinojo reglamento 26 konstatuojamojoje dalyje, turėtų būti išbrauktas iš produkto apibrėžtosios srities. Pirma, eksportuotojo teigimu, sodininkystei skirto stiklo fizinės savybės gerokai skiriasi nuo soliarinio stiklo fizinių savybių: i) sodininkystei skirto stiklo dydžiai skiriasi nelygu vartotojų reikalavimai, o soliarinis stiklas gaminamas tik tam tikro nustatyto dydžio; ii) sodininkystei skirto stiklo abi pusės gali būti dengtos, o soliarinis stiklas fotovoltiniams moduliams nebūna iš abiejų pusių dengtas. Antra, sodininkystei skirtas stiklas tariamai naudojamas kitiems tikslams - jo negalima naudoti fotovoltinių modulių arba šilumos kolektorių gamybai.
(27)
Komisija šį tvirtinimą atmeta dėl toliau nurodytų priežasčių. Pirma, tai, kad soliarinio stiklo šiltnamių gamybai dydžiai skiriasi nuo soliarinio stiklo, naudojamo fotovoltinių modulių arba šilumos kolektorių gamybai, dydžių, yra neaktualu, nes reikalavimai dėl dydžių gali skirtis tiek fotovoltinių modulių, tiek šiltnamių atveju. Be to, tokiu pagrindu iš produkto apibrėžtosios srities išbraukus produktą gali būti sudarytos sąlygos vengti antidempingo priemonių. Antra, rinkoje parduodamas sodininkystei skirtas stiklas nėra vien tik iš abiejų pusių dengtas soliarinis stiklas - tai gali būti nedengtas ir iš vienos pusės dengtas soliarinis stiklas. Be to, kaip paaiškinta 68 konstatuojamojoje dalyje, iš abiejų pusių dengtas stiklas taip pat naudojamas fotovoltinių modulių ir šilumos kolektorių gamybai. Todėl dėl šios fizinės savybės soliarinis stiklas, naudojamas sodininkystei skirtam stiklui, negali skirtis nuo soliarinio stiklo kitai naudojimo paskirčiai. Pagaliau negalima atmesti to, kad šiltnamių gamybai skirtas soliarinis stiklas bus naudojamas fotovoltiniams moduliams ir (arba) šilumos kolektoriams gaminti.
(28)
Po atskleidimo vienas importuotojas tvirtino, kad soliarinio stiklo, kurį taip pat galima naudoti kaip baldams skirtą stiklą, neišbraukus iš produkto apibrėžtosios srities, bendrovėms tektų administracinė našta ir susidarytų vėlavimų. Tariamai taip yra dėl to, kad kiekvieną kartą, kai Sąjungos muitinėms kyla klausimas, ar importuojamoms prekėms yra taikomos priemonės, bendrovės joms turi siųsti bandymų ataskaitas.
(29)
Komisija mano, kad šių rūšių stiklo nereikėtų išbraukti iš tyrimo aprėpties, nes soliarinis stiklas gali būti naudojamas sodininkystei ir baldams. Norint užtikrinti tinkamą Sąjungos pramonės apsaugą nuo žalingo importo dempingo kaina poveikio, reikėtų vengti spragų, kuriomis pasinaudojant būtų vengiama priemonių. Tinkamos apsaugos teigiamas poveikis yra didesnis už papildomos administracinės naštos, kuri tariamai tektų susijusiam importuotojui, neigiamą poveikį.
(30)
Kitas eksportuojantis gamintojas tvirtino, kad iš produkto apibrėžtosios srities reikėtų išbraukti flotacinį stiklą, nes jo gaminamas flotacinis stiklas naudojamas statybų rinkoje ir šiltnamių rinkoje. Be to, jis teigė, kad flotacinis stiklas nenaudojamas fotovoltiniams moduliams gaminti. Tačiau remdamasi laikinojo reglamento 33 konstatuojamojoje dalyje savo pateiktais argumentais Komisija pakartoja, kad flotacinis stiklas aiškiai atitinka soliarinio stiklo technines savybes, kaip nustatyta laikinojo reglamento 26 konstatuojamojoje dalyje. Be to, flotacinį stiklą gamina ir Sąjungos pramonė, ir eksportuojantys gamintojai. Tai patvirtina vieša informacija internete (5). Taigi, šis tvirtinimas atmetamas.
3. Išvada
(31)
Kadangi kitų pastabų dėl nagrinėjamojo produkto ir panašaus produkto negauta, patvirtinamos laikinojo reglamento 26-33 konstatuojamosiose dalyse padarytos išvados.
C. DEMPINGAS
1. Rinkos ekonomikos režimas (RER)
(32)
Po pirminio faktų atskleidimo ir vėliau po galutinio atskleidimo vienas eksportuojantis gamintojas tvirtino, kad Komisija suklydo atmesdama jo prašymą taikyti RER. Tas pat teiginys, susijęs su sprendimu dėl RER taikymo, jau buvo pateiktas laikinuoju etapu ir Komisija jį atmetė laikinojo reglamento 43 ir 47 konstatuojamosiose dalyse.
(33)
Eksportuojantis gamintojas tvirtino, kad pagal lengvatinių mokesčių sistemas ir dotacijas jo gauta nauda nesudaro didelės jo apyvartos dalies. Dėl to primenama, kad į šį ir kitus argumentus jau buvo atsakyta 2013 m. rugsėjo 13 d. Komisijos rašte eksportuotojui, kuriame Komisija pranešė šaliai apie savo sprendimą dėl RER taikymo. Visų pirma pabrėžta, kad visų pirma dėl šios lengvatos pobūdžio per TL gauta bendra nauda yra neaktuali vertinant, ar iškraipymai yra dideli. Taigi šis teiginys atmetamas.
(34)
Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, patvirtinama išvada, kad visi RER prašymai turėtų būti atmesti, kaip nustatyta laikinojo reglamento 34-47 konstatuojamosiose dalyse.
2. Normalioji vertė
2.1. Panašios šalies pasirinkimas
(35)
Laikinajame reglamente tinkama panašia šalimi pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies a punktą pasirinkta Turkija. Vienas eksportuojantis gamintojas tvirtino, kad Turkija nėra tinkama panaši šalis normaliajai vertei nustatyti, kadangi Turkijoje yra tik vienas soliarinio stiklo gamintojas ir kad į Turkijos rinką iš esmės soliarinis stiklas neimportuojamas. Be to, eksportuojantis gamintojas teigė, kad pelno dydis Turkijos soliarinio stiklo vidaus rinkoje buvo ypač didelis, todėl buvo dirbtinai padidintas normaliosios vertės dydis. Tas pats eksportuojantis gamintojas taip pat priminė, kad Turkijoje gaminamam soliariniam stiklui nebuvo taikoma dengimo technologija ir kad soliarinis stiklas Turkijoje nebuvo gaminamas naudojant flotavimo gamybos procesą. Dėl to normaliajai vertei nustatyti reikalingų pagrindinių duomenų negalima naudoti remiantis Turkijos panašaus produkto vidaus rinka. Taigi, eksportuojantis gamintojas tvirtino, kad normaliajai vertei nustatyti vietoje Turkijos duomenų turėjo būti naudojamos Sąjungos kainos.
(36)
Pirma, Komisija primena, kad Turkijoje nėra didelių prekybos kliūčių, susijusių su panašiu produktu. Todėl negalima daryti išvados, kad Turkijos soliarinio stiklo rinka yra neprieinama tarptautinei prekybai. Priešingai, rinka yra atvira ir panašaus produkto kaina toje vidaus rinkoje yra nustatoma laisvai, atsižvelgiant į pasiūlos ir paklausos santykį.
(37)
Antra, dėl tvirtinimo apie ypač didelį pelną Turkijos vidaus rinkoje, Komisija pabrėžia nepastebėjusi pernelyg didelio panašaus produkto pelno dydžio Turkijos rinkoje per TL, palyginti su Sąjungos gamintojų per nagrinėjamąjį laikotarpį gautu pelno dydžiu.
(38)
Trečia, dėl to, kad trečiojoje šalyje nėra tam tikrų rūšių produktų, ši trečia šalis netampa netinkama būti panašia šalimi. Priešingai, pagrindinio reglamento 2 straipsnio 3 dalyje teigiama, kad jei tam tikrų rūšių produktas neparduodamas vidaus rinkoje, Komisija normaliąją vertę apskaičiuoja remdamasi gamybos sąnaudomis kilmės šalyje, prie kurių prideda pagrįstą pardavimo, bendrųjų ir administracinių išlaidų ir pelno sumą. Su dengimu ir flotavimo gamybos procesu susijusios sąnaudos pagrįstos patikrintais Sąjungos pramonės duomenimis.
(39)
Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, tvirtinimas, kad Turkija nėra tinkama panaši šalis, atmetamas.
(40)
Be to, Komisija negali priimti argumento, kad normalioji vertė turėjo būti nustatyta remiantis Sąjungoje faktiškai sumokėtomis kainomis. Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies a punktą Komisija Sąjungos kainas normaliajai vertei nustatyti gali naudoti tik tada, jei tos vertės negalima nustatyti remiantis tinkamos panašios šalies duomenimis. Kadangi nustatyta tinkama panaši šalis ir jos gamintojas pakankamai bendradarbiavo, Komisija privalėjo normaliąją vertę nustatyti remdamasi šios panašios šalies duomenimis, o ne Sąjungos kainomis (6).
(41)
Komisija patvirtina, kad Turkija pasirinkta panašia šalimi, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalyje.
2.2. Normalioji vertė
(42)
Vienas eksportuojantis gamintojas tvirtino, kad Komisija suklydo, kai normaliąją vertę nustatė remdamasi tik pelningu pardavimu panašioje šalyje ir prie nepelningų pardavimų pridėjusi spėjamą pelno dydį.
(43)
Komisija patvirtina, kad normaliajai vertei nustatyti, kaip paaiškinta laikinojo reglamento 61 ir 62 konstatuojamosiose dalyse ir kaip reikalaujama pagrindinio reglamento 2 straipsnio 4 dalyje, ji patikrino, kad ne mažiau kaip 80 % visų rūšių panašaus produkto Turkijos vidaus rinkoje parduota pelningai. Todėl normaliajai vertei nustatyti buvo atsižvelgta į visą pardavimą Turkijos vidaus rinkoje, nepaisant to, ar pardavimas buvo pelningas, ar ne. Taigi, šis tvirtinimas yra nepagrįstas ir atitinkamai atmestas.
(44)
Kadangi kitų pastabų dėl normaliosios vertės nustatymo negauta, laikinojo reglamento 58-64 konstatuojamosios dalys patvirtinamos.
2.3. Eksporto kaina
(45)
Kadangi jokių pastabų dėl eksporto kainų negauta, laikinojo reglamento 65 konstatuojamoji dalis patvirtinama.
