РЕГЛАМЕНТ (ЕС) № 490/2013 НА КОМИСИЯТА
от 27 май 2013 година
за налагане на временно антидъмпингово мито върху вноса на биодизел с произход от Аржентина и Индонезия
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. за защита срещу дъмпингов внос от страни, които не са членки на Европейската общност (1) („основният регламент“), и по-специално член 7 от него,
след консултация с Консултативния комитет,
като има предвид, че:
A. ПРОЦЕДУРА
1. Започване на процедурата
(1)
На 29 август 2012 г. с известие („Известие за започване на антидъмпингова процедура“), публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (2), Европейската комисия обяви започването на антидъмпингова процедура във връзка с вноса в Съюза на биодизел с произход от Аржентина и Индонезия (наричани по-долу „засегнатите държави“).
(2)
Разследването бе започнато въз основа на жалба, подадена на 17 юли 2012 г. от European Biodiesel Board (наричано по-долу „жалбоподателят“) от името на производители, които представляват повече от 60 % от общото производство на биодизел в Съюза. В жалбата се съдържаха prima facie доказателства за извършван дъмпинг по отношение на посочения продукт и за произтичащата от това съществена вреда, което бе счетено за достатъчно основание за започване на разследването.
(3)
На 30 януари 2013 г. Комисията въведе регистрационен режим за вноса на същия продукт с произход от засегнатите държави с Регламент (ЕС) № 79/2013 на Комисията от 28 януари 2013 г. (3)
(4)
На 10 ноември 2012 г. с известие, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (4), Комисията обяви започването на антисубсидийна процедура във връзка с вноса в Съюза на биодизел с произход от Аржентина и Индонезия и започна отделно разследване.
2. Разследван период
(5)
Разследването на дъмпинга и вредата обхвана периода от 1 юли 2011 г. до 30 юни 2012 г. (наричан по-долу „разследваният период“ или „РП“). Разглеждането на тенденциите, които са от значение за оценката на вредата, обхвана периода от 1 януари 2009 г. до края на РП (наричан по-долу „разглежданият период“).
3. Страни, засегнати от разследването
(6)
Комисията уведоми по официален път за започването на процедурата жалбоподателя, другите известни производители от Съюза, известните производители износители в Аржентина и Индонезия, известните вносители, доставчиците, дистрибуторите, ползвателите и асоциациите, за които е известно, че са засегнати, и властите на Аржентина и Индонезия. С известието за започване на процедурата всички страни, заинтересовани от разследването, бяха приканени да се свържат с Комисията и да заявят своя интерес.
(7)
На заинтересованите страни беше предоставена възможност да изложат становищата си в писмена форма и да поискат да бъдат изслушани в срока, посочен в известието за започване на процедурата.
(8)
Жалбоподателят, производителите износители в Аржентина и Индонезия, вносителите и официалните власти в Аржентина и Индонезия изразиха своите становища. Всички заинтересовани страни, които поискаха да бъдат изслушани и посочиха конкретни основания за това, получиха такава възможност.
3.1. Съставяне на извадка
(9)
Предвид големия брой производители износители в Аржентина и Индонезия, несвързани вносители в Съюза и производители от Съюза, участващи в разследването, и с цел приключване на разследването в рамките на определения срок, Комисията обяви в известието за започване на процедура, че е възможно да ограничи до приемлив брой производителите износители в Аржентина и Индонезия, несвързаните вносители и производителите в Съюза, които евентуално ще бъдат разследвани, като подбере извадка в съответствие с член 17 от основния регламент (този процес се нарича също „съставяне на извадка“).
3.2. Съставяне на извадка от производители износители в Аржентина
(10)
За да се даде възможност на Комисията да реши дали е необходимо съставянето на извадка и ако това е така - да направи съответен подбор, всички производители износители в Аржентина бяха приканени да заявят своя интерес пред Комисията и да предоставят посочената в известието за започване на процедурата информация.
(11)
Десет производители износители или групи от производители износители предоставиха поисканата информация и дадоха съгласието си да бъдат включени в извадката. Две дружества обаче съобщиха, че не са имали износ за Съюза (или че изобщо не са произвели никакви количества) през РП.
(12)
Останалите осем (групи от) производители износители си поделят целия обем на износа за Съюза през РП.
(13)
В съответствие с член 17, параграф 1 от основния регламент Комисията подбра извадка от трима производители износители или групи от производители износители въз основа на най-големия представителен обем на износа на разглеждания продукт за Съюза, чието разследване обективно беше възможно в рамките на наличното време. Подбраната извадка съставляваше 86 % от общия обем на износа на разглеждания продукт за Съюза през РП, отчетен от осмината производители износители, упоменати в съображение 12 по-горе.
(14)
В съответствие с член 17, параграф 2 от основния регламент бяха консултирани във връзка с подбора на извадката всички известни производители износители, също както и асоциацията на производителите в Аржентина и аржентинските официални власти, като от тях не са постъпили никакви възражения.
3.3. Индивидуално разследване
(15)
Нито едно аржентинско дружество, невключено в извадката, не поиска индивидуално разследване на основание член 17, параграф 3 от основния регламент.
3.4. Съставяне на извадка от производители износители в Индонезия
(16)
За да се даде възможност на Комисията да реши дали е необходимо съставянето на извадка и ако това е така - да направи съответен подбор, всички производители износители в Индонезия бяха приканени да заявят своя интерес пред Комисията и да предоставят посочената в известието за започване на процедурата информация.
(17)
Осем производители износители или групи от производители износители предоставиха поисканата информация и дадоха съгласието си да бъдат включени в извадката. Три дружества обаче съобщиха, че не са имали износ за Съюза през РП.
(18)
Останалите пет (групи от) производители износители си поделят целия обем на износа за Съюза през РП.
(19)
В съответствие с член 17, параграф 1 от основния регламент Комисията подбра извадка от четирима производители износители или групи от производители износители въз основа на най-големия представителен обем на износа на разглеждания продукт за Съюза, чието разследване обективно беше възможно в рамките на наличното време. Подбраната извадка съставляваше 99 % от общия обем на износа на разглеждания продукт за Съюза през РП, отчетен от петимата производители износители, упоменати в съображение 18 по-горе.
(20)
В съответствие с член 17, параграф 2 от основния регламент бяха консултирани всички известни производители износители, също както и индонезийските официални власти, като от тях не са постъпили никакви възражения.
3.5. Индивидуално разследване
(21)
Нито едно индонезийско дружество, невключено в извадката, не поиска индивидуално разследване на основание член 17, параграф 3 от основния регламент.
3.6. Съставяне на извадка от несвързани вносители
(22)
За да се даде възможност на Комисията да реши дали е необходимо съставянето на извадка и ако това е така - да направи съответен подбор, всички несвързани вносители бяха приканени да заявят своя интерес пред Комисията и да предоставят посочената в известието за започване на процедурата информация. Никой от вносителите обаче не оказа съдействие при разследването.
3.7. Съставяне на извадка от производители от Съюза
(23)
Комисията обяви в известието за започване на процедурата, че е извършила подбор на извадка от производители от Съюза. Тази извадка се състоеше от осмина производители от Съюза, за които още преди да започне разследването беше известно на Комисията, че произвеждат биодизел. Комисията подбра тази извадка въз основа на производствения обем, обема на продажбите и географското местоположение. Включените в извадката производители от Съюза съставляваха 27 % от производството на Съюза.
(24)
Освен това в известието за започване на процедурата заинтересованите страни бяха приканени да изложат своите становища по отношение на предварителната извадка. След публикуването на предложената извадка, две от дружествата, които бе предвидено да бъдат включени в извадката, оттеглиха своето съдействие и бяха заменени с други две дружества. Промишлеността на Съюза също така излезе с коментара, че поради големия брой малки и средни предприятия - производители на биодизел, поне едно от тях би трябвало да бъде включено в извадката. Това искане беше прието.
(25)
Извадката се счита за представителна за промишлеността на Съюза.
3.8. Отговори на въпросника
(26)
Изпратени бяха въпросници на тримата включени в извадката производители износители или групи от производители в Аржентина, на четиримата включени в извадката производители износители или групи от производители в Индонезия и на осемте включени в извадката производители от Съюза.
(27)
Получени бяха отговори на въпросника от седемте включени в извадката производители износители или групи от производители в Аржентина и Индонезия, от осемте включени в извадката производители от Съюза и от трима ползватели.