2.4. Palyginimas
(46)
Po pirminio faktų atskleidimo ir vėliau po galutinio atskleidimo vienas eksportuojantis gamintojas tvirtino, kad Komisija klaidingai pakoregavo jo eksporto kainą pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalies i punktą. Jis tvirtino, kad gamintojas ir susijęs prekiautojas yra vienas ekonominis subjektas, todėl tokio koregavimo atlikti negalima. Bet kuriuo atveju koregavimo suma yra per didelė, nes Komisija rėmėsi faktiniu savikainos ir pardavimo kainų skirtumu, kuris buvo ne oficialiai nustatytas, o pagrįstas sandorių kainodaros susitarimu. Vietoje to Komisija koregavimą turėjo atlikti (jei jo apskritai reikėjo) remdamasi oficialiai nustatytu gamintojo ir nesusijusio importuotojo savikainos ir pardavimo kainų skirtumu.
(47)
Atlikus tyrimą nustatyta, kad eksportuojantis gamintojas turėjo visapusiškai veikiantį eksporto departamentą, kuris su Sąjungos pirkėjais derėjosi dėl pardavimo sąlygų ir terminų, pateikdavo gamybos užsakymus, organizavo ir vykdė galutinio produkto gabenimą Sąjungos pirkėjams, įskaitant visus gabenimo dokumentus, tvarkė eksporto muitinį įforminimą ir rengė pardavimo dokumentus. Iš tikrųjų, eksportuojančio gamintojo ir susijusio prekiautojo su eksportu susijusios užduotys nesidubliavo. Tačiau eksportuojantis gamintojas išduodavo pardavimo sąskaitas faktūras prekiautojui, kuris savo ruožtu išduodavo pardavimo sąskaitą faktūrą sutartine kaina Sąjungos pirkėjui. Susijęs prekiautojas gaudavo mokėjimą, atimdavo savikainos ir pardavimo kainos skirtumą ir sumokėdavo likusią sumą eksportuojančiam gamintojui.
(48)
Todėl, Komisijos nuomone, susijusio prekiautojo negalima laikyti vidaus pardavimo departamentu, net jei abi bendrovės būtų laikomos vienu ekonominiu subjektu, todėl koregavimas pagal 2 straipsnio 10 dalies i punktą yra visiškai pagrįstas. Be to, iš atlikto koregavimo matyti tarp susijusių bendrovių faktiškai taikytas savikainos ir pardavimo kainų skirtumas, todėl jo nereikia keisti kita teorine suma. Taigi šis tvirtinimas atmetamas.
(49)
Vienas eksportuojantis gamintojas tvirtino, kad jo gamybos pajėgumai buvo daug didesni už Sąjungos pramonės gamybos pajėgumus, todėl jo nagrinėjamojo produkto gamybos proceso sąnaudos buvo mažesnės. Todėl Komisija turėtų atsižvelgti į šį tariamą privalumą, susijusį su jo mažesnėmis gamybos sąnaudomis, ir atlikti būtiną koregavimą.
(50)
Komisija negali sutikti su šiuo tvirtinimu. Pirma, eksportuojantis gamintojas nenurodė susijusios teisinės nuostatos, pagal kurią tokį koregavimą būtų galima atlikti. Antra, neįrodyta, kad mažesnės sąnaudos dėl didesnių gamybos pajėgumų turėtų poveikio kainoms ar kainų palyginamumui, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalyje. Iš tikrųjų, net jei būtų galima įrodyti, kad sąnaudos skiriasi, neaišku, kaip toks skirtumas atsispindi galutinėje kainoje, ir ar jis nėra kompensuojamas kitų sąnaudų skirtumu.
(51)
Be to, eksportuojančio gamintojo nurodyta tariama nauda susijusi su tariamai mažesnėmis gamybos sąnaudomis, palyginti su Sąjungos pramonės sąnaudomis. Dėl to primenama, kad eksportuojančiam gamintojui nesuteiktas RER ir atitinkamai jo sąnaudos netikrintos. Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies a punktą Komisija normaliąją vertę nustatė remdamasi panašios šalies gamintojo faktinėmis kainomis ir (arba) sąnaudomis, nes ne rinkos ekonomikos šalių kainų ir sąnaudų nelemia rinkos veiksniai, taigi jos nėra patikimas elementas rinkos kainoms ar sąnaudoms apskaičiuoti.
(52)
Vienas eksportuojantis KLR gamintojas teigė, kad Komisija turėtų koreguoti vieno iš savo konkurentų eksporto kainą gamintojo EXW sąlygomis ir iš jos atimti paslaugų ir licencijų mokesčius, kuriuos jis tariamai sumokėjo trečiajai šaliai.
(53)
Komisija atmeta šį tvirtinimą. Pirma, eksportuojantis gamintojas nenurodė susijusios pagrindinio reglamento nuostatos, pagal kurią tokį koregavimą būtų galima atlikti. Antra, net jei šį tvirtinimą būtų galima vertinti, kaip atitinkantį pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalies e punktą, pagal kurį leidžiama koreguoti atsižvelgiant į transporto, draudimo, tvarkymo, krovos ir papildomas išlaidas, ši nuostata nėra susijusi su paslaugų mokesčiais ar išlaidomis dėl licencijų susitarimo. Tokios išlaidos - tai verslo išlaidos, kurias paprastai patiria prekių gamintojas, veikiantis pagal technologijų licenciją, įgytą iš trečiosios šalis, nepaisant to, ar prekės yra eksportuojamos, ar parduodamos vidaus rinkoje. Todėl tokios išlaidos turėtų atsispindėti galutinėje tiek pardavimo eksportui, tiek pardavimo vidaus rinkoje kainoje. Todėl šios išlaidos negali turėti poveikio eksporto kainos ir normaliosios vertės palyginamumui. Todėl koregavimas pagal 2 straipsnio 10 dalį yra nepagrįstas ir tvirtinimas dėl to atmetamas.
(54)
Kaip nurodyta laikinojo reglamento 67 ir 68 konstatuojamosiose dalyse, siekiant užtikrinti teisingą normaliosios vertės ir eksporto kainos palyginimą, pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalį koreguojant deramai atsižvelgta į skirtumus, turinčius poveikio kainoms ir kainų palyginamumui.
(55)
Tuo remiantis visais atvejais atlikti su konkrečia bendrove susiję koregavimai atsižvelgiant į transporto, jūrų frachto ir draudimo išlaidas, tvarkymo, krovos ir papildomas išlaidas, eksporto muitus ir komisinius, kai buvo aišku, kad jie turėjo poveikio kainų palyginamumui. Tačiau po to, kai buvo nustatytos laikinosios priemonės, Komisija pastebėjo korektūros klaidą, susijusią su praleidimu atliekant PVM koregavimą. Ši klaida atitinkamai ištaisyta skaičiuojant dempingą ir atitinkamai nurodyta susijusioje 169 konstatuojamosios dalies lentelėje.
(56)
Du eksportuojantys gamintojai tvirtino, kad neteisingai atliktas eksporto kainos ir normaliosios vertės kainų palyginimas, susijęs su vienos rūšies produktu. Šis tvirtinimas nagrinėjamas 67 ir 68 konstatuojamosiose dalyse.
2.5. Dempingo skirtumai
(57)
Kadangi pastabų negauta, laikinojo reglamento 69-73 konstatuojamosiose dalyse nurodyta dempingo skirtumų skaičiavimo metodika patvirtinta.
(58)
Vienas eksportuojantis gamintojas teigė, kad antidempingo klausimyne jis neteisingai nurodė savo kai kurių nagrinėjamojo produkto pardavimų eksportui į ES kainos, draudimo ir frachto vertes (CIF vertes). Nurodytos CIF vertės buvo per žemos, todėl buvo padidintas bendrovės dempingo skirtumas ir atitinkamai žalos skirtumas.
(59)
Komisija nuodugniai išnagrinėjo šį prašymą. Sutikrinusi ir vietoje patikrinusi susijusių sandorių su ES importuotoju CIF kainas Komisija galėjo patikrini šio tvirtinimo pagrįstumą. Todėl šis tvirtinimas buvo priimtas.
(60)
Atsižvelgiant į normaliosios vertės ir eksporto kainos koregavimus ir negavus jokių kitų pastabų, galutiniai dempingo skirtumai, išreikšti CIF kainos Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą procentine dalimi, yra šie:
Bendrovė
Dempingo skirtumas
Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd
83,1 %
Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd
78,4 %
Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd Flat Solar Glass Group Co., Ltd Shanghai Flat Glass Co., Ltd
90,1 %
Henan Yuhua New Material Co., Ltd
41,6 %
Kitos bendradarbiaujančios bendrovės
84,7 %
Visos kitos bendrovės
90,1 %
D. ŽALA
1. Sąjungos pramonės apibrėžtis ir Sąjungos gamyba
(61)
Pastabų dėl Sąjungos pramonės apibrėžties ir Sąjungos gamybos negauta. Todėl Komisija patvirtina laikinojo reglamento 75-79 konstatuojamąsias dalis.
2. Sąjungos suvartojimas
(62)
Po pirminio faktų atskleidimo skundo pateikėjo pateikti duomenys apie atrinktų Sąjungos gamintojų pardavimo apimtį buvo atnaujinti įtraukiant iš atrinktų Sąjungos gamintojų gautus duomenis. Atitinkamai buvo pataisyta 1 lentelė (žr. toliau). Dėl šio pataisymo nepasikeitė ar nebuvo anuliuotos tendencijos ar išvados, padarytos remiantis laikinajame reglamente nurodytais duomenimis. Todėl, negavus jokių pastabų dėl Sąjungos suvartojimo, patvirtinama laikinojo reglamento 80-82 konstatuojamosiose dalyse nustatyta Sąjungos suvartojimo raida.
1 lentelė
Sąjungos suvartojimas (1 000 m2)
2009 m.
2010 m.
2011 m.
TL
Bendras Sąjungos suvartojimas
16 596
28 239
33 993
27 412
Indeksas
100
170
205
165
Šaltinis: Glass for Europe, skundo pateikėjas ir atrinktų Sąjungos gamintojų klausimyno atsakymai.
3. Importo iš nagrinėjamosios šalies dempingo kaina apimtis, kaina ir rinkos dalis
(63)
Pataisius Sąjungos pramonės pardavimo duomenis (žr. 62 konstatuojamąją dalį), importo iš nagrinėjamosios šalies rinkos dalis taip pat turėjo būti pataisyta (žr. 2 lentelę). Dėl šio pataisymo nepasikeičia tendencija ar išvados, padarytos remiantis laikinajame reglamente nurodytais duomenimis.
(64)
Todėl Komisija patvirtina laikinojo reglamento 83-87 konstatuojamąsias dalis.
2 lentelė
Importo apimtis (1 000 m2) ir rinkos dalis
2009 m.
2010 m.
2011 m.
TL
Rinkos dalis
7,2 %
7,3 %
18,1 %
30,5 %
Indeksas
100
100
250
421
Šaltinis: Glass for Europe, skundo pateikėjas ir atrinktų Sąjungos gamintojų klausimyno atsakymai.
4. Priverstinis kainų mažinimas
(65)
Laikinojo reglamento 88 ir 89 konstatuojamosiose dalyse aprašyta, kaip buvo nustatytas priverstinis kainų mažinimas per TL. Pagal gamintojo kainas EXW sąlygomis pakoreguotos vidutinės svertinės atrinktų Sąjungos gamintojų kiekvienos rūšies produkto pardavimo nesusijusiems pirkėjams Sąjungos rinkoje kainos palygintos su atitinkamomis vidutinėmis svertinėmis iš atrinktų bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų importuojamo kiekvienos rūšies produkto kainomis. Susijusio importo kainos pirmam nepriklausomam pirkėjui Sąjungos rinkoje buvo nustatytos CIF pagrindu, pakoreguotos ir padidintos, t. y. atsižvelgiant į muitinio įforminimo, muito, tvarkymo ir krovos išlaidas. Atlikus šiuos koregavimus kaina padidėjo 7-15 %, atsižvelgiant į produkto kontrolės numerį.
(66)
Lygintos to paties prekybos lygio sandorių kiekvienos rūšies kiekvieno numerio produkto kainos, kurios prireikus buvo tinkamai pakoreguotos, kaip išdėstyta pirmesnėje konstatuojamojoje dalyje, ir apskaičiuotos atėmus lengvatas ir nuolaidas. Remiantis palyginimo rezultatais, išreikštais atrinktų Sąjungos gamintojų apyvartos per TL procentine dalimi, nustatytas 10,6-26,7 % vidutinis svertinis atrinktų Sąjungos gamintojų priverstinis kainų mažinimo skirtumas dėl importo dempingo kaina.
(67)
Du eksportuojantys gamintojai tvirtino, kad neteisingai atliktas vienos rūšies produkto kainų palyginimas. Visų pirma tvirtinta, kad iš abiejų pusių dengto soliarinio stiklo ir iš vienos pusės dengto soliarinio stiklo kainos turėjo būti lyginamos atskirai. Tariamai iš abiejų pusių dengto soliarinio stiklo sąnaudos ir kaina yra daug didesnės už iš vienos pusės dengto soliarinio stiklo. Be to, teigta, kad paprastai iš abiejų pusių dengto soliarinio stiklo laidumo saulės energijai koeficientas yra gerokai didesnis nei iš vienos pusės dengto soliarinio stiklo. Pagaliau vienas eksportuotojas teigė, kad fotovoltiniams moduliams niekada nenaudojamas iš abiejų pusių dengtas soliarinis stiklas, nes jo kaina daug didesnė nei iš vienos pusės dengto soliarinio stiklo, tačiau iš abiejų pusių dengto soliarinio stiklo laidumo saulės energijai koeficientas yra toks pat kaip fotovoltiniams moduliams naudojamo iš vienos pusės dengto soliarinio stiklo. Tačiau saulės šilumos kolektoriams gaminti iš dviejų pusių dengto soliarinio stiklo didesnis laidumas saulės energijai yra tariamai svarbus, nes dėl jo saulės šilumos kolektorių veiksmingumas gali būti daug didesnis.
(68)
Komisija atmeta eksportuojančių gamintojų pateiktus tvirtinimus dėl toliau nurodytų priežasčių. Pirma, be bendro pobūdžio teiginių, eksportuojantis gamintojas nepateikė jokių įrodymų, kad iš vienos pusės dengto ir iš dviejų pusių dengto soliarinio stiklo gamybos sąnaudos visada skirtųsi. Sąjungos pramonė tvirtino priešingai ir teigė, kad gamybos sąnaudos skiriasi nelygu naudojama dengimo technologija, o iš abiejų pusių dengtas stiklas nebūtinai būna brangesnis už iš vienos pusės dengtą stiklą ir atvirkščiai. Antra, iš abiejų pusių dengto stiklo laidumas saulės energijai iš tiesų gali būti didesnis (iki 98 %) nei iš vienos pusės dengto stiklo (iki 95 %), ir ši techninė savybė iš tiesų aktuali tik su saulės šiluma susijusių produktų gamybai, ir nesvarbi fotovoltinių modulių gamybai. Tačiau priešingai, nei teigia eksportuojantis gamintojas, iš dviejų pusių dengtas soliarinis stiklas taip pat parduodamas fotovoltinių modulių gamintojams ir net turi savo rinką. Iš tiesų, per TL Sąjungos pramonė pardavė labai nedidelį kiekį iš dviejų pusių dengto stiklo, skirto šilumos kolektoriams gaminti (mažiau nei 1 % visos iš abiejų pusių dengto stiklo pardavimo apimties; visas kitas parduotas kiekis buvo skirtas fotovoltinių modulių gamybai).
(69)
Po pirminio faktų atskleidimo gautos dvi pastabos dėl išlaidų po importo. Pirmoje pastaboje skundo pateikėjas tvirtino, kad išlaidos atsižvelgiant į muitinį įforminimą, muitą, tvarkymo ir krovos išlaidas turėjo būti gerokai mažiau koreguojamos, t. y. 0,26 EUR/m2 atsižvelgiant į muitinį įforminimą, tvarkymo ir krovos išlaidas pridėjus 3 % muitą vietoje taikytų 0,40 EUR/m2 pridėjus 3 % muitą.
(70)
Antrą pastabą pateikė eksportuojantis gamintojas, kuris tvirtino, kad nebuvo atskleista išskaidytos informacijos, o buvo nurodyta tik bendra 0,40 EUR/m2 suma, aprėpianti tvarkymo išlaidas, muitinio įforminimo mokesčius ir importuotų produktų laikiną saugojimą importo metu. Jis taip pat teigė, kad turėjo būti paaiškinti kriterijai, kurie buvo taikyti siekiant nuspręsti, ar koregavimas buvo pakankamai pagrįstas ar ne.
(71)
Aptariami Komisijos atlikti koregavimai pagrįsti patikrintais duomenimis, kuriuos ji gavo iš KLR pagaminto soliarinio stiklo importuotojų ir iš kurių buvo matyti faktinės vidutinės svertinės išlaidos, patirtos per TL importuojant nagrinėjamąjį produktą. Tačiau skundo gamintojas pateikė įprastinių standartinių mokesčių, kuriuos importui iš Kinijos standartiniuose jūrų konteineriuose taikė nepriklausomas krovinių ekspeditorius, ataskaitą. Ši ataskaita nėra galiojantis faktinių mokesčių, kuriuos krovinių ekspeditoriai taikė nagrinėjamojo produkto importui per TL, įrodymas. Todėl skundo pateikėjo tvirtinimas atmetamas.
(72)
Dėl eksportuojančio gamintojo tvirtinimo: 0,40 EUR/m2 sumos detalesnio išskaidymo nebuvo galima pateikti, nes ši suma yra svertinis vidurkis, kuris buvo apskaičiuotas remiantis daugeliu faktinių sąskaitų faktūrų, kurios per TL įvairiuose ES uostuose buvo išduotos importuojamam Kinijos soliariniam stiklui. Taigi, faktinės išlaidos po importo skiriasi priklausomai nuo ES įvežimo uosto, produkto rūšies, laikino saugojimo importo metu paslaugos naudojimo ir pan.
(73)
Be to, Komisijos laikinajame reglamente atliktas išlaidų po importo koregavimas laikomas pagrįstu, nes jis atliktas remiantis patikrintomis faktinėmis iš Kinijos importuojamo soliarinio stiklo sąskaitomis faktūromis (nepriklausomų importuotojų).
(74)
Kadangi jokių kitų pastabų dėl priverstiniam kainų mažinimui apskaičiuoti taikytos metodikos negauta, patvirtinamas laikinojo reglamento 89 ir 90 konstatuojamosiose dalyse paaiškintas kainų palyginimo metodas.
5. Makroekonominiai rodikliai
(75)
Kaip nustatyta laikinojo reglamento 92 konstatuojamojoje dalyje, žalos analizei atlikti Komisija atskyrė makroekonominius ir mikroekonominius žalos rodiklius. Nagrinėjamojo laikotarpio makroekonominiai rodikliai analizuoti remiantis Sąjungos pramonės pateiktais duomenimis, susijusiais su visais Sąjungos gamintojais, kurie atliekant tyrimą pranešė apie save.
(76)
Vienas eksportuojantis gamintojas tvirtino, kad Komisija žalos analizę atliko ne pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnio 2 ir 5 dalis, nes žalos analizę ji atliko remdamasi dviem atskiromis ir tariamai nenuosekliomis duomenų grupėmis, t. y. makroekonominiais ir mikroekonominiais žalos rodikliais. Be to, jis tvirtino, kad dėl dviem duomenų grupėmis pagrįstos analizės tariamo nenuoseklumo kyla didelių abejonių dėl bendro žalos vaizdo tinkamumo, teisingumo ir objektyvumo.
(77)
Po galutinio atskleidimo ta pati bendrovė pakartojo tvirtinimą. Ji taip pat nurodė kelis anksčiau vykdytus tyrimus, per kuriuos Sąjungos institucijos tariamai nenuosekliai apibrėžė skirtingas duomenų grupes kaip priklausančias makroekonominiams arba mikroekonominiams duomenims.
(78)
Komisija negali sutikti su šiuo tvirtinimu. Ši metodika taikoma tada, kai vykdoma atranka, kad būtų galima išanalizuoti Sąjungos pramonės padėtį ir atsižvelgti ne tik į su atrinktomis bendrovėmis, bet ir su visa Sąjungos pramone susijusias tendencijas. Analizuojant nagrinėti visi pagrindinio reglamento 3 straipsnio 5 dalyje aprašyti veiksniai. Išvada dėl žalos taip pat padaryta remiantis visais minėtais veiksniais. Taigi, žalos analizė atlikta laikantis pagrindinio reglamento 3 straipsnio 2 ir 5 dalių.
(79)
Negavusi jokių kitų pastabų, Komisija patvirtina laikinojo reglamento 90-94 konstatuojamąsias dalis.
(80)
Dėl laikinojo reglamento 95-103 konstatuojamosiose dalyse Komisijos analizuotų makroekonominių rodiklių: pataisius Sąjungos pramonės pardavimo duomenis (žr. 62 konstatuojamąją dalį), Sąjungos gamintojų rinkos dalis šiek tiek pasikeitė (žr. 5 lentelę). Tačiau dėl šio pataisymo nesikeičia tendencija ar išvados, padarytos remiantis laikinajame reglamente nurodytais duomenimis. Todėl Komisija patvirtina laikinojo reglamento 95-105 konstatuojamąsias dalis.
5 lentelė
Pardavimo apimtis ir rinkos dalis
2009 m.
2010 m.
2011 m.
TL
Pardavimo apimtis (1 000 m2)
14 696
25 303
26 556
18 039
Indeksas
100
172
181
123
Rinkos dalis
88,6 %
89,6 %
78,1 %
65,8 %
Indeksas
100
101
88
74
Šaltinis: Glass for Europe, skundo pateikėjas ir atrinktų Sąjungos gamintojų klausimyno atsakymai.
6. Mikroekonominiai rodikliai
(81)
Po pirminio faktų atskleidimo atnaujinti atrinktų Sąjungos gamintojų vieneto gamybos sąnaudų duomenys. Atitinkamai buvo šiek tiek pataisyta 7 lentelė (žr. toliau). Dėl šio pataisymo nepasikeitė ar nebuvo anuliuota tendencija ar išvados, padarytos remiantis laikinajame reglamente nurodytais duomenimis. Todėl, negavusi jokių pastabų, Komisija patvirtina laikinojo reglamento 106-123 konstatuojamąsias dalis.