3.9. Проверки на място
(28)
Комисията издири и провери цялата информация, която счете за необходима за целите на временното определяне на дъмпинга, вредата от него и интереса на Съюза. Извършени бяха проверки на място в обектите на следните дружества:
а)
производители на територията на Съюза
-
Bio-Oils Huelva S.L., Хуелва, Испания
-
Biocom Energia S.L., Валенсия, Испания
-
Diester Industrie S.A.S., Париж, Франция
-
Elin Biofuels S.A., Кифисия, Гърция
-
Novaol S.R.L., Милано, Италия
-
Perstorp BioProducts A.B., Стенунгсунд, Швеция
-
Preol A.S., Ловосице, Чешка република
-
VERBIO Vereinigte BioEnergie A.G., Лайпциг, Германия
б)
производители износители в Аржентина
-
Louis Dreyfus Commodities S.A., Буенос Айрес („LDC“);
-
група от свързани дружества „Renova“:
-
Molinos Rio de la Plata S.A., Буенос Айрес („Molinos“);
-
Oleaginosa Moreno Hermanos S.A.F.I.C.I., Бахия Бланка („Oleaginosa“);
-
Renova S.A., Бахия Бланка („Renova“);
-
Vicentin S.A.I.C., Авеланеда („Vicentin“);
-
група от свързани дружества „Т6“:
-
Aceitera General Deheza S.A., General Deheza, Росарио („AGD“);
-
Bunge Argentina S.A., Буенос Айрес („Bunge“);
-
T6 Industrial S.A., Puerto General San Martín, Санта Фе („T6“).
в)
търговци извън ЕС, свързани с производители износители в Аржентина
-
Molinos Overseas, Монтевидео, Уругвай („Molinos Overseas“);
-
Louis Dreyfus Commodities Suisse, Женева, Швейцария („LDC Suisse“);
г)
производители износители в Индонезия
-
PT. Ciliandra Perkasa, Джакарта, Индонезия („CPL“)
-
PT. Musim Mas, Медан, Индонезия („PTMM“)
-
PT. Pelita Agung Agrindustri, Медан, Индонезия („РАА“)
-
група от свързани дружества („Wilmar“), PT. Wilmar Bioenergi Indonesia, PT. Wilmar Nabati Indonesia;
-
PT. Wilmar Bioenergi Indonesia, Медан, Индонезия („WBI“)
-
PT. Wilmar Nabati Indonesia, Медан, Индонезия („WINA“)
д)
търговци извън ЕС, свързани с производители износители в Индонезия
-
First Resources Limited, Suntex Tower Three, Сингапур („FRL“)
-
IM Biofuel Pte Ltd, Gateway West, Сингапур („IMBS“)
-
Inter-continental Oils and Fats Pte Ltd, Gateway West, Сингапур („ICOF“)
-
Virgen Oils & Fats Pte Ltd, Marina Bay Financial Centre, Сингапур („VOF“)
-
Wilmar Trading Pte Ltd, Neil road, Сингапур
е)
вносители в Съюза, свързани с аржентински и индонезийски износители
-
Campa Iberia S.A.U., Тарагона, Испания („CAMPA“)
-
IM Biofuel Italy S.R.L., Милано, Италия („IMBI“)
-
Louis Dreyfus Commodities España S.A., Мадрид, Испания („LDC Испания“);
-
Losur Overseas S.A., Мадрид, Испания („Losur“);
-
Wilmar Europe Trading B.V., Barendrecht, Нидерландия („WET BV“) (5)
Б. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
1. Разглеждан продукт
(29)
Разглежданият продукт е моноалкилни естери на мастни киселини и/или парафинови газьоли, получени посредством синтез и/или хидрообработка, от неизкопаем източник, в чист вид или включени в смес, с произход от Аржентина и Индонезия, понастоящем класирани в кодове по КН ex 1516 20 98, ex 1518 00 91, ex 1518 00 95, ex 1518 00 99, ex 2710 19 43, ex 2710 19 46, ex 2710 19 47, 2710 20 11, 2710 20 15, 2710 20 17, ex 3824 90 97, 3826 00 10 и ex 3826 00 90 („разглежданият продукт“, обикновено наричан „биодизел“).
(30)
Разследването показа, че биодизелът, произведен в Аржентина, е изключително от вида „соев метилов естер“ (СМЕ), получен от соево масло, и че биодизелът, произведен в Индонезия, е изключително от вида „палмов метилов естер“ (ПМЕ), получен от палмово масло, докато биодизелът, произведен в Съюза, е предимно от вида „метилов естер от семена на рапица“ (рапичен метилов естер, РМЕ), но също и от други суровини, включително отпадъчни масла, както и необработени масла.
(31)
СМЕ, ПМЕ и РME принадлежат изцяло към категорията на метиловите естери на мастни киселини (МЕМК). Терминът „естер“ препраща към трансестерификацията на растителните масла, а именно смесването на маслото с алкохол, при което се получава биодизел, а като страничен продукт - и глицерин. Терминът „метил“ препраща към метанола, който е най-често използваният алкохол в този процес.
(32)
Биодизелът на основата на СМЕ и този на основата на ПМЕ биха могли да бъдат използвани в чистия им вид, но в общия случай те биват смесвани, било помежду им, било с РME, преди да бъдат използвани в Европейския съюз. Причината за смесването на СМЕ с ПМЕ е, че СМЕ в чистия му вид не отговаря на европейския стандарт EN 14214 по отношение на йодното и цетановото число. Причината за смесването на ПМЕ (и СМЕ) с РМЕ е, че ПМЕ и СМЕ имат по-висока гранична температура на филтруемост през студен филтър (СFРР) от РМЕ и поради това не са подходящи за използване в чистия им вид през зимните месеци в студените райони на Европейския съюз.
(33)
Смесите на биодизели с минерален дизел в крайна сметка се използват в транспортния сектор като гориво в дизеловите двигатели на пътни превозни средства, като автомобили, камиони, автобуси, а така също и влакове. Биодизелите в чистия им вид или смесени с минерални дизели могат да се използват и като топливно гориво в домашни, търговски или промишлени топливни котли, както и като гориво в генератори за производство на електроенергия.
2. Сходен продукт
(34)
Разследването показа, че разглежданият продукт, продуктът, произвеждан и продаван на вътрешния пазар в Аржентина и Индонезия, и продуктът, произвеждан и продаван в Съюза от промишлеността на Съюза, имат сходни основни физически, химически и технически характеристики и употреби. По тази причина временно се приема, че те са сходни по смисъла на член 1, параграф 4 от основния регламент.
3. Искане за изключване на продукти
(35)
Един индонезийски производител поиска фракциите на метилови естери да се изключат от обхвата на продукта, предмет на процедурата. Фракционната дестилация на метиловите естери на мастни киселини ги разделя на съставки с различни химически характеристики и с различна крайна употреба. Въпросният производител заяви, че разделените на фракции метилови естери, произвеждани и изнасяни от дружеството за ЕС, не са биодизел и не се използват като гориво, а за други промишлени приложения. Той заяви също така, че суровината, използвана за тези разделени на фракции метилови естери, е кокосово масло или масло от палмови ядки, а не сурово палмово масло, което обикновено се използва за производство на биодизел в Индонезия.
(36)
Фракциите на метилови естери спадат към описанието на разглеждания продукт, тъй като те си остават метилови естери на мастни киселини и са произведени от суровини, които се използват за производството на биодизел. Въпреки че сами по себе си те не отговарят на европейския стандарт (EN 14214), те могат да се смесват с други биодизели с цел създаването на смес, която да отговаря на този стандарт. Абсолютно същото съждение е приложимо и за биодизела на основата на палмов метилов естер, който сам по себе си не отговаря на европейския стандарт без смесване. Ето защо този аргумент се отхвърля.
(37)
Един европейски вносител на метилови естери на мастни киселини на основата на масло от палмови ядки с произход от Индонезия поиска да се ползва с митнически облекчения като краен потребител на своя внос, който не е бил предназначен за използване като гориво, а за преработка в ненаситен мастен алкохол.
(38)
Митническите облекчения, свързани с крайната употреба, са режим, който се прилага от националните митнически администрации и при който митата, платими при вноса, са предмет на облекчения въз основа на крайната удостоверена употреба на внасяните суровини. Режимът е уреден с разпоредбите за прилагане на Митническия кодекс на Общността (6).
(39)
Това искане ще бъде разгледано на окончателния етап от разследването, след като Комисията получи становищата на заинтересованите страни за това доколко целесъобразно е едно такова искане, що се отнася до вноса на метилови естери на мастни киселини на основата на масло от палмови ядки, непредназначени да бъдат използвани като гориво. Тези становища следва да дадат отговор на въпроса дали подобно облекчение би могло да се използва за заобикаляне на евентуалните окончателни мита, ако бъдат наложени такива, и за въздействието върху вноса на биодизел, непредназначен за използване като гориво, от държави, които вече са обект на мерки.
В. ДЪМПИНГ
1. Аржентина
1.1. Нормална стойност
(40)
Комисията първоначално провери, по отношение на всеки включен в извадката производител износител, дали общият обем на продажбите на вътрешния пазар на сходния продукт на независими клиенти в Аржентина е бил представителен, т.е. дали общият обем на тези продажби е представлявал поне 5 % от общия обем на експортните продажби на разглеждания продукт за Съюза през РП в съответствие с член 2, параграф 2 от основния регламент. Комисията установи, че при всяко включено в извадката дружество или група от дружества, общият обем на тези продажби е представлявал поне 5 % от общия обем на експортните продажби за Съюза пред РП.
(41)
След това Комисията определи, по отношение на всяко включено в извадката дружество или група от дружества, видовете на продукта, продавани на вътрешния пазар, които са еднакви или сравними с видовете, които се продават за износ за Съюза.