7 lentelė
Vidutinės pardavimo kainos Sąjungoje
2009 m.
2010 m.
2011 m.
TL
Vieneto gamybos sąnaudos (EUR/m2)
13,13
8,38
8,44
9,34
Šaltinis: atrinktų Sąjungos gamintojų klausimyno atsakymai.
7. Išvada dėl žalos
(82)
Kadangi jokių kitų pastabų negauta, Komisija patvirtina laikinojo reglamento 124-129 konstatuojamosiose dalyse pateiktas išvadas, kad Sąjungos pramonei buvo padaryta materialinė žala, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 5 dalyje.
E. PRIEŽASTINIS RYŠYS
1. Importo dempingo kaina poveikis
(83)
Laikinojo reglamento 131-133 konstatuojamosiose dalyse Komisija priėjo prie išvados, kad esama Sąjungos pramonei padarytos materialinės žalos ir importo dempingo kaina iš KLR priežastinio ryšio. Kelios suinteresuotosios šalys nesutiko su šia išvada ir teigė, kad žala ir padidėjusi importo iš nagrinėjamosios šalies apimtis laiko atžvilgiu pagrįstai ir nuosekliai nesutampa. Taip yra dėl to, kad 2009-2011 m. importas iš Kinijos gerokai padidėjo. Be to, vidutinė importo iš Kinijos kaina 2011 m. buvo 4,96 EUR/m2 - labai panaši į kainą 2012 m. (4,38 EUR/m2).
(84)
Tos pačios šalys tvirtino, kad išvada, kad Sąjungos pramonei padaryta žala turėtų būti priskirta 2012 m. importui iš Kinijos, neatitinka jos nustatytų faktų, kad prieš metus importas iš Kinijos tariamai neturėjo jokio neigiamo poveikio, ypač kiek jis susijęs su Sąjungos pramonės pelno dydžiu, nors vidutinė importo kaina buvo labai panaši.
(85)
Nuo nagrinėjamojo laikotarpio pradžios iki TL pabaigos importas padidėjo 596 %, o jo užimama rinkos dalis - 321 %. Per nagrinėjamąjį laikotarpį importo kainos sumažėjo 27,2 %.
(86)
Iš tikrųjų teisinga, kad Sąjungos pramonės pelno dydis 2011 m. buvo tik šiek tiek mažesnis nei 2010 m., nors jau 2011 m. importo apimtis iš KLR labai padidėjo. Tačiau 2011 m. soliarinio stiklo suvartojimas Sąjungoje gerokai padidėjo, tiksliau 2010-2011 m. padidėjo 20,4 %, o importas iš KLR tuo pačiu laikotarpiu padidėjo 150 %. Per TL, kai suvartojimas sumažėjo šiek tiek daugiau nei 19 %, importo iš Kinijos apimtis toliau didėjo - daugiau nei 35 %, palyginti su 2011 m. Tai aiškiai rodo, kad Sąjungos pramonei padaryta materialinė žala per TL ir akivaizdus importo dempingo kaina iš KLR apimties padidėjimas laiko atžvilgiu sutapo. Be to, logiška, kad reikia šiek tiek laiko, kol Sąjungos gamintojai pajus padidėjusios importo dempingo kaina apimties neigiamą poveikį (pvz., klientų skaičiaus mažėjimą, nuostolius, sumažėjusią investicijų grąžą ir grynųjų pinigų srautą ir pan.). Todėl šis tvirtinimas atmetamas.
(87)
Po galutinio atskleidimo tos pačios šalys teigė, kad padarytos materialinės žalos ir importo dempingo kaina iš Kinijos laiko sutapimo negalima vertinti remiantis visu nagrinėjamuoju laikotarpiu nuo 2009 m. iki TL pabaigos, neatsižvelgiant į tuo laikotarpiu pasireiškusias tendencijas.
(88)
Komisija taip pat analizavo nagrinėjamuoju laikotarpiu pasireiškusias tendencijas. Tai, kad Sąjungos pramonė 2011 m. vis dar veikė pelningai, nors importas iš Kinijos tais metais jau buvo gerokai padidėjęs, neturi poveikio išvadai, kad per TL sutapo laikas, kai Sąjungos pramonei buvo padaryta žala ir buvo importuojama dempingo kaina iš Kinijos.
(89)
Per TL, kai suvartojimas sumažėjo šiek tiek daugiau nei 19 %, eksportuojantys Kinijos gamintojai:
-
12,4 procentinio punkto padidino rinkos dalį, palyginti su 2011 m., o Sąjungos pramonės rinkos dalis sumažėjo 12,3 procentinio punkto,
-
Kinijos importo apimtį padidino daugiau nei 35 %, kai Sąjungos pramonės pardavimas sumažėjo 32 %, ir
-
dar labiau (daugiau nei 10 %) sumažino ir taip labai mažas eksporto kainas, iki 26,7 % priverstinai sumažino Sąjungos pramonės kainas ir prisidėjo prie Sąjungos pramonei per TL padarytos žalos.
(90)
Remdamasi šia analize Komisija priėjo prie išvados, kad importas dempingo kaina ir ypač išaugusi jo rinkos dalis taikant kainas, dėl kurių buvo nuolat priverstinai mažinamos Sąjungos pramonės kainos, Sąjungos pramonei padarė materialinę žalą.
(91)
Negavusi jokių kitų pastabų dėl importo dempingo kaina poveikio, Komisija patvirtina laikinojo reglamento 131-133 konstatuojamąsias dalis.
2. Kitų veiksnių poveikis
2.1. Importas iš trečiųjų šalių
(92)
Pataisius Sąjungos pramonės pardavimo duomenis (žr. 62 konstatuojamąją dalį), importo iš trečiųjų šalių rinkos dalis taip pat šiek tiek pasikeitė (žr. 11 lentelę). Tačiau dėl šio pataisymo nesikeičia tendencija ar išvados, padarytos remiantis laikinajame reglamente nurodytais duomenimis.
(93)
Negavusi jokių kitų pastabų, Komisija patvirtina laikinojo reglamento 134-137 konstatuojamąsias dalis.
11 lentelė
Importas iš trečiųjų šalių (1 000 m2)
Trečiosios šalys
2009 m.
2010 m.
2011 m.
TL
Rinkos dalis
4,2 %
3,1 %
3,8 %
3,7 %
Indeksas
100
74
90
88
Šaltinis: Glass for Europe, skundo pateikėjas ir Sąjungos gamintojų klausimyno atsakymai.
2.2. Sąjungos pramonės eksporto veiklos rezultatai
(94)
Viena šalis nesutiko su laikinojo reglamento 139 konstatuojamojoje dalyje Komisijos padaryta išvada, kad atrinktų Sąjungos gamintojų pardavimas eksportui per TL veikiausiai sumažėjo dėl labai mažų Kinijos eksporto į Sąjungos pramonės pagrindines eksporto paskirties šalis (tiksliau JAV, Kanadą) kainų. Šalies manymu, ši išvada yra nepagrįsta, nes Kinija eksportavo ir 2011 m., todėl nėra priežasčių, kodėl poveikis būtų padarytas tik 2012 m. Be to, jos manymu, tikroji Sąjungos pramonės pardavimo eksportui sumažėjimo priežastis buvo ta, kad ji buvo nekonkurencinga ir, sumažėjus pasaulinėms rinkos kainoms, Sąjungos pramonė negalėjo išlikti konkurencinga. Todėl šalis teigė, kad Sąjungos pramonės pardavimo eksportui per TL sumažėjimas dar labiau prisidėjo prie patirtos žalos.
(95)
Atrinktų Sąjungos gamintojų pardavimas eksportui 2009 m. (pradiniu veiklos etapu) sudarė 20 % visos jų pardavimo apimties, 2010 m. - 11 %, o didžiausio pakilimo 2011 m. - tik 14 %. 2012 m. pardavimas eksportui dar sumažėjo iki 5 %.
(96)
Komisija šiuos tvirtinimus atmeta dėl toliau nurodytų priežasčių. Pagrindinė Sąjungos pramonės rinka visada buvo ir yra Sąjungos rinka, kuri yra viena didžiausių rinkų pasaulyje, o ne trečiųjų šalių rinkos. Be to, soliarinis stiklas yra palyginti sunkus ir dužus ir jį vežant dideliais atstumais dėl dužimo ir korozijos susidaro papildomų sąnaudų. Remiantis Komisijos turima informacija iš atrinktų eksportuojančių gamintojų klausimyno atsakymų, Kinijos eksporto į pagrindines Sąjungos pramonės eksporto paskirties šalis kainos iš tiesų buvo labai mažos ir per TL toliau mažėjo, palyginti su 2011 m. Tai rodo, kad Sąjungos pramonės eksportas sumažėjo daugiausia dėl didėjančio Kinijos eksporto mažomis kainomis ir į trečiųjų šalių rinkas, kaip buvo patvirtinta atliekant tyrimą.
(97)
Po galutinio atskleidimo ta pati šalis taip pat teigė, kad tyrimas buvo susijęs su Sąjungos rinka ir per jį nebuvo vertinama jokia tariamai nesąžininga kainų politika trečiųjų šalių rinkose.
(98)
Be to, ES institucijų išvadose, net jei manyti, kad jos yra teisingos, dėl kitų veiksnių padaryta žala tariamai priskirta importui dempingo kaina į Sąjungą. Taigi, tariamas Kinijos eksportas mažomis kainomis ar subsidijuotas Kinijos eksportas į trečiąsias šalis nebuvo importas dempingo kaina į ES, todėl jis buvo kitas veiksnys, kurio žalingo poveikio nebuvo galima priskirti importui dempingo kaina.
(99)
Komisija atmeta šį tvirtinimą. Ji nenagrinėjo, ar importo iš KLR į trečiąsias šalis kainos buvo dempingo kainos, ar tai buvo subsidijuotas importas. Remdamasi atrinktų eksportuojančių gamintojų pateiktomis eksporto į trečiąsias šalis kainomis ji tik nustatė, kad tos kainos pastaraisiais metais nuolat mažėjo.
(100)
Taip pat Komisija analizavo importo iš KLR į trečiąsias šalis kainų mažėjimą kaip atskirą veiksnį ir nepriskyrė jo importui dempingo kaina į Sąjungą. Iš tikrųjų, šis faktas naudotas tik kaip galimas paaiškinimas, kodėl sumažėjo Sąjungos pramonės eksportas į jos pagrindines trečiąsias paskirties šalis, atsižvelgiant į tai, kad tos rinkos nėra ir niekada nebuvo pagrindinės Sąjungos pramonės rinkos. NET pačiais geriausiais 2010 ir 2011 m. Sąjungos pramonė daugiau nei 85 % produktų pardavė Sąjungos rinkoje.
(101)
Todėl patvirtinama laikinojo reglamento 140 konstatuojamojoje dalyje pateikta išvada, kad dėl pablogėjusios atrinktų Sąjungos gamintojų eksporto veiklos negali nutrūkti importo dempingo kaina ir Sąjungos pramonei padarytos žalos priežastinis ryšys.
2.3. Suvartojimo, pajėgumų ir pajėgumų naudojimo raida
(102)
Viena šalis teigė, kad Sąjungos pramonė patyrė žalą, nes sumažėjo Sąjungos suvartojimas. Tariamai tai vienintelis veiksnys, su kuriuo susiję duomenys pirmą kartą 2012 m. pablogėjo ir su kuriuo gali būti pagrįstai susieta žala, o iš Kinijos jau 2011 m. pradėta importuoti į 2012 m. kainas panašiomis kainomis. Po galutinio atskleidimo ta pati šalis pakartojo tvirtinimą.
(103)
Iš tikrųjų, 2012 m. suvartojimas sumažėjo, palyginti su ankstesniais metais. Tačiau Komisijos analizė apėmė laikotarpį nuo nagrinėjamojo laikotarpio 2009 m. pradžios iki TL pabaigos, o per jį Sąjungos suvartojimas padidėjo iš viso 65 %. Per nagrinėjamąjį laikotarpį Sąjungos pramonės rinkos dalis nuolat mažėjo, t. y. apskritai sumažėjo net 25,7 %, o importo iš Kinijos rinkos dalis padidėjo 321 %. Nagrinėjamuoju laikotarpiu importo iš Kinijos apimtis padidėjo 596 %.
(104)
Be to, per TL Sąjungos suvartojimas buvo panašus kaip 2010 m., o laikinojo reglamento 10 lentelėje parodyta, kad 2010 m. Sąjungos pramonė gavo pagrįstą pelną. Todėl dėl paties Sąjungos suvartojimo sumažėjimo per TL Sąjungos pramonė negalėjo patirti nuostolių per TL. Be to, Sąjungos pramonės rinkos dalis 2010-2012 m. sumažėjo 26,6 %, o importo iš Kinijos - per tą patį laikotarpį padidėjo 318 %. Pagaliau, jei sumažėjęs suvartojimas per TL būtų padaręs Sąjungos pramonei žalą, toks sumažėjimas būtų padaręs poveikį ir importui iš Kinijos. Tačiau akivaizdu, kad taip nebuvo. Priešingai, per TL gerokai padidėjo importo iš Kinijos apimtis ir rinkos dalis.
(105)
Todėl Komisija atmeta šį tvirtinimą ir patvirtina laikinojo reglamento 141 ir 142 konstatuojamosiose dalyse pateiktas išvadas.
(106)
Dėl Sąjungos pramonės gamybos pajėgumų, kaip nurodyta laikinojo reglamento 4 lentelėje, Komisija mano, kad pajėgumai akivaizdžiai didėjo dėl to, kad iki 2011 m. didėjo Sąjungos suvartojimas.
(107)
Be to, Komisija nustatė, kad pagrindinė gamybos pajėgumų padidėjimo 12,5 % nuo 2011 m. iki TL pabaigos priežastis buvo ta, kad soliarinio stiklo rinkoje pradėjo veikti dar viena bendrovė, o visų kitų bendrovių rinkoje gamybos pajėgumai per tą patį laikotarpį šiek tiek sumažėjo.
(108)
Taigi, Komisija mano, kad apskritai Sąjungos pramonės pajėgumų raidos tendencija atitiko Sąjungos suvartojimo raidos tendenciją. Todėl Komisija mano, kad dėl didelių Sąjungos pramonės gamybos pajėgumų, kurie buvo dideli jau nagrinėjamojo laikotarpio pradžioje ir liko dideli per TL, negali nutrūkti importo dempingo kaina ir Sąjungos pramonei padarytos žalos priežastinis ryšys.
(109)
Po galutinio atskleidimo kelios šalys tvirtino, kad Komisija neatsižvelgė į tariamus perteklinius pajėgumus kaip į svarbią žalos priežastį. Per nagrinėjamąjį laikotarpį pajėgumai tariamai nebuvo padidinti dėl suvartojimo padidėjimo, nes Sąjungos pramonės gamybos pajėgumai visada buvo gerokai didesni nei suvartojimas, o tai, šių šalių nuomone, yra ekonomiškai neperspektyvu. Viena šalis tvirtino, kad naujo rinkos dalyvio pasirodymas laikotarpiu nuo 2011 m. iki TL pabaigos taip pat buvo vienas veiksnių, dėl kurių daryta žala, nes padidėjo konkurencija vidaus rinkoje.
(110)
Taip pat teigta, kad pajėgumų naudojimo koeficientas buvo mažas, nes mažėjo Sąjungos suvartojimas, buvo didinami gamybos pajėgumai ir mažėjo pardavimas eksportui. Dėl šio mažo naudojimo koeficiento nustatytosios išlaidos buvo didelės ir tai, jos nuomone, labai paveikė Sąjungos soliarinio stiklo pramonę.
(111)
Komisija pastebi, kad visos Sąjungos pramonės pajėgumų lygis per visą nagrinėjamąjį laikotarpį nuolat buvo didesnis už visą Sąjungos suvartojimą. Vis dėlto, tai nesukliudė atrinktoms Sąjungos pramonės įmonėms per dvejus metus iki TL gauti pelną, o didelius 14,5 % nuostolius jos patyrė tik per TL.
(112)
Be to, atrinktų Sąjungos gamintojų pajėgumai 2010-2011 m. padidėjo tik 4 %, o 2011 m. - TL -2,6 %, todėl 2010 m. - TL bendras padidėjimas buvo tik 6,7 %.
(113)
Taigi, suvartojimas ir pajėgumai skyrėsi per visą nagrinėjamąjį laikotarpį ir, nors skirtumas buvo šiek tiek didesnis per TL, juo negalima paaiškinti atrinktų bendrovių per TL patirtų didelių nuostolių. Dėl to Komisija atmeta tvirtinimą, kad Sąjungos pramonės pajėgumų lygis yra ekonomiškai neperspektyvus.
(114)
Dėl argumento, kad naujas rinkos veikėjas 2012 m. buvo vienas iš veiksnių, dėl kurių Sąjungos pramonei daryta žala, Komisija pastebi, kad šis naujas veikėjas įrengė didelius pajėgumus, tačiau per TL jo gamybos ir pardavimo apimtis buvo labai nedidelė - 2 % visos ES pardavimo apimties. Dėl to jo atėjimas į rinką neturėjo praktiškai jokio poveikio visos Sąjungos pramonės veiklos rezultatams, išskyrus tai, kad buvo perdėtai padidinti duomenys, susiję su Sąjungos pramonės pajėgumais ir pajėgumų naudojimu. Iš tikrųjų, be šios bendrovės duomenų, visų kitų Sąjungos gamintojų pajėgumai 2011-2012 m. faktiškai sumažėjo.
(115)
Be to, atlikus tyrimą nepatvirtina, kad nustatytosios išlaidos būtų labai paveikusios soliarinio stiklo pramonę. Iš tiesų, atrinktų Sąjungos gamintojų vidutinės nustatytosios išlaidos per TL sudarė 25-35 % visų gamybos sąnaudų. 2010 ir 2011 m. nustatytųjų išlaidų procentinė dalis buvo šiek tiek mažesnė, tačiau atitiko nurodytą procentinį intervalą. Tai akivaizdžiai rodo, kad dideli pajėgumai per TL turėjo akivaizdaus poveikio gamybos sąnaudoms, tačiau šis poveikis nebuvo reikšmingas ir juo negalima paaiškinti per TL patirtų didelių nuostolių, ypač palyginti su ankstesniais metais gautu pelnu. Be to, atrinktų Sąjungos gamintojų pajėgumų naudojimo koeficientas, palyginti su ankstesniais metais, sumažėjo, tačiau per TL vis dar siekė 65 %.
(116)
Pagaliau, analizuodama Komisija taip pat atsižvelgė į tai, kad įrengti pajėgumai gali būti pritaikyti kitų rūšių stiklui, kuris nepriskiriamas šio tyrimo aprėpčiai, gaminti. Taigi, atsižvelgdama ir į šią informaciją, Komisija nesutinka su suinteresuotąja šalimi, kad dideli įrengti pajėgumai yra ekonomiškai neperspektyvūs.
(117)
Atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta, Komisija atmeta šalies pateiktus tvirtinimus ir pakartoja, kad tiek atskirai, tiek bendrai analizuoti suvartojimo, pajėgumų ir pajėgumų naudojimo pokyčiai per nagrinėjamąjį laikotarpį nėra tokie, kad dėl jų nutrūktų nustatytas Sąjungos pramonei padarytos materialinės žalos ir importo dempingo kaina priežastinis ryšys.
2.4. Su saulės energijos moduliais susijusios tendencijos
(118)
Dvi šalys teigė, kad be nagrinėjamojo produkto suvartojimo raidos Sąjungos pramonei žalą darė ir saulės energijos modulių suvartojimo sumažėjimas bei šios pramonės 2011 m. pabaigoje - 2012 m. pradžioje patirti nuostoliai. Saulės energijos modulių gamintojų finansinių sunkumų poveikis soliarinio stiklo rinkai tariamai pradėtas justi 2011 m. pabaigoje ir 2012 m., nes tam buvo būtinas tam tikras laiko skirtumas.
(119)
Po galutinio atskleidimo viena šalis pakartojo tuos pačius argumentus.
(120)
Iš tikrųjų, laikinojo reglamento 143 konstatuojamojoje dalyje Komisija nustatė, kad pastebėtos su saulės energijos moduliais susijusios tendencijos turi didelio poveikio soliarinio stiklo suvartojimui, nes 80-85 % soliarinio stiklo parduodama saulės energijos modulių (fotovoltinių modulių iš kristalinio silicio ir plonasluoksnių fotovoltinių modulių) gamintojams. Tačiau, kaip nurodyta laikinojo reglamento 143 ir 144 konstatuojamosiose dalyse, saulės energijos modulių suvartojimas per nagrinėjamąjį laikotarpį (t. y. 2009-2012 m.) nuolat didėjo ir nors 2012 m. jis sumažėjo, jo lygis išliko 221 % didesnis nei 2009 m. ir 44 % didesnis nei 2010 m. (7) Be to, nustatyta, kad dėl 2011 m. pabaigoje ir 2012 m. pradžioje sumažintų supirkimo tarifų nenutrūko saulės energijos modulių importo dempingo kaina ir nustatytos materialinės žalos priežastinis ryšys (8), nes saulės energijos modulių paklausa 2009-2012 m. laikotarpiu išliko palyginti didelė.
(121)
Atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta, Komisija daro išvadą, kad saulės energijos modulių suvartojimo sumažėjimo 2012 m. negalima vertinti kaip veiksnio, dėl kurio nutrūktų nustatytas soliarinio stiklo importo dempingo kaina iš KLR ir Sąjungos pramonei padarytos materialinės žalos priežastinis ryšys.
(122)
Panašiai, kadangi saulės energijos modulių paklausa 2009-2012 m. laikotarpiu buvo palyginti didelė, o soliarinio stiklo paklausa per tą patį laikotarpį padidėjo 65 %, saulės energijos modulių gamintojų finansinės padėties pablogėjimo 2011 m. pabaigoje - 2012 m. pradžioje poveikio soliarinio stiklo suvartojimui negalima vertinti kaip veiksnio, dėl kurio nutrūktų nustatytas soliarinio stiklo importo dempingo kaina iš KLR ir Sąjungos pramonei padarytos materialinės žalos priežastinis ryšys.