(42)
За всеки вид на продукта, продаван от отделните включени в извадката дружества или групи от дружества на техния вътрешен пазар и счетен за идентичен или сравним с вида на продукта, продаван за износ в Съюза, бе преценено дали продажбите на вътрешния пазар са достатъчно представителни за целите на член 2, параграф 2 от основния регламент. Продажбите на вътрешния пазар на даден вид на продукта бяха сметнати за достатъчно представителни в случаите, когато общият обем на продажбите на този вид на продукта на независими клиенти на вътрешния пазар през РП съставлява най-малко 5 % от общия обем на продажбите за износ в Съюза на съпоставимия вид на продукта.
(43)
Впоследствие Комисията провери за всяко включено в извадката дружество или група от дружества дали продажбите на сходния продукт на вътрешния пазар са направени при обичайни търговски условия съгласно член 2, параграф 4 от основния регламент. Това бе направено, като за всеки вид на продукта беше установен делът на продажбите с печалба на независими клиенти на вътрешния пазар през РП.
(44)
Разследването показа, че аржентинският пазар е силно регулиран от държавата. Смесването на изкопаем дизел с биодизел е задължително в Аржентина (7-процентно съдържание на биодизел през РП). Необходимото общо количество биодизел, за да се отговори на това изискване за смесите, е разпределено под формата на квоти между определен брой аржентински производители на биодизел. Нефтените компании са длъжни да закупуват биодизел именно от тези произвеждащи биодизел аржентински дружества, за да отговорят на изискването за задължително смесване. Цената се определя от държавата и се публикува от аржентинското Министерство на енергетиката. През РП тази държавно определена референтна цена е изчислена по сложна формула, която отчита производствени разходи (суровини, транспортни и други разходи) и осигурява реализирането на определена печалба. Параметрите, използвани при определянето на референтната цена, са установени на основата на разчетните разходи на най-неефективния производител, намираш се в най-отдалечения район на тази държава, което е довело до значителна рентабилност за аржентинските производители.
(45)
При тези условия продажбите на вътрешния пазар не бяха сметнати за осъществявани при обичайни търговски условия, а нормалната стойност на сходния продукт трябваше да бъде временно конструирана в съответствие с член 2, параграфи 3 и 6 от основния регламент посредством добавяне към собствените производствени разходи на дружеството през разследвания период на извършените разходи за реализация, общи и административни разходи („РОА“), както и на разумен марж на печалбата. Жалбоподателите изтъкнаха, че системата от диференцирани експортни данъчни ставки в Аржентина понижава цената на соевите зърна и соевото масло и по този начин изкривява разходите на производителите на биодизел. На този етап Комисията не разполага с достатъчно информация, за да вземе решение относно това, кой би бил най-подходящият отговор на това твърдение. Въпросът за това дали разходите достоверно отразяват разходите, свързвани с производството на разглеждания продукт, ще бъде допълнително разгледан на етапа на окончателните мерки, както и в хода на текущото разследване на субсидирането.
(46)
Предвид преобладаващите пазарни условия, описани в съображение 44 по-горе, Комисията счита, че размерът на печалбата не може да се основава на действителните данни за включените в извадката дружества. Поради това размерът на печалбата, използван при конструирането на нормалната стойност, бе установен в съответствие с разпоредбата на член 2, параграф 6, буква в) от основния регламент на основата на разумния размер на печалбата, която би могла да постигне една новосъздадена и иновативна капиталоемка промишленост от този вид при нормални условия на конкуренция в рамките на свободен и отворен пазар, а именно 15 % на основата на оборота.
1.2. Експортна цена
(47)
Включените в извадката производители износители са изнасяли за Съюза било директно за несвързани клиенти, било чрез свързани дружества.
(48)
Когато разглежданият продукт е бил директно изнасян за независими клиенти в Съюза, експортната цена беше определена в съответствие с член 2, параграф 8 от основния регламент въз основа на действително платените или платими цени за разглеждания продукт.
(49)
Когато експортните продажби за Съюза са били извършвани чрез свързани търговски дружества, находящи се на територията на Съюза, експортната цена беше определена в съответствие с член 2, параграф 9 от основния регламент въз основа на цената, на която внесеният продукт е бил за първи път препродаден на независими клиенти в Съюза. В тези случаи бяха извършени корекции по отношение на всички разходи, направени между вноса и препродажбата, и за реализиране на печалба. За целите на това изчисление беше счетено за разумно ниво на печалбата от 5 % въз основа на оборота.
1.3. Сравнение
(50)
Нормалната стойност и експортната цена на включените в извадката производители износители бяха сравнени на база франко завода.
(51)
За да се гарантира обективно сравнение между нормалната стойност и експортната цена, надлежно бяха отчетени под формата на корекции разликите, които засягат цените и тяхната сравнимост, в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент.
(52)
Въз основа на това бяха направени корекции за разходи за транспорт, навло и застраховки, обработка, товарене и допълнителни разходи, износни мита и комисиони във всички случаи, в които беше установено, че се отразяват върху сравнимостта на цените.
(53)
В случаите, когато експортните продажби за Съюза са били реализирани чрез свързани търговски дружества, находящи се извън Съюза, Комисията проучи въпроса дали тези свързани търговци следва да бъдат разглеждани като отдел за експортни продажби на този производител износител или като агент, работещ на базата на комисиона.
(54)
Едно търговско дружество беше тясно свързано с производителя износител и изцяло контролирано от него, нямаше никакви правомощия да договаря, нито да влияе върху цените или условията на доставка, и търгуваше изключително с продукти, произведени от производителя износител в Аржентина. Поради това то беше счетено за отдел за експортни продажби на този производител износител и не бе направена корекция за комисионите. При едно търговско дружество, находящо се извън ЕС, беше установено, че има по-свободни връзки с производителя износител в Аржентина, не е под негов контрол и търгува с определен брой други продукти, произведени от други производители. В този случай беше счетено, че търговското дружество упражнява функции, подобни на тези на търговец, работещ на базата на комисиона. Вследствие на това експортните продажни цени бяха коригирани в съответствие с член 2, параграф 10, буква и) от основния регламент, за да се вземе предвид условната надценка, получена от търговеца.
(55)
Действителната разлика между продажните цени, определени от производителя износител в Аржентина за свързания търговец, и продажните цени, определени от свързаните търговци за първия независим клиент в ЕС, не беше използвана при изчисляването на корекцията. Корекцията беше изчислена на основата на разходите за реализация, общите и административните разходи на свързания търговец, както и на разумен размер на печалбата. Действителната печалба на дружеството не беше счетена за достоверна, предвид характера на връзката между дружествата.
1.4. Дъмпингов марж
(56)
По отношение на включените в извадката производители износители среднопретеглената нормална стойност за всеки вид на сходния продукт беше сравнена със среднопретеглената експортна цена, в съответствие с предвиденото в член 2, параграфи 11 и 12 от основния регламент.
(57)
Среднопретегленият дъмпингов марж за оказалите съдействие производители износители, които не са включени в извадката, беше изчислен в съответствие с разпоредбите на член 9, параграф 6 от основния регламент. Този марж беше изчислен въз основа на маржовете, установени за тримата включени в извадката производители износители.
(58)
По отношение на всички други производители износители в Аржентина дъмпинговият марж беше определен въз основа на наличните факти, в съответствие с член 18 от основния регламент. За целта най-напред беше установена степента на съдействие, като обемът на износа за Съюза, посочен от оказалите съдействие производители износители, беше сравнен със съответните статистически данни на Евростат за вноса. Тъй като нивото на съдействие беше много високо при 100 % от общия износ за Съюза през РП, остатъчният дъмпингов марж, приложим за всички други производители износители в Аржентина, беше определен на ниво, съответстващо на нивото, установено за включения в извадката оказал съдействие производител износител с най-високия дъмпингов марж.
(59)
Установените по този начин временни дъмпингови маржове, изразени като процент от цената CIF на границата на Съюза, без платено мито, са, както следва:
Дъмпингов марж
Дружество
Временен дъмпингов марж
Louis Dreyfus Commodities S.A.
7,2 %
Група „Renova“ (Molinos Rio de la Plata S.A., Oleaginosa Moreno Hermanos S.A.F.I.C.I. y A. и Vicentin S.A.I.C.)
6,8 %
Група „T6“ (Aceitera General Deheza S.A., Bunge Argentina S.A.)
10,6 %
Други оказали съдействие дружества
7,9 %
Всички останали дружества
10,6 %
2. Индонезия
2.1. Нормална стойност
(60)
Комисията първоначално провери, по отношение на всеки включен в извадката производител износител, дали общият обем на продажбите на вътрешния пазар на сходния продукт на независими клиенти в Индонезия е бил представителен, т.е. дали общият обем на тези продажби е представлявал поне 5 % от общия обем на експортните продажби на разглеждания продукт за Съюза през РП в съответствие с член 2, параграф 2 от основния регламент. Комисията установи, че, с изключение на двама износители производители, продажбите на вътрешния пазар не са представителни.