(123)
Kadangi nebuvo pateikta jokių kitų pastabų, patvirtinama laikinojo reglamento 144 konstatuojamosios dalies išvada.
2.5. Išvada dėl priežastinio ryšio
(124)
Atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta, Komisija patvirtina laikinojo reglamento 130-133 konstatuojamosiose dalyse pateiktas savo išvadas, kad nagrinėjamasis produktas per TL iš nagrinėjamosios šalies buvo importuojamas dempingo kaina ir kad dėl to buvo priverstinai mažinamas Sąjungos pramonės pardavimas. Be to, importo dempingo kaina apimtis akivaizdžiai padidėjo tuo pačiu metu, kai pablogėjo Sąjungos pramonės padėtis. Dempingo kaina importuojami produktai tiesiogiai konkuravo su Sąjungos pramonės produkcija; dėl to nagrinėjamuoju laikotarpiu sumažėjo Sąjungos pramonės pelningumas ir ji prarado rinkos dalį. Analizuotos kitos galimos žalos priežastys ir nustatyta, kad dėl nė vienos iš jų, tiek atskirai, tiek bendrai, nenutrūksta nustatytas importo dempingo kaina iš KLR ir Sąjungos pramonei padarytos materialinės žalos priežastinis ryšys.
(125)
Šiai išvadai pakeisti nebuvo pateikta naujų įrodymų, o negavusi jokių kitų pastabų, susijusių su išvadomis dėl priežastinio ryšio, Komisija patvirtina laikinojo reglamento 145 ir 146 konstatuojamąsias dalis.
F. SĄJUNGOS INTERESAI
1. Sąjungos pramonės interesai
(126)
Negavusi jokių pastabų dėl Sąjungos pramonės interesų, Komisija patvirtina laikinojo reglamento 148-151 konstatuojamąsias dalis.
2. Nesusijusių importuotojų ir prekiautojų interesai
(127)
Negavusi jokių pastabų dėl nesusijusių importuotojų ir prekiautojų interesų, Komisija patvirtina laikinojo reglamento 152-154 konstatuojamąsias dalis.
3. Žaliavų tiekėjų interesai
(128)
Negavusi jokių pastabų dėl žaliavų tiekėjų interesų, Komisija patvirtina laikinojo reglamento 155 konstatuojamąją dalį.
4. Naudotojų interesai
(129)
Apie save pranešė vienas naudotojas ir nurodė, kad antidempingo priemonės neturės jam poveikio, nes jis nenaudojo ir neketina naudoti KLR gaminto soliarinio stiklo.
(130)
Vienas eksportuojantis gamintojas teigė, kad Kinijos soliariniam stiklui nustatytas antidempingo muitas gali būti šiek tiek naudingas Sąjungos soliarinio stiklo pramonei, bet labai pakenkti Sąjungos fotovoltinių produktų ir su saulės šilumos energija susijusių produktų pramonei, nes ji turės mokėti didesnę kainą už nagrinėjamąjį produktą. Be to, tai tikriausiai neatitiktų Sąjungos aplinkos apsaugos tikslų, nes padidėtų fotovoltinių modulių ir su saulės šilumos energija susijusių produktų kainos ir tai būtų palanku soliarinio stiklo pramonei, kurią minėtas gamintojas laikė energijai imlia pramone.
(131)
Kaip nustatyta laikinojo reglamento 157 konstatuojamojoje dalyje, nustatyti antidempingo muitai turės tik labai nedidelio (mažiau nei 1 %) poveikio visoms saulės energijos modulių sąnaudoms. Nepateikta įrodymų, dėl kurių būtų suabejota šios analizės tikslumu. Taigi šis tvirtinimas atmetamas.
(132)
Negavusi jokių kitų pastabų dėl Sąjungos interesų, Komisija patvirtina laikinojo reglamento 155-159 konstatuojamąsias dalis.
5. Konkurencijos aspektai
(133)
Negavusi jokių pastabų dėl konkurencijos aspektų, nurodytų laikinojo reglamento 160-163 konstatuojamosiose dalyse, Komisija patvirtina tas konstatuojamąsias dalis.
6. Išvada dėl Sąjungos interesų
(134)
Negauta pastabų, dėl kurių pasikeistų laikinajame reglamente aprašyta Sąjungos interesų analizė. Todėl Komisija patvirtina laikinojo reglamento 164 konstatuojamąją dalį.
G. GALUTINĖS ANTIDEMPINGO PRIEMONĖS
1. Žalos pašalinimo lygis
(135)
Kelios suinteresuotosios šalys prieštaravo tam, kad būtų taikomas 8,3 % tikslinis Sąjungos pramonės pelnas, kaip nustatyta laikinojo reglamento 167 konstatuojamojoje dalyje, teigdamos, kad jis neįvykdomai didelis. Jos tvirtino, kad 8,3 % pelno dydis 2010 m. buvo pats didžiausias per nagrinėjamąjį laikotarpį, nes 2010 m. buvo patys geriausi metai pasaulio fotovoltinių produktų pramonei. Jos taip pat tvirtino, kad Sąjungos soliarinio stiklo pramonei 2012 m. nebuvo įmanoma gauti tokio paties dydžio pelno nesant dempingo, nes pasaulinei fotovoltinių modulių pramonei, įskaitant Sąjungos fotovoltinių modulių pramonę, 2012 m. buvo didelio nuosmukio metai.
(136)
Komisija atmeta šį tvirtinimą. Komisija tiksliniu pelno dydžiu naudojo atrinktų Sąjungos gamintojų vidutinį pelną, gautą 2010 m., kai nagrinėjamojo produkto dar buvo importuojama nedaug, todėl įprastos konkurencijos sąlygos dar nebuvo iškraipytos. Todėl žalos pašalinimo lygiui nustatyti naudotas pelno dydis atitinka laikotarpį, kuriuo Sąjungos pramonė galėjo pagrįstai tikėtis gauti pelną įprastomis konkurencijos sąlygomis, kai importas dempingo kaina dar neturėjo poveikio (9).
(137)
Pagaliau, kalbant apie soliarinio stiklo pramonę, jos patys geriausi metai buvo ne 2010 m., kaip teigia šalys, o 2011 m., kai Sąjungos suvartojimas buvo pats didžiausias ir kai Sąjungos pramonės pardavimo apimtis buvo pati didžiausia.
(138)
Po galutinio atskleidimo viena šalis pakartojo nesutinkanti su pelno dydžiu, kuris buvo naudotas kaip tikslinis pelnas. Ji teigė, kad Komisija turėtų atsižvelgti į visus kitus veiksnius, kurie turėjo poveikio pelningumui per TL. Ji tvirtino, kad pagrįstas tikslinis pelnas negalėtų būti didesnis kaip 5 %.
(139)
Komisija šį tvirtinimą atmeta dėl toliau nurodytų priežasčių. Naudotas tikslinis pelnas pagrįstas ne apytiksliais skaičiavimais, o faktiniu pelnu, kurį Sąjungos pramonė gavo, kol dėl importo iš Kinijos dempingo kaina nebuvo iškraipyta konkurencija. Komisija mano, kad tai yra pagrįstas pelnas, ir atsižvelgė į tai, kad padėtis rinkoje ne itin skyrėsi nuo padėties per TL, nekalbant apie importo iš Kinijos dempingo kaina poveikį. Šalies tvirtinimas šiuo klausimu, kad suvartojimas 2010 m. buvo daug didesnis nei 2012 m., yra faktiškai neteisingas. Kaip nurodyta E skirsnio 2.3 dalyje, 2010 m. suvartojimo lygis atitiko 2012 m. suvartojimo lygį. Be to, 2010 m. Sąjungos pramonė didino pajėgumus, atsižvelgdama į numatomą didelį paklausos padidėjimą, ir tais metais tai neigiamai paveikė jos pelną. Pagaliau siūlomas 5 % tikslinis pelnas yra nepagrįstas jokiais duomenimis ar faktiniais skaičiavimais, todėl jis yra atmetamas.
(140)
Kita vertus, skundo pateikėjas tvirtino, kad pelno dydis yra per mažas ir kad Komisija jį turėtų padidinti iki 15 %, nes skundo pateikėjų pelnas 2010 m. buvo didesnis nei 10 %. Mažesnis pelno, kurį 2010 m. veikiausiai gavo kiti atrinkti ES gamintojai, dydis tariamai nėra tipiškas pelno, kurį galima pagrįstai tikėtis gauti, kai nėra nesąžiningo importo, dydis. Veikiausiai esama priežasčių, susijusių su tų bendrovių valdymo politika ar aspektais, galbūt įskaitant trumpalaikės kainodaros politiką, kuria siekta padidinti rinkos dalį, kuriomis būtų galima paaiškinti, kodėl tos bendrovės tais metais gavo mažesnio dydžio pelną ir kodėl jos buvo vienos pirmųjų, kurioms importu dempingo kaina padaryta žala.
(141)
Komisija nesutinka su šiuo tvirtinimu. Kaip paaiškinta šiame skirsnyje, Komisijos nuomone, iš vidutinio 2010 m. visos Sąjungos pramonės pelno teisingai matyti vidutinis pelnas įprastomis konkurencijos sąlygomis. Šiai išvadai neprieštarauja faktas, kad kai kurie Sąjungos pramonės subjektai priėmė valdymo sprendimus, dėl kurių pelno dydžiai buvo mažesni ar didesni nei kitų tos pačios pramonės subjektų. Iš tikrųjų, rinkos ekonomikoje veikiančioms bendrovėms būdingi tokie skirtumai.
(142)
Negavusi jokių kitų pastabų, Komisija patvirtina laikinojo reglamento 166-169 konstatuojamosiose dalyse aprašytą metodiką.
2. Galutinės priemonės
(143)
Atsižvelgiant į padarytas išvadas dėl dempingo, žalos, priežastinio ryšio ir Sąjungos interesų ir remiantis pagrindinio reglamento 9 straipsnio 4 dalimi importuojamam nagrinėjamajam produktui turėtų būti nustatytos galutinės antidempingo priemonės, kurių dydis prilygtų žalos skirtumų dydžiui, vadovaujantis mažesniojo muito taisykle. Šiuo atveju turėtų būti nustatyta muito norma, kuri prilygtų nustatytam žalos skirtumų dydžiui.
(144)
Po laikinojo faktų atskleidimo skundo pateikėjas teigė, kad laikinieji ad valorem muitai neveiksmingi. Todėl jis paprašė Komisijos nustatyti minimalios importo kainos (MIK) formos galutines priemones. Skundo pateikėjas tvirtino, kad dėl tokios MIK priemonės būtų veiksmingesnės, ypač jei būtų nustatytos dvi MIK - viena dengtam ir viena nedengtam soliariniam stiklui. Skundo pateikėjas pateikė toliau nurodytas priežastis.
(145)
Pirma, skundo pateikėjas teigė, kad po TL eksportuojantys gamintojai dengtą stiklą ES rinkoje pardavė už tokią pačią kainą, už kurią jie pardavė nedengtą solidarinį stiklą per TL. Jis taip pat teigė, kad dengto stiklo gamybos sąnaudos yra didesnės nei nedengto, todėl jis paprastai parduodamas 20-25 % didesnėmis kainomis nei nedengtas stiklas.
(146)
Antra, skundo pateikėjas teigė, kad po TL Sąjungoje pasikeitė paklausa - vietoje nedengto soliarinio stiklo padidėjo dengto soliarinio stiklo paklausa. Naudotojai pirko vis daugiau dengto soliarinio stiklo nei nedengto soliarinio stiklo. Todėl dengtas soliarinis stiklas sudarė beveik visą importą iš KLR į ES per antrąją 2013 m. pusę, o per TL padėtis buvo priešinga.
(147)
Antidempingo priemonės iš tiesų gali būti įvairių formų. Komisijai suteikta laisvė pasirinkti priemonių formą, tačiau tikslas pašalinti žalingo dempingo poveikį nesikeičia.
(148)
Atlikus tyrimą patvirtinta, kad labai skiriasi nedengto ir dengto soliarinio stiklo sąnaudos ir kainos, nes skiriasi šių produktų techninės savybės. Iš tikrųjų, dengto soliarinio stiklo, kuris priklausomai nuo naudojamos technologijos gali būti dengtas iš vienos pusės arba abiejų, laidumas saulės energijai yra didesnis nei nedengto soliarinio stiklo, todėl jis gali turėti papildomų savaiminio išsivalymo, neišsipurvinimo ar kietumo savybių. Aukštos kokybės nedengto soliarinio stiklo laidumas saulės energijai gali būti iki 92 %. Dengimas refleksiją gali sumažinti apytikriai 3 % (vienos pusės) ir atitinkamai padidinti iš vienos pusės dengto soliarinio stiklo laidumą saulės energijai iki 95 %, o iš abiejų pusių dengto - daugiausia iki 98 %.
(149)
Per TL 81 % iš KLR importuoto ir ES parduoto soliarinio stiklo buvo nedengtas, o tik 19 % - dengtas. Nustatyta, kad per TL nedengto ir dengto soliarinio stiklo kainos ir sąnaudos skyrėsi apie 30 %.
(150)
Tačiau, Komisijos nuomone, skundo pateikėjo pateikti įrodymai nebuvo pakankamai pagrįsti. Be to, Komisija neturi pakankamai įrodymų ar duomenų iš kitų šaltinių, kuriais remdamasi galėtų padaryti išvadą, kad nustačius laikinąsias antidempingo priemones dengto soliarinio stiklo paklausa būtų padidėjusi, palyginti su nedengtu solidariniu stiklu, ir kad visų pirma dengto stiklo kainos būtų gerokai sumažėjusios, kaip teigė skundo pateikėjas.
(151)
Todėl Komisija negali priimti šio tvirtinimo ir mano, kad būtų tikslinga nustatyti ad valorem muitus, o ne MIK. Vis dėlto, pirmiau nurodytoms problemom išspręsti, bus sukurti du skirtingi Europos Bendrijų integruotojo tarifo (TARIC) kodai - vienas dengtam ir vienas nedengtam soliariniam stiklui. Jais naudodamasi Komisija galės atidžiai stebėti rinkos pokyčius ir laiku nuspręsti, ar reikia papildomų priemonių.
(152)
Be to, Komisija primena, kad anksčiau tam tikromis aplinkybėmis yra naudojusi MIK, visų pirma toliau nurodytose situacijose:
-
ypač didelė vienos rūšies produkto eksporto kaina, kuri reiškė, kad tos rūšies produkto dempingas nebuvo vykdomas (10),
-
aplinkybės, susijusios su Sąjungos gamintojų įtaka rinkoje ir rinkos dalimi, dėl kurių, saugant Sąjungos interesus, reikėjo užtikrinti, kad importo kainos neviršytų tam tikro lygio (11).
(153)
Be to, minimalios importo kainos naudotos daugiausia vienodiems produktams, o ne tokiems kaip šio atvejo įvairiarūšiams produktams.
(154)
Taip pat dėl tų priežasčių Komisija mano, kad minimalios importo kainos šiuo atveju netinka.
(155)
Po galutinio atskleidimo skundo pateikėjas pakartojo prašymą nustatyti MIK ir pateikė toliau aprašytų pastabų dėl 152-156 konstatuojamųjų dalių.
(156)
Pirma, tose konstatuojamosiose dalyse tariamai neatsižvelgiama į priemonių formos veiksmingumą, siekiant pašalinti žalingą dempingo ir subsidijavimo poveikį, o tai taip pat yra teisėta priežastis nustatyti MIK.
(157)
Antra, Komisija tariamai nepaaiškino, kodėl šios aplinkybės yra aktualios šiuo atveju ir kodėl jos yra naudingos ES pramonės interesų atžvilgiu.
(158)
Trečia, jis tvirtino, kad nėra daug nagrinėjamojo produkto rūšių, todėl MIK būtų praktiška administruoti, nes dvi pagrindinės produkto rūšys aiškiai skiriasi ir galima tinkamai atskirti kainas ir nesudėtingai jas administruoti ir stebėti, ypač atsižvelgiant į tai, kad šiuo metu importuojamas beveik vien tik dengtas soliarinis stiklas.
(159)
Dėl pirmos pastabos paaiškėjo, kad iš tiesų vietoje nedengto stiklo galėjo padidėti dengto stiklo paklausa. Tačiau nebuvo patiekta jokių papildomų įrodymų, todėl Komisija negali padaryti išvados, kad visų pirma dengto soliarinio stiklo kainos būtų labai sumažėjusios. Todėl ji neturi priežasčių keisti ankstesnių išvadų, kad ad valorem muitai yra tinkamesni žalingam dempingo ir subsidijavimo poveikiui pašalinti.
(160)
Dėl antros pastabos: aptariamomis konstatuojamosiomis dalimis siekta parodyti, kad Komisija nemano, kad šiuo atveju būtų tikslinga nustatyti MIK, nebent skundo pateikėjo pateikti tvirtinimai būtų išsamiau pagrįsti. Kadangi to nepadaryta, Komisija nemano, kad būtų tikslinga toliau analizuoti galimos MIK naudą ES pramonės interesų atžvilgiu.
(161)
Dėl trečios pastabos: skundo pateikėjas nesuabejojo dėl skirtingų produktų rūšių, kurias Komisija apibrėžė per tyrimą, ir neįrodė, kad tų rūšių produktų kainos nesiskirtų. Eksportuojančių gamintojų pasiūlytas įsipareigojimas, kuriame numatomos skirtingos MIK, taip pat rodo, kad šie skirtumai yra realūs. Todėl šis tvirtinimas atmetamas. Bet kuriuo atveju, net jei sutiktų, kad nėra daug nagrinėjamojo produkto rūšių, Komisija mano, kad šis klausimas yra neaktualus, nes ji aprašymą taikyti MIK atmeta ir dėl kitų dviejų pirmiau aprašytų priežasčių. Be to, Komisija primena, kad į informaciją, kuri yra susijusi su laikotarpiu po tiriamojo laikotarpio, ji gali atsižvelgti tik išskirtiniais atvejais (žr. pagrindinio reglamento 6 straipsnio 1 dalį). Skundo pateikėjai neįrodė, kad ši padėtis būtų tokia išskirtinė ir kad nepakaktų kitų turimų priemonių, kaip antai stebėsenos sukuriant papildomą TARIC kodą.
(162)
Todėl Komisija atmeta šiuos tvirtinimus.
(163)
Po galutinio atskleidimo keli saulės energijos modulių gamintojai taip pat prašė taikyti MIK. Jų pagrindiniai motyvai:
-
po TL soliarinio stiklo gamybos pajėgumai masiškai mažėjo ir daug Sąjungos gamintojų negrįžtamai pasitraukė iš rinkos. Vieninteliai trys rinkoje likę Sąjungos gamintojai negali patenkinti daugiau nei 50 % Europos paklausos, todėl saulės energijos modulių gamintojai poreikiams patenkinti turi produktą tiekti iš KLR. Vienas naudotojas teigė, kad būtų priverstas produktą pirkti tik iš vieno ar dviejų Sąjungos gamintojų, kurių produktas atitiktų būtinas technines specifikacijas,
-
dėl siūlomo dydžio muitų saulės energijos modulių gamybos sąnaudos labai padidėtų (maždaug 3 % už vatą, o tai yra tariamai penki procentai MIK, nustatytos saulės baterijų plokščių atveju),
-
MIK turėtų būti tokia, kad dėl jos nedidėtų saulės energijos modulių sąnaudos ES.
(164)
Dėl pirmo argumento: Komisija neturi jokių priežasčių manyti, kad gamybą sumažinę ar laikinai gamybą nutraukę Sąjungos gamintojai nepradėtų iš naujo savo verslo pilnu pajėgumu, kai produktai bus vėl importuojamas teisingomis kainomis. Kaip aprašyta 106-112 konstatuojamosiose dalyse, Sąjungoje yra pakankamai pajėgumų visam Sąjungos suvartojimui patenkinti. Taigi, šis tvirtinimas atmetamas. Komisija taip pat atmeta vieno naudotojo tvirtinimą, kad jis būtų priverstas produktą pirkti tik iš vieno ar dviejų Sąjungos gamintojų. Iš tiesų eksportuojantys Kinijos gamintojai taip pat galės tiekti produktą Sąjungos rinkai. Antidempingo priemonėmis (nepaisant jų formos) turėtų būti užtikrinta, kad produktas būtų importuojamas sąžiningomis kainomis, o ne siekiama iš viso nutraukti importą iš KLR.
(165)
Dėl antro argumento: naudotojai nepateikė jokių įrodymų savo argumentams pagrįsti. Priešingai, Komisija laikinojo reglamento 157 konstatuojamojoje dalyje nustatė, kad priemonių poveikis būtų mažesnis nei 1 % saulės energijos modulių, kuriuos pagamino atliekant tyrimą bendradarbiavusios bendrovės, visų sąnaudų. Taigi, šis tvirtinimas atmetamas.
(166)
Todėl nebereikia pareikšti nuomonės dėl saulės energijos modulių gamintojų pateikto trečio argumento.