(61)
По отношение на производителите износители с всеобща представителност Комисията впоследствие определи видовете на продукта, продавани на вътрешния пазар, които са еднакви или сравними с видовете, които се продават за износ за Съюза.
(62)
При тези идентични или сравними видове на продукта беше проверено дали продажбите на вътрешния пазар са достатъчно представителни за целите на член 2, параграф 2 от основния регламент. Продажбите на вътрешния пазар на определен вид на продукта бяха сметнати за достатъчно представителни, когато общият обем на продажбите на този вид на продукта от производителите износители на вътрешния пазар на независими клиенти през РП е представлявал най-малко 5 % от общия обем на продажбите на сравнимия вид на продукта, изнасян за Съюза. Що се отнася до производителите износители с глобална представителност, не бяха установени представителни продажби, нито каквито и да било продажби на вътрешния пазар на изнасяния вид на продукта.
(63)
Поради това за всички производители износители нормалната стойност на сходния продукт бе временно конструирана в съответствие с член 2, параграфи 3 и 6 от основния регламент посредством добавяне към собствените производствени разходи на дружеството през разследвания период на извършените разходи за реализация, общи и административни разходи („РОА“), както и на разумен марж на печалбата. Жалбоподателите изтъкнаха, че системата от диференцирани експортни данъчни ставки в Индонезия понижава цената на палмовото масло и по този начин изкривява разходите на производителите на биодизел. На този етап Комисията не разполага с достатъчно информация, за да вземе решение относно това, кой би бил най-подходящият отговор на това твърдение. Въпросът за това дали разходите достоверно отразяват разходите, свързвани с производството на разглеждания продукт, ще бъде допълнително разгледан на етапа на окончателните мерки, както и в хода на текущото разследване на субсидирането.
(64)
Разследването показа, че индонезийският вътрешен пазар на биодизел е силно регулиран от държавата. Изцяло държавното нефто- и газодобивно дружество Pertamina далеч изпреварва по мащабите на своята дейност останалите дружества, присъстващи на вътрешния пазар (повече от 90 % от закупуваните количества биодизел на вътрешния пазар от включените в извадката производители). Pertamina е задължена от държавата да смесва с изкопаеми горива биогоривата, предназначени за продажба в нейните газостанции. Ежемесечно индонезийското Министерство на търговията по административен път фиксира т.нар. „цена HPE“ (наречена още „еталонна експортна цена“), използвана при изчисляването на месечното ниво на износните мита. Pertamina закупува биодизел по цената HPE, определена от индонезийското правителство.
(65)
При тези условия нямаше как размерът на печалбата да се основава на действителните данни, подадени от дружествата, включени в извадката, поради това че продажбите на вътрешния пазар не бяха сметнати за осъществени при обичайни търговски условия. Поради това размерът на печалбата, използван при конструирането на нормалната стойност, бе установен в съответствие с разпоредбата на член 2, параграф 6, буква в) от основния регламент на основата на разумния размер на печалбата, която би могла да постигне една новосъздадена и иновативна капиталоемка промишленост от този вид при нормални условия на конкуренция в рамките на свободен и отворен пазар, а именно 15 % на основата на оборота.
2.2. Експортна цена
(66)
Включените в извадката производители износители са изнасяли за Съюза било директно за несвързани клиенти, било чрез свързани дружества.
(67)
Когато разглежданият продукт е бил директно изнасян за независими клиенти в Съюза, експортната цена беше определена в съответствие с член 2, параграф 8 от основния регламент въз основа на действително платените или платими цени за разглеждания продукт.
(68)
Когато експортните продажби за Съюза са били извършвани чрез свързани търговски дружества, находящи се на територията на Съюза, експортната цена беше определена в съответствие с член 2, параграф 9 от основния регламент въз основа на цената, на която внесеният продукт е бил за първи път препродаден на независими клиенти в Съюза. В тези случаи бяха извършени корекции по отношение на всички разходи, направени между вноса и препродажбата, като беше счетено за разумно ниво на печалбата от 5 % въз основа на оборота.
(69)
Допълнителните суми, фактурирани на клиентите в една държава членка, които след покупката на биодизел желаеха да се възползват от предвиденото в действащата нормативна уредба „двойно отчитане“ на биодизела (7), не бяха счетени за част от експортната цена. Тези допълнителни суми не са свързани с разглеждания продукт сам по себе си, а по-скоро с предоставянето на документи от свързания вносител, за да получи държавен сертификат, който да даде възможност на клиента на вносителя да изпълни необходимите условия за смесване само на половината биодизел (като се има предвид, че този биодизел може да бъде отчетен „двойно“).
2.3. Сравнение
(70)
Нормалната стойност и експортната цена на включените в извадката производители износители бяха сравнени на база франко завода.
(71)
За да се гарантира обективно сравнение между нормалната стойност и експортната цена, надлежно бяха отчетени под формата на корекции разликите, които засягат цените и тяхната сравнимост, в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент.
(72)
Въз основа на това бяха направени корекции за разходи за транспорт, навло и застраховки, обработка, товарене и допълнителни разходи, разходи за кредити, износни мита, разноски за експертни становища, банкови такси и комисиони във всички случаи, в които беше установено, че се отразяват върху сравнимостта на цените.
(73)
В случаите, когато експортните продажби за Съюза са били реализирани чрез свързани търговски дружества, находящи се извън Съюза, Комисията проучи въпроса дали тези свързани търговци следва да бъдат разглеждани като отдел за експортни продажби на този производител износител или като агент, работещ на базата на комисиона.
(74)
За едно дружество или група от дружества бе установено, че е сключило(а) договор със свързано търговско дружество за търговия, наред с други неща, с биодизел срещу комисиона. В този случай беше счетено, че свързаният търговец следва да се третира като агент, работещ на базата на комисиона и поради това експортните продажни цени бяха коригирани в съответствие с член 2, параграф 10, буква и) от основния регламент, за да се вземе предвид надценката, получена от търговеца.
(75)
При един производител износител разглежданият продукт (ПМЕ) е бил смесен с РМЕ, преди да бъде продаден на първия независим клиент. Поради това, в съответствие с член 2, параграф 10, буква а) беше направена корекция, за да се отчетат различията във физическите характеристики на разглеждания продукт.
2.4. Дъмпингов марж
(76)
По отношение на включените в извадката производители износители среднопретеглената нормална стойност за всеки вид на сходния продукт беше сравнена със среднопретеглената експортна цена, в съответствие с предвиденото в член 2, параграфи 11 и 12 от основния регламент.
(77)
Среднопретегленият дъмпингов марж за оказалите съдействие производители износители, които не са включени в извадката, беше изчислен в съответствие с разпоредбите на член 9, параграф 6 от основния регламент. Този марж беше изчислен въз основа на маржовете, установени за включените в извадката производители износители, като не беше взет под внимание маржът на производителя износител с нулев дъмпингов марж.
(78)
По отношение на всички други производители износители в Индонезия дъмпинговият марж беше определен въз основа на наличните факти в съответствие с член 18 от основния регламент. За целта най-напред беше установена степента на съдействие, като обемът на износа за Съюза, посочен от оказалите съдействие производители износители, беше сравнен със съответните статистически данни на Евростат за вноса. Тъй като нивото на съдействие беше много високо при 99 % от общия износ за Съюза през РП, остатъчният дъмпингов марж, приложим за всички други производители износители в Индонезия, беше определен на ниво, съответстващо на нивото, установено за включения в извадката оказал съдействие производител износител с най-високия дъмпингов марж.
(79)
Установените по този начин временни дъмпингови маржове, изразени като процент от цената CIF на границата на Съюза, без платено мито, са, както следва:
Дъмпингов марж
Дружество
Временен дъмпингов марж
PT. Ciliandra Perkasa
0,0 %
PT. Musim Mas
2,8 %
PT. Pelita Agung Agrindustri
5,3 %
PT. Wilmar Bioenergi Indonesia
9,6 %
PT. Wilmar Nabati Indonesia
9,6 %
Други оказали съдействие дружества
6,5 %
Всички останали дружества
9,6 %
Г. ВРЕДА
1. Определение за промишленост на Съюза и за производство на Съюза
(80)
Сходният продукт се произвежда от 254 производителя от Съюза. Те представляват промишлеността на Съюза по смисъла на член 4, параграф 1 от основния регламент и ще се наричат по-долу „промишлеността на Съюза“.
(81)
Получени бяха твърдения, че значителен брой от крупните производители от Съюза са свързани с износители в Аржентина и/или внасят биодизел от Аржентина, и поради това следва да се изключат от определението за промишленост на Съюза.
(82)
След разследване, три дружества бяха изключени от определението за промишленост на Съюза поради зависимостта им от вноса с произход от засегнатите държави, когато вносът достигна съответно 63 %, 85 % и 71 % от собственото им производство през РП. Други две дружества бяха изключени, тъй като не са произвеждали биодизел през разследвания период. Данни от тези дружества изобщо не бяха използвани в разделите по-долу. Беше направено временното заключение, че не са налице основания за изключването на които и да било други производители от Съюза от определението за промишленост на Съюза.
(83)
За установяване на общия обем на производството в Съюза през РП беше използвана цялата налична информация за промишлеността на Съюза, включително предоставената в жалбата информация и събраните от Комисията данни от производителите в Съюза преди започването на разследването и след това. Въз основа на тази информация бе установено, че общият обем на производството на Съюза е бил около 9 052 871 тона през РП. Както е посочено по-горе, в извадката бяха включени осем производители от Съюза, което представлява 27 % от общия обем на производството на сходния продукт в Съюза.
2. Потребление на Съюза
Таблица 1
Потребление на Съюза
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
В тонове
11 165 831
11 538 511
11 159 706
11 728 400
Индекс 2009 г. = 100
100
103
100
105
Източник:
Евростат, данни от промишлеността на Съюза
(84)
Потреблението в Съюза беше установено на базата на обема на общото производство на Съюза на пазара на Съюза на всички производители от Съюза, минус изнесените от тях количества, плюс вноса от Аржентина и Индонезия и вноса от други трети държави.
(85)
Обемът на вноса от Аржентина и Индонезия беше получен от данните на Евростат за различните кодове по КН, в които е бил класиран продуктът.
(86)
Въз основа на гореизложеното, потреблението на биодизел в Съюза се е увеличило с 5 % между 2009 г. и края на РП.
3. Кумулативна оценка на въздействието на вноса от засегнатите държави
(87)
В съответствие с предвиденото в член 3, параграф 4 от основния регламент, въздействието на вноса от двете държави може бъде оценено кумулативно, само ако са изпълнени две условия.
(88)
Първото условие е дъмпинговият марж по отношение на вноса от двете държави да е по-висок от маржа de minimis и обемът на този внос да не е несъществен. Дъмпинговият марж, определен във връзка с вноса от Аржентина и Индонезия, е надвишавал прага de minimis, определен в член 9, параграф 3 от основния регламент, а обемът на вноса от всяка от засегнатите държави не е бил несъществен по смисъла на член 5, параграф 7 от основния регламент, като пазарният дял през РП е от 10,8 % и 8,5 % съответно.
(89)
Второто условие е внесените продукти да са в конкуренция както помежду си, така и със сходния продукт на Съюза. Биодизелът, внесен от Аржентина и Индонезия, се смесва с минерален дизел от същите търговски дружества и се продава на клиенти в целия Съюз в пряка конкуренция с биодизела, произведен от промишлеността на Съюза.
(90)
С оглед на гореизложеното, беше направено временно заключение, че са изпълнени всички критерии по член 3, параграф 4 от основния регламент и че вносът с произход от Аржентина и Индонезия следва да се разглежда кумулативно за целите на анализа на вредата.
4. Обем и пазарен дял на вноса от засегнатите държави
Таблица 2
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Внос от Аржентина
Тонове
853 589
1 179 285
1 422 142
1 263 230
Индекс 2009 г. = 100
100
138
167
148
Пазарен дял
7,6 %
10,2 %
12,7 %
10,8 %
Индекс 2009 г. = 100
100
135
167
141
Внос от Индонезия
Тонове
157 915
495 169
1 087 518
995 663
Индекс 2009 г. = 100
100
314
689
631
Пазарен дял
1,4 %
4,3 %
9,7 %
8,5 %
Индекс 2009 г. = 100
100
303
689
600
Общ пазарен дял
9,1 %
14,5 %
22,5 %
19,3 %
Индекс 2009 г. = 100
100
160
248
213
Източник:
Евростат
(91)
Обемът на вноса от Аржентина и Индонезия се е увеличил значително от 2009 г. до РП, като вносът, произхождащ от Индонезия, нараства с по-бързи темпове от вноса с произход от Аржентина. Пазарният дял се е увеличил от 9,1 % на 19,3 % през същия период.
5. Цени на вноса от засегнатите държави и подбиване на цените
5.1. Динамика на цените
Таблица 3
Цена на вноса (в EUR/тон)
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Аржентина
629
730
964
967
Индекс 2009 г. = 100
100
116
153
154
Индонезия
597
725
864
863
Индекс 2009 г. = 100
100
121
145
145
Общо
624
728
920
921
Индекс 2009 г. = 100
100
117
147
148
Източник:
Евростат
(92)
Въпреки че вносните цени са се повишили през разглеждания период, по-специално между 2010 и 2011 година, цените на биодизела както от Аржентина, така и от Индонезия останаха по-ниски от цените на промишлеността на Съюза през разглеждания период.
5.2. Подбиване на цените
(93)
С цел определяне на подбиването на цените през РП, коригираните на ниво франко завода и фактурирани на несвързани клиенти на пазара на Съюза среднопретеглени продажни цени на включените в извадката производители от Съюза бяха сравнени със съответните среднопретеглени цени на вноса от включените в извадката аржентински и индонезийски производители към първия независим клиент на пазара на Съюза, установени на база CIF и съответно коригирани с действащите мита и разходите, последващи вноса.
(94)
Направено бе сравнение между СМЕ от Аржентина и ПМЕ от Индонезия и продукта, произвеждан и продаван на пазара на Съюза, като за негова основа бе използвана граничната температура на филтруемост през студен филтър (СFРР), т.е. температурата, при която биодизелът се превръща обратно в мазнина и не може да се използва като гориво.
(95)
Всички продажби от Аржентина в ЕС са били при СFРР от 0 °С. Поради това тези продажби бяха сравнени с продажбите на производителите от Съюза на биодизел при CFPP от 0 °С.
(96)
Всички продажби от Индонезия в ЕС са били при CFPP от 13 °С. Предвид твърде малкия обем на продажбите на производителите от Съюза при тази CFPP - понеже ПМЕ от Индонезия почти винаги се смесва с друг вид биодизел от други източници, преди да бъде продаден на първия независим клиент, - прибягването до пряко сравнение не беше счетено за разумно. Поради това експортната цена на ПМЕ от Индонезия при CFPP от 13 °С беше коригирана нагоре до цена при CFPP от 0 °С, въз основа на ценовите различия на пазара на Съюза между продажбите на ПМЕ при CFPP от 13 °С, произвеждан от промишлеността на Съюза, и средната цена на биодизела при CFPP от 0 °С.
(97)
Въз основа на описаната по-горе методология разликата между цените на продуктите от Аржентина и Индонезия и цените в Съюза, изразена като процент от среднопретеглената цена франко завода на промишлеността на Съюза, т.е. маржът на подбиване на цените, варира в диапазона от 2,5 до 9,1 %.
6. Икономическо състояние на промишлеността на Съюза
(98)
В съответствие с член 3, параграф 5 от основния регламент изследването на въздействието на дъмпинговия внос върху промишлеността на Съюза включваше оценка на всички икономически показатели, определени за промишлеността на Съюза през анализирания период.
(99)
Както бе споменато по-горе, с оглед анализа на евентуалната вреда, понесена от промишлеността на Съюза, бяха използвани проверените данни за включените в извадка производители от Съюза.
(100)
За целите на анализа на вредата Комисията правеше разграничение между макроикономическите и микроикономическите показатели за вреда. Комисията анализира макроикономическите показатели за разглеждания период въз основа на предоставените от промишлеността на Съюза данни, отнасящи се до всички производители от Съюза. Комисията анализира микроикономическите показатели въз основа на проверените данни, събрани от нея от включените в извадката производители от Съюза.
(101)
Следните макроикономически показатели бяха оценени въз основа на информация, свързана с всички производители на биодизел в Съюза: производство, производствен капацитет, натоварване на мощностите, обем на продажбите, пазарен дял, растеж, заетост, производителност, размер на дъмпинговия марж и възстановяване от въздействието на предишен дъмпинг.
(102)
Следните микроикономически показатели бяха оценени въз основа на информацията за включените в извадката производители на биодизел в Съюза: средни цени за единица продукция, разходи за единица продукция, разходи за труд, стокови запаси, рентабилност, паричен поток, инвестиции, възвръщаемост на инвестициите и способност за привличане на капитали.
7. Макроикономически показатели
7.1. Производствен капацитет, производство и натоварване на мощностите
Таблица 4
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Производствен капацитет (в тонове)
20 359 000
21 304 000
21 517 000
22 227 500
Индекс 2009 г. = 100
100
105
106
109
Производствен обем (в тонове)
8 745 693
9 367 183
8 536 884
9 052 871
Индекс 2009 г. = 100
100
107
98
104
Натоварване на мощностите
43 %
44 %
40 %
41 %
Индекс 2009 г. = 100
100
102
92
95
Източник:
Данни, предоставени от промишлеността на Съюза
(103)
Производството на промишлеността на Съюза се е увеличило през разглеждания период, успоредно с потреблението. Равнището на капацитета се е запазило сравнително стабилно по-специално между 2010 г. и РП. Поради това натоварването на мощностите е останало на ниско ниво през целия период. Промишлеността на Съюза не е била в състояние да усвои вече изградените мощности, нито да се възползва в каквато и да било степен от разширените мощности през разглеждания период в очакване на евентуалното въздействие от налагането на мерки срещу САЩ, или от предвиденото въвеждане на системи от квоти и разширяването на правомощията от някои държави членки.
7.2. Обем на продажбите и пазарен дял
Таблица 5
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Обем на продажбите (в тонове)
9 454 786
9 607 731
8 488 073
9 294 137
Индекс 2009 г. = 100
100
102
90
98
Пазарен дял
84,7 %
83,3 %
76,1 %
79,2 %
Индекс 2009 г. = 100
100
98
90
94
Източник:
Данни, предоставени от промишлеността на Съюза
(104)
Обемът на продажбите към несвързани дружества в Съюза е останал по-скоро стабилен през този период. Предвид слабото увеличение на потреблението през този период, тази стабилност на обема на продажбите е довела до намаляване на пазарния дял (намаление с 5,5 процентни пункта), в полза на вноса от разглежданите държави.
7.3. Растеж
(105)
Ръстът при промишлеността на Съюза намира отражение в нейните показатели за обема, като производство, продажби, и особено в пазарния ѝ дял. Въпреки нарастването на потреблението през анализирания период, пазарният дял на производителите от Съюза не се е увеличил успоредно с потреблението. През този период пазарният дял на промишлеността на Съюза е намалявал, докато обемът на вноса е растял. През същия период вносът от Индонезия и Аржентина е успял да увеличи с 10 процентни пункта пазарния си дял. Обстоятелството, че промишлеността на Съюза не е могла в пълна степен да се възползва от разрастването на пазара, като цяло е оказало отрицателно въздействие върху икономическото ѝ състояние.
7.4. Заетост и производителност
Таблица 6
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Заетост - Еквивалент на пълно работно време (ЕПРВ)
1 858
2 055
2 061
2 079
Индекс 2009 г. = 100
100
111
111
112
Производителност (в тонове/ЕПРВ)
4 707
4 558
4 142
4 354
Индекс 2009 г. = 100
100
97
88
93
Източник:
Данни, предоставени от промишлеността на Съюза
(106)
Тъй като производството на биодизел е капиталоемка промишленост, която не изисква много работна ръка в производствения процес, и предвид обстоятелството, че сегашното производство на биодизел в голямата си част е възложено на подизпълнители, броят на хората, заети в производството, не е голям. Предвид наблюдаваното през периода слабо увеличение на обема на производството, то е съпътствано и от увеличение на заетостта.
(107)
Поради по-бързите темпове на увеличение на заетостта в сравнение с производството, производителността е намаляла със 7 процентни пункта между 2009 г. и края на РП.
7.5. Величина на действителния дъмпингов марж и възстановяване от предишен дъмпинг
(108)
Промишлеността на Съюза понасяше вреда вследствие дъмпинговия внос от САЩ до 2009 г., когато започва разследваният период в рамките на настоящата процедура. Митата, които са в сила по отношение на вноса от САЩ, бяха замислени така, че да осигуряват равнопоставеност, която да позволи на промишлеността на Съюза да бъде в лоялна конкуренция с този внос и да се възстанови от претърпяната вреда.
(109)
Това очевидно така и не се случи. Промишлеността на Съюза понастоящем носи по-малко приходи отколкото през 2009 г. и е загубила известен пазарен дял, дори от 2009 г. насам, в полза на вноса от Аржентина и Индонезия, които подбиват цените в Съюза. Наблюдава се спад в натоварването на мощностите, независимо от това че потреблението в Съюза се е увеличило. Така и не станахме свидетели на възстановяване от предишния дъмпинг.
(110)
Дъмпинговите маржове за производителите износители в Аржентина и Индонезия са пояснени по-горе в раздела за дъмпинга. По отношение на един производител износител в Индонезия, чийто внос от Индонезия е с малък обем, не беше установено да е извършвал дъмпинг. Що се отнася до останалите производители износители в Индонезия и всички производители износители в Аржентина обаче беше установено, че извършват дъмпинг по отношение на биодизела на пазара на Съюза. Нещо повече, предвид количествата и цените на дъмпинговия внос от двете засегнати държави, въздействието на действителния дъмпингов марж не може да се смята за незначително.
8. Микроикономически показатели
8.1. Средни цени за единица продукция, разходи за единица продукция и разходи за заплати
Таблица 7
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Цена за единица продукция (EUR/t)
797
845
1 096
1 097
Индекс 2009 г. = 100
100
106
137
138
Цена за единица продукция (EUR/t)
760
839
1 089
1 116
Индекс 2009 г. = 100
100
110
143
147
Разходи за заплати (в EUR/ЕПРВ)
57 391
63 490
62 141
61 004
Индекс 2009 г. = 100
100
111
108
106
Източник:
отговори на въпросника, получени от включените в извадката производители от Съюза
(111)
Независимо от факта, че през разглеждания период промишлеността на Съюза е била в състояние да увеличи продажните си цени, поради лошата рапична реколта през 2011 г. производствените разходи са нараснали до такава степен, че не е можело да бъдат покрити от увеличение на продажните цени. Икономически неизгодно е било за промишлеността на Съюза да внася алтернативни суровини от Аржентина и Индонезия поради съществуващите данъчни режими в тези държави и затова тя е била принудена да прибегне до внос на готов биодизел, за да останат разходите ѝ на ниско ниво и по този начин да се намалят общите загуби.
(112)
В същото време разходите за заплати в дружествата, включени в извадката, са се увеличили през разглеждания период, принуждавайки отново дружествата да намират начини за намаляване на съвкупната им разходна тежест.
8.2. Стокови запаси
Таблица 8
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Стокови запаси (в тонове)
74 473
87 283
90 249
103 058
Индекс 2009 г. = 100
100
117
121
138
Източник:
отговори на въпросника, получени от включените в извадката производители от Съюза
(113)
През анализирания период стоковите запаси на биодизел са нараснали с около 40 %. Това увеличение на наличностите е наблюдавано през целия анализиран период. Но понеже биодизелът не може да се съхранява в продължение на повече от 6 месеца (средно периодът на съхранение е само около три месеца), данните за стоковите запаси имат само ограничена стойност при оценяването на икономическото състояние на промишлеността на Съюза.
8.3. Рентабилност, инвестиции, възвръщаемост на инвестициите, паричен поток и способност за привличане на капитали
Таблица 9
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Рентабилност
3,5 %
-0,3 %
-0,2 %
-2,5 %
Инвестиции (в хиляди евро)
188 491
156 927
149 113
141 578
Индекс 2009 г. = 100
100
83
79
75
Възвръщаемост на инвестициите
19 %
-2 %
-2 %
-24 %
Паричен поток (в хиляди евро)
244 001
-48 649
21 241
23 984
Индекс 2009 г. = 100
100
-20
9
10
Източник:
отговори на въпросника, получени от включените в извадката производители от Съюза
(114)
Рентабилността за включените в извадката производители от Съюза беше установена чрез изразяване на чистата печалба, преди облагането с данъци, от продажбите на сходния продукт на пазара на Съюза като процент от оборота на тези продажби. През анализирания период рентабилността за включените в извадката производители от Съюза е намаляла значително от 3,5 % на - 2,5 %.
(115)
Нивото на инвестициите в производството на биодизел, направени от включените в извадката производители от Съюза, е намаляло през периода, което показва, че макар включените в извадката производители все още да са били в състояние да инвестират в производството на биодизел, размерът на наличните ресурси за такива инвестиции е намалял успоредно с намаляването на пазарния дял на производителите от Съюза.
(116)
Възвръщаемостта на инвестициите на включените в извадката производители от Съюза, която отразява резултата за тях, преди облагане с данъци, като процент от средната нетна отчетна стойност в началото и в края на периода на активите, използвани при производството на биодизел, е следвала същата отрицателна тенденция, която е наблюдавана и при рентабилността. Влошаването на възвръщаемостта на инвестициите е ясен знак за влошаването на икономическото състояние на промишлеността на Съюза през разследвания период.
(117)
Паричният поток, който представлява способността на промишлеността да финансира самостоятелно дейността си, е отбелязал значителен спад през анализирания период, което свидетелства за затруднението на включените в извадката дружества да се конкурират с дъмпинговия внос от Аржентина и Индонезия.
9. Заключение относно вредата
(118)
Анализът на проверените данни ясно показва, че промишлеността на Съюза е претърпяла съществена вреда по смисъла на член 3, параграф 5 от основния регламент. В период на нарастващо потребление тя е загубила част от своя пазарен дял и е регистрала намаление на рентабилността, докато вносът е увеличил пазарния си дял и е подбивал цените на производителите от Съюза.
(119)
Други показатели също бележат низходяща тенденция или остават непроменени, дори след налагането на мерките срещу САЩ и включването в обхвата на митата на заобикалящия мерките внос с произход от Канада.
(120)
Производителите от Съюза са успели да отразят в цената по-голямата част от увеличението на производствените разходи в интервала от 2010 до 2011 г. (+ 33 процентни пункта), но само с понижаване на рентабилността до нулева стойност. Те обаче не са успели да отразят в цената по-нататъшното увеличение на разходите от 2011 г. до РП поради увеличение на цената на суровините, която представлява близо 80 % от пълната себестойност на произвеждания биодизел. Това увеличение на разходите не е могло да бъде поето изцяло от клиентите на пазара на Съюза, причинявайки съответните загуби през РП.
Д. ПРИЧИННО-СЛЕДСТВЕНА ВРЪЗКА
1. Въведение
(121)
В съответствие с член 3, параграфи 6 и 7 от основния регламент бе проучен въпросът дали дъмпинговият внос с произход от засегнатите държави е причинил вреда на промишлеността на Съюза до такава степен, че тази вреда да бъде класифицирана като съществена.
(122)
Подложени бяха на анализ и други известни фактори, освен дъмпинговият внос, които в същото време са могли да причинят вреда на промишлеността на Съюза, така че да се гарантира, че вредата, причинена от тях, не се приписва на дъмпинговия внос.
2. Въздействие на дъмпинговия внос
(123)
През разследвания период е установено, че малък процент (между 2 и 6 %) от вноса от Индонезия в ЕС не е бил дъмпингов. Установено беше, че останалият обем на вноса от Индонезия, а и целият внос от Аржентина са дъмпингови. С изваждането на малкото количество недъмпингов внос от общия внос, деклариран от Индонезия, не се повлиява подробно описаната по-горе тенденцията при вноса.
(124)
Разследването показа, че дъмпинговият внос на ниски цени от засегнатите държави е нараснал значително в количествено изражение (над два пъти) през разглеждания период. Това е довело до значително увеличение на пазарния му дял с 10 процентни пункта - от 9,1 % през 2009 г. на 18,8 % до края на РП.
(125)
В същото време, въпреки нарастването на потреблението, промишлеността на Съюза е загубила 5,5 процентни пункта пазарен дял през разглеждания период.
(126)
Средните цени на дъмпинговия внос са нараснали с 48 % между 2009 г. и РП, но са били значително по-ниски от тези на промишлеността на Съюза през същия период. Дъмпинговият внос е подбивал цените на промишлеността на Съюза при средна стойност на маржа на подбиване на цените от 4 % за Индонезия и 8 % за Аржентина през РП.
(127)
Натискът, упражняван от нарасналия дъмпингов внос на ниски цени на пазара на Съюза, не е позволил на промишлеността на Съюза да съобрази продажбените си цени с пазарните условия и с увеличението на разходите. Включените в извадката дружества са била в състояние да увеличат цената за клиентите си само с 38 %, като в същото време пълният размер на разходите им се е увеличил с 47 % през същия период.
(128)
Въз основа на гореизложеното временно се заключава, че дъмпинговият внос на ниски цени от засегнатите държави, който е подбивал цените на промишлеността на Съюза през РП и в същото време значително е разширил обема си, е имал решаваща роля за съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза.
3. Въздействие на други фактори
3.1. Внос от други държави
Таблица 10
Други трети държави
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Общо внос (в тонове)
699 541
256 327
161 973
175 370
Индекс 2009 г. = 100
100
37
23
25
Пазарен дял
6,3 %
2,2 %
1,5 %
1,5 %
Индекс 2009 г. = 100
100
35
23
24
Източник:
Евростат
(129)
Вносът от трети държави, главно от САЩ, Норвегия и Южна Корея, е отбелязал значителен спад от 2009 г. до края на РП. Този спад се дължи на налагането през 2009 г. на мерки по отношение на вноса от САЩ и на проведеното през 2010 г. разследване във връзка със заобикаляне на действащите мерки по отношение на вноса, изпращан от Канада. Предвид намаляването на пазарния дял на вноса от други трети държави към момента на влошаване на финансовото състояние на промишлеността на Съюза, приносът на вноса от други трети държави за вредата, понесена от промишлеността на Съюза, можеше да бъде само незначителен. Ето защо не може да се направи заключението, че вносът от тези държави е прекъснал причинно-следствената връзка между понесената вреда и въздействието на дъмпинговия внос.
3.2. Недъмпингов внос от засегнатите държави
(130)
Беше констатирано съществуването на недъмпингов внос от засегнатите държави, но само през втората половина на 2011 г. Поради краткия период от време, през който е бил осъществяван този внос, и ограничените количества, той е могъл да причини само незначителна вреда на Съюза и не е в състояние да прекъсне причинно-следствената връзка между понесената вреда и въздействието на дъмпинговия внос.
3.3. Другите производители от Съюза
(131)
Предвид малкия обем на продукцията на производителите от Съюза, които са изключени от определението за промишленост на Съюза, както и предвид малкия обем на вноса им като цяло, тези производители не се разглеждат като допринесли за вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
3.4. Внос, осъществен от промишлеността на Съюза
(132)
От Асоциацията на аржентинските производители на биодизел („CARBIO“) заявиха, че вредата, понесена от промишлеността на Съюза, е причинена от вноса от Аржентина и Индонезия, осъществяван от производителите от Съюза. Те окачествиха този внос като самопричинена вреда и заявиха, че той не може да се разглежда като причина за вреда, дължаща се на поведението на аржентинското производители.
(133)
От данните, предоставени от промишлеността на Съюза, е видно, че през разглеждания период тя е внасяла от Аржентина и Индонезия определени количества биодизел, които съставляват до 60 % от целия внос през РП от тези държави. При все това тя заяви, че този внос е направен с цел да се самозащити. Възможността да се възползват от дъмпинговите цени на този внос в краткосрочен план е помогнала на производителите от Съюза да се задържат на пазара в средносрочен план.
(134)
Вносът на биодизел на дъмпингови цени от промишлеността на Съюза е нараснал съществено през 2011 г. и през РП, през който период ефектът от диференцираната експортна такса върху биодизела и суровините за него е бил най-осезаем, тъй като именно по това време вносът на суровините (соево и палмово масло) е станал икономически неизгоден в сравнение с вноса на крайния продукт. Системата, основаваща се на диференцирани експортни такси и в двете държави, предвижда по-високи такси за износа на суровини, отколкото за крайния продукт. Въпросът за това, дали тази диференцирана експортна такса може да се счита за субсидия по смисъла на член 2 от основния регламент за защита срещу субсидиран внос, ще бъде разгледан в рамките на текущото антисубсидийно разследване.
(135)
Например през някои месеци от РП цената на вноса на соево масло от Аржентина е била по-висока от цената на вноса на СМЕ, което е направило икономически неизгодна покупката на соево масло. При това положение закупуването на СМЕ е било единственият икономически оправдан вариант.
(136)
При всички обстоятелства, дори промишлеността на Съюза да не беше внесла тези количества биодизел, търговските дружества в Съюза щяха да ги внесат, да подбият с тях цените на промишлеността на Съюза и да ги продадат на пазара на Съюза, тъй като те и без това осъществяват внос от тези държави с цел продажба на дизеловите рафинерии в конкуренция с промишлеността на Съюза. Причинно-следствената връзка не е била нарушена от този внос и поради това този довод временно се отхвърля.
3.5. Капацитет на промишлеността на Съюза
(137)
От „CARBIO“ твърдят още, че вредата, причинена на промишлеността на Съюза, се дължи на свръхкапацитет, причинен от прекомерното разрастване. При 50-процентно натоварване на мощностите през 2008 г. те твърдят, че промишлеността е продължила да се разраства, без да е налице съизмеримо увеличение на търсенето.
(138)
Случаят е такъв, че през разглеждания период натоварването на мощностите в рамките на Съюза е останало ниско, достигайки най-ниската си точка от 40 % през РП. Поради това някои дружества не са използвали мощностите, с които са разполагали.
(139)
Натоварването на мощностите обаче е било ниско още в началото на разглеждания период и е останало ниско през целия период, а също така е било стабилно във включените в извадката дружества.
(140)
Включените в извадката дружества са били на печалба в началото на разглеждания период и губещи в края на същия период, със стабилно натоварване на мощностите. Логично е да се направи изводът, че цялата промишленост също е станала по-малко печеливша, докато в същото време натоварването на мощностите е останало стабилно. Ето защо този фактор не може да се разглежда като основна причина за вредата, тъй като изглежда липсва причинно-следствена връзка. Поради това този довод временно се отхвърля.
3.6. Липса на достъп до суровини и на вертикална интеграция
(141)
От „CARBIO“ също така твърдят, че промишлеността на Съюза понася вреда поради липсата на ефективност, по-специално тъй като тя не е вертикално интегрирана и не е разположена в близост до суровини.
(142)
Тези доводи временно се отхвърлят. Някои от включените в извадката дружества са разположени в пристанища с безпроблемен достъп до суровини, доставяни с кораби, а други включени в извадката дружества са разположили техните предприятия за производство на биодизел непосредствено на същото място, където са разположени и техните предприятия за производство на растително масло. Много производители на биодизел в Южна Европа умишлено са разположени в пристанищни зони, за да имат достъп до суровините, внасяни от Аржентина и Индонезия, или на същите места като техните клиенти (рафинерии за изкопаеми горива). Предвид факта, че ефектът от диференцираната експортна такса е да направи суровините по-скъпи от готовия продукт, е ясно, че това е нанесло вреда на промишлеността на Съюза, като е направило икономически невъзможно производството на ПМЕ и СМЕ в ЕС.
3.7. Други регулаторни фактори
(143)
От „CARBIO“ също така се позоваха на някои регулаторни фактори, които по тяхно твърдение са причинили вреда на промишлеността на Съюза; някои от тях са само предложения и към настоящия момент все още не са влезли в сила. Те обаче поставят ударението върху системата на „двойно отчитане“, която е описана по-долу.
(144)
С Директивата относно енергията от възобновяеми източници е въведено задължение за държавите членки да изискват определен процент от биодизела да се смесва с минерален дизел, преди той да бъде продаден на потребителите. Някои държави членки са се възползвали от разпоредбата на директивата, която позволява този процент да бъде намален наполовина, ако използваният биодизел е произведен от отпадъчни масла или използвани животински мазнини. Например ако съответната държава членка изисква 7 % биодизел да се смесват с 93 % минерален дизел, тези 7 % спадат на 3,5 %, ако биодизел е получен от отпадъчни масла.
(145)
От „CARBIO“ твърдят, че правилата за двойното отчитане са довели до спад в продажбите на биодизел от т. нар. „първо поколение“ с 1 милион метрични тона през РП и че това е причина за вреда за промишлеността на Съюза. Това твърдение се отхвърля, тъй като в извадката от производители от Съюза присъстват няколко дружества, които произвеждат двойно отчитан биодизел, и тяхното финансово състояние не се различава съществено от това на включените в извадката дружества, произвеждащи биодизел от необработени растителни масла. Тези дружества показаха по време на проверката на данните им, че цената на техния биодизел е била повлияна от ниската цена на дъмпинговия внос от Аржентина и Индонезия, тъй като те са в непряка конкуренция с ПМЕ и СМЕ от засегнатите държави.
(146)
Изтъкнато бе също така, че промишлеността на Съюза понася вреда, тъй като не инвестира повече в биогорива от второ поколение, като например използването на отпадъчни масла. Този аргумент бе временно отхвърлен, тъй като Съюзът не разполага с достатъчни количества отпадъчни масла, за да увеличи значително преработваните вече съществуващи количества.
3.8. Ограничения в държавите членки
(147)
От „CARBIO“ твърдят също, че вредата, нанесена на промишлеността на Съюза, не може да бъде причинена от внос от засегнатите държави поради съществуващите квотни системи и данъчни режими в различните държави членки, които ограничават достъпа до тези пазари. Освен това те твърдят, че някои пазари в ЕС са затворени за СМЕ и ПМЕ поради климатичните условия.
(148)
Съвсем правилно е твърдението им, че граничната температура на филтруемост през студен филтър („СFРР“) на ПМЕ (+ 13 °C) означава, че ПМЕ не могат да се използват на цялата територия на Съюза, без да са смесени с други биодизели, за да се снижи СFРР. CFPP на СМЕ от порядъка на 0 °C обаче позволява СМЕ да бъдат по-широко използвани, особено през летните месеци.
(149)
Твърдението, че именно регулаторната система в някои държави членки причинява вреда на промишлеността на Съюза, беше предмет на обстоен анализ по време на цялото разследване.
(150)
В някои държави членки се прилагат квотни системи, по силата на които е определена конкретна производствена квота за дружествата в тази държава членка или в други държави членки на територията на Съюза. Повечето държави обаче са дали предимства чрез използване на данъчната система и тези предимства постепенно биват намалявани или оттегляни.
(151)
Франция например прилага предимство, заключаващо се в „необлагаем размер“ от 90 EUR за тон за произведения биодизел от съответната квота. Предвид ниското ниво на цените на дъмпинговия внос обаче, често по-евтин е вариантът да се внася биодизел, отколкото той да се закупува от промишлеността на Съюза, дори да се прибави данъчното предимство. Това проличава от факта, че аржентинският внос има отчетливо присъствие на френския пазар.
(152)
В някои държави членки не се извършва никакъв внос от Аржентина и Индонезия, било поради климатичните условия, било поради съществуващите квотни системи. В по-голямата част от Съюза обаче се извършва внос от Аржентина и Индонезия, било поради липсата на квотна система, било поради това че цената е по-ниска от всякакво данъчно предимство, което дадена държава членка може да предостави.
(153)
Предвид това че, в смес с произведен в Съюза РМЕ или друг вид биодизел, ПМЕ и СМЕ могат да бъдат продавани в Съюза, и предвид наличието на внос в големи количества и на дъмпингови цени дори в държавите членки, прилагащи системи от данъчни предимства, този аргумент временно се отхвърля, тъй като съществуващите квотни системи и данъчни режими не са в състояние да прекъснат причинно-следствената връзка между вредата и въздействието на дъмпинговия внос.
4. Заключение относно причинно-следствената връзка
(154)
Горният анализ показа, че е налице съществено увеличение на обема и пазарния дял на дъмпинговия внос на ниски цени с произход от засегнатите държави. Едновременно с това беше установено, че този внос е подбивал цените на производителите от Общността през РП.
(155)
Данните сочат, че поради нарасналия обем на дъмпинговия внос на ниски цени от засегнатите държави икономическото състояние на промишлеността на Съюза се е влошило значително.
(156)
В рамките на горния анализ беше направено съответно разграничение и отделяне на въздействието на всички известни фактори върху състоянието на промишлеността на Съюза от вредоносното въздействие на дъмпинговия внос. Въз основа на този анализ е направено временното заключение, че дъмпинговият внос от засегнатите държави е причинил съществена вреда на промишлеността на Съюза по смисъла на член 3, параграф 6 от основния регламент.
(157)
В съответствие с член 3, параграф 7 от основния регламент бяха подложени на анализ и други известни фактори, освен дъмпинговият внос, без да бъдат открити доказателства, че същите прекъсват причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос и вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
Е. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
(158)
В съответствие с член 21 от основния регламент Комисията разгледа въпроса дали, въпреки заключението относно вредоносния дъмпинг, съществуват неоспорими основания да се заключи, че предприемането на мерки в този конкретен случай не е в интерес на Съюза. Интересът на Съюза беше анализиран на базата на оценка на всички засегнати интереси, в това число тези на промишлеността на Съюза, на вносителите, на доставчиците на суровини и на ползвателите.
1. Интерес на промишлеността на Съюза
(159)
Както беше споменато по-горе, промишлеността на Съюза е понесла съществена вреда, причинена от дъмпинговия внос с произход от засегнатите държави. Непредприемането на мерки най-вероятно би довело до продължаване на негативната тенденция по отношение на финансовото състояние на промишлеността на Съюза. Особено характерно за състоянието на промишлеността на Съюза е намалението на рентабилността от + 3 % през 2009 г. на - 2,5 % до края на РП. Всяко допълнително намаление на производителността в крайна сметка би довело до намаляване на производството и нови закривания на производствени обекти, което от своя страна би застрашило заетостта и инвестициите в Съюза.
(160)
Налагането на мерки би възстановило лоялната конкуренция на пазара. Тенденцията в посока спад на рентабилността на промишлеността на Съюза е резултат от трудностите, които тя среща при конкурирането си с дъмпинговия внос на ниски цени с произход от засегнатите държави, което обстоятелство се дължи също така на режима на експортни такси и в двете държави, който води до намаляване на цената на вноса на СМЕ и ПМЕ на пазара на Съюза и същевременно до увеличаване на цената на суровините. Поради това налагането на антидъмпингови мерки би могло да позволи на промишлеността на Общността да повиши своята рентабилност до равнищата, които се считат за необходими за този капиталоемък промишлен отрасъл.
(161)
Мерките следва да дадат възможност на промишлеността на Съюза да започне да се възстановява от вредоносния дъмпинг, установен по време на разследването.
2. Интерес на несвързаните вносители/търговци в Съюза
(162)
Несвързаните вносители/търговци в Съюза бяха поканени да заявят своя интерес пред Комисията. Въпреки това нито един вносител не оказа съдействие в хода на разследването.
(163)
В отсъствието на данни от несвързаните вносители или търговци, липсват доказателства за това, че налагането на мерки ще бъде в явно противоречие с интересите на тези страни.
3. Интерес на ползвателите и потребителите
(164)
При започването на процедурата бяха изпратени въпросници до всички известни дружества ползватели, ангажирани с производството и дистрибуцията на минерален дизел, както и със задължителното смесване на минералния дизел с биодизел.
(165)
Трима ползватели на биодизел отговориха на въпросника за ползвателите, но заявиха, че биодизелът съставлява много малък дял от съвкупната им търговска дейност. Те заявиха, че тъй като те ще бъдат правно задължени да закупуват биодизел, както и преди, ако дадено мито доведе до повишаване на цената на биодизела, това увеличение автоматично ще се прехвърли върху техните клиенти.
(166)
Предвид ограничения обем на наличната информация, налагането на мерки би трябвало да има изключително ограничен ефект върху крайния потребител, предвид ниския процент на биодизел, който се смесва до образуването на минералното дизелово гориво, закупувано в бензиностанциите. Не бяха открити доказателства за това, че налагането на мерки ще бъде в явно противоречие с интересите на ползвателите или потребителите.
4. Интерес на доставчиците на суровини
(167)
От едно сдружение на доставчици на суровини - „