(167)
Antisubsidijų tyrimas vykdytas kartu su antidempingo tyrimu. Atsižvelgiant į mažesniojo muito taisyklę ir tai, kad galutiniai subsidijų skirtumai yra mažesni už žalos pašalinimo lygį, Komisija turėtų nustatyti apskaičiuoto galutinio subsidijų skirtumų dydžio galutinį kompensacinį muitą ir tada nustatyti galutinį antidempingo muitą, kuris neviršytų atitinkamo žalos pašalinimo lygio. Remiantis tuo, kas išdėstyta, nustatytos šios muitų normos:
Bendrovė
Subsidijų skirtumas
Dempingo skirtumas
Žalos pašalinimo lygis
Kompensacinis muitas
Antidempingo muitas
Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd
3,2 %
83,1 %
39,3 %
3,2 %
36,1 %
Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd
17,1 %
78,4 %
26,2 %
17,1 %
9,1 %
Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd Flat Solar Glass Group Co., Ltd Shanghai Flat Glass Co., Ltd
12,8 %
90,1 %
42,1 %
12,8 %
29,3 %
Henan Yuhua New Material Co., Ltd
16,7 %
41,6 %
17,1 %
16,7 %
0,4 %
Kitos bendradarbiaujančios bendrovės
12,4 %
84,7 %
36,5 %
12,4 %
24,1 %
Visos kitos bendrovės
17,1 %
90,1 %
42,1 %
17,1 %
25,0 %
(168)
Šiame reglamente nurodytos konkrečioms bendrovėms taikomos antidempingo muito normos buvo nustatytos remiantis šio tyrimo išvadomis. Todėl šios normos rodo atliekant šį tyrimą nustatytą tų bendrovių padėtį. Taigi šios muito normos (kitaip nei visos šalies mastu nustatytas muitas, taikomas visoms kitoms bendrovėms) taikomos tik tam importuojamam nagrinėjamosios šalies kilmės nagrinėjamajam produktui, kurį pagamino konkrečios bendrovės, t. y. nurodyti juridiniai asmenys. Importuojamam nagrinėjamajam produktui, pagamintam bet kurios kitos bendrovės, kurios pavadinimas konkrečiai nepaminėtas šio reglamento rezoliucinėje dalyje, įskaitant subjektus, susijusius su konkrečiai paminėtomis bendrovėmis, neturėtų būti taikomos šios normos - jam turėtų būti taikoma visoms kitoms bendrovėms nustatyta muito norma. Dėl aukšto eksportuojančių gamintojų bendradarbiavimo lygio (daugiau nei 80 %, žr. laikinojo reglamento 15 konstatuojamąją dalį), ši muito norma apskaičiuota pagal atrinktiems eksportuojantiems gamintojams nustatytą didžiausią individualų žalos skirtumą. Kitoms bendradarbiaujančioms bendrovėms taikomas muitas nustatytas remiantis atrinktų eksportuotojų svertiniu vidurkiu ir taikomas visoms neatrinktoms bendradarbiaujančioms bendrovėms, išskyrus Henan Yuhua, kuriai taikomas individualus muitas, nustatytas šiai bendrovei pateikus prašymą taikyti individualų nagrinėjimą (žr. laikinojo reglamento 48 konstatuojamąją dalį).
(169)
Visi prašymai taikyti šias bendrovėms individualiai nustatytas antidempingo muito normas (pvz., pasikeitus subjekto pavadinimui arba įkūrus naują gamybos arba prekybos subjektą) turėtų būti siunčiami Komisijai (12), pateikiant visą susijusią informaciją, ypač apie bendrovės veiklos pasikeitimus, kaip, pvz., gamyba, prekyba vidaus rinkoje ir pardavimas eksportui, susijusius su šiuo pavadinimo arba gamybos ir prekybos subjektų pasikeitimu. Prireikus reglamentas gali būti atitinkamai iš dalies keičiamas, atnaujinant bendrovių, kurioms taikomos individualios muito normos, sąrašą.
3. Įsipareigojimai
(170)
Po galutinio atskleidimo trys atrinkti eksportuojantys gamintojai ir Henan Yuhua pagal pagrindinio reglamento 8 straipsnio 1 dalį pasiūlė įsipareigojimus dėl kainos. Skirtingoms produktų rūšių grupėms jie numatė skirtingas MIK.
(171)
Komisija pažymi, kad visų bendrovių siūlomos MIK yra daug mažesnės už nežalingas kainas, kurias ji nustatė per tyrimą. Todėl Komisija nemano, kad pagal pagrindinio reglamento 8 straipsnio 1 dalį jos yra žalai pašalinti reikiamo dydžio.
(172)
Net jei jos būtų žalai pašalinti reikiamo dydžio, atrinktos bendrovės siūlo kas ketvirtį koreguoti tik dengto soliarinio stiklo kainą, remiantis saulės energijos modulių rinkos kainų pokyčiais. Komisija negali priimti šio indeksavimo metodo dėl toliau nurodytų priežasčių.
(173)
Pirma, visų rūšių produktų kainos turėtų būti reguliariai koreguojamos, nes kitu atveju gali greitai susidaryti dirbtinas atotrūkis tarp dengto ir nedengto soliarinio stiklo kainų lygio. Antra, Komisija nemano, kad soliarinio stiklo kainas būtų tikslinga koreguoti remiantis galutinių naudotojų kainomis (t. y. saulės energijos modulių kainomis). Dėl to gali būti nepagrįstai apribojamas soliarinio stiklo pramonės pelno dydis, jei, pavyzdžiui, saulės energijos modulių kainos sumažėtų dėl to, kad sumažėtų kitų saulės energijos modulių komponentų kainos.
(174)
Apskritai Komisija mano, kad būtų tikslinga MIK indeksuoti pagal žaliavų kainas. Tačiau šiuo konkrečiu atveju nustatyta, kad nėra tokių žaliavų, kurios sudarytų pakankamai didelę bendrų gamybos sąnaudų dalį.
(175)
Komisija taip pat nustatė, kad per TL KLR ir Turkijoje soliarinio stiklo kainos buvo labai nepastovios.
(176)
Be to, yra didelė kryžminio kompensavimo rizika, nes kai kurios susijusios bendrovės nagrinėjamąjį produktą ir kitus produktus parduoda tiems patiems pirkėjams. Pagaliau panašu, kad atrinktų bendrovių siūlomos MIK neaprėpia visų rūšių produktų, kuriuos gamina atitinkami eksportuojantys gamintojai. Dėl šių veiksnių įsipareigojimų įgyvendinti veiksmingai neįmanoma, be to, juos būtų sudėtinga stebėti.
(177)
Todėl Komisija atmeta įsipareigojimų pasiūlymus dėl pirmiau nurodytų priežasčių.
4. Galutinis laikinųjų muitų surinkimas
(178)
Atsižvelgiant į nustatytus dempingo skirtumus ir į Sąjungos pramonei padarytos žalos lygį, reikėtų galutinai surinkti garantijomis užtikrintas laikinuoju reglamentu nustatytas laikinojo antidempingo muito sumas. Sumos, viršijančios galutines antidempingo ir kompensacinių muitų normas jas sudėjus, nerenkamos.
5. Priemonių įgyvendinamumas
(179)
Jei nustačius galutines priemones rinkos sąlygos iš esmės pasikeičia, Komisija savo iniciatyva gali peržiūrėti priemonių formą, kad įvertintų, ar priemonėmis pavyksta siekti nustatytų žalos pašalinimo tikslų ir ar tikslinga keisti priemonių formą.
(180)
Siekdama kuo labiau apsaugoti nuo galimos priemonių absorbcijos, Komisija ketina nedelsiant inicijuoti peržiūrą pagal pagrindinio reglamento 12 straipsnio 1 dalį ir gali nustatyti reikalavimą registruoti importą pagal pagrindinio reglamento 14 straipsnio 5 dalį, jei būtų pateikta įrodymų dėl tokios elgsenos. Nustatyto muito suma pagal pagrindinio reglamento 12 straipsnio 3 dalį gali būti didinama tiek, kad du kartus neviršytų pradžioje nustatytos muito sumos.
(181)
Komisija remsis, inter alia, nacionalinių muitinių pateiktais importo priežiūros duomenimis ir pagal pagrindinio reglamento 14 straipsnio 6 dalį valstybių narių pateikta informacija.
(182)
Pagal pagrindinio reglamento 15 straipsnio 1 dalį įsteigtas komitetas nuomonės nepateikė,
PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:
1 straipsnis
1. Importuojamam Kinijos Liaudies Respublikos kilmės soliariniam stiklui, kurį sudaro grūdintas silikatinis lakštinis stiklas, kurio sudėtyje esančios geležies kiekis mažesnis kaip 300 ppm, laidumas saulės energijai didesnis nei 88 % (matuojant pagal AM1,5 300-2 500 nm), atsparumas karščiui yra iki 250 °C temperatūros (matuojant pagal EN 12150), atsparumas terminiam šokui yra Δ 150 K (matuojant pagal EN 12150), o mechaninis atsparumas ne mažesnis kaip 90 N/mm2 (matuojant pagal EN 1288-3), ir kurio KN kodas šiuo metu yra ex 7007 19 80, nustatomas galutinis antidempingo muitas. Dengto (iš vienos arba abiejų pusių) soliarinio stiklo TARIC kodas yra 7007198019, nedengto soliarinio stiklo TARIC kodas - 7007198011.
2. Galutinio antidempingo muito normos, taikomos 1 dalyje aprašyto produkto, kurį pagamino lentelėje išvardytos bendrovės, neto kainai Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą, yra šios:
Bendrovė
Antidempingo muitas
Papildomas TARIC kodas
Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd
36,1 %
B943
Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd
9,1 %
B944
Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd Flat Solar Glass Group Co., Ltd Shanghai Flat Glass Co., Ltd
29,3 %
B945
Henan Yuhua New Material Co., Ltd
0,4 %
B946
Kitos I priede išvardytos bendradarbiaujančios bendrovės
24,1 %
Visos kitos bendrovės
25,0 %
B999
3. Individualios antidempingo muito normos, nustatytos 2 dalyje nurodytoms bendrovėms, taikomos tik tuo atveju, jei valstybių narių muitinėms pateikiama galiojanti komercinė sąskaita faktūra, atitinkanti II priede išdėstytus reikalavimus. Jeigu minėta sąskaita faktūra nepateikiama, taikomas visoms kitoms bendrovėms nustatytas muitas.
4. Jeigu nenurodyta kitaip, taikomos galiojančios muitus reglamentuojančios nuostatos.
2 straipsnis
Galutinai surenkamos laikinaisiais antidempingo muitais pagal Komisijos reglamentą (ES) Nr. 1205/2013 (13) užtikrintos sumos. Sumos, viršijančios 1 straipsnio 2 dalyje nustatytas antidempingo muitų normas ir Komisijos įgyvendinimo reglamentu (ES) Nr. 471/2014 (14) nustatytas kompensacinių muitų normas jas sudėjus, nerenkamos.
3 straipsnis
Jeigu kuris nors naujas Kinijos Liaudies Respublikos eksportuojantis gamintojas pateikia Komisijai pakankamai įrodymų, kad:
-
tiriamuoju laikotarpiu (2012 m. sausio 1 d.-2012 m. gruodžio 31 d.) į Sąjungą neeksportavo 1 straipsnio 1 dalyje aprašyto produkto,
-
nėra susijęs su jokiais Kinijos Liaudies Respublikos eksportuotojais ar gamintojais, kuriems taikomos šiuo reglamentu nustatytos priemonės,
-
faktiškai nagrinėjamąjį produktą eksportavo į Sąjungą po tiriamojo laikotarpio, kurio duomenimis remtasi nustatant priemones, arba turi neatšaukiamų sutartinių įsipareigojimų eksportuoti į Sąjungą didelį produkto kiekį,
1 straipsnio 2 dalis gali būti iš dalies keičiama, naują eksportuojantį gamintoją priskiriant prie neatrinktų bendradarbiaujančių bendrovių, kurioms taikoma 24,1 % vidutinė svertinė muito norma.
4 straipsnis
Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
Priimta Briuselyje 2014 m. gegužės 13 d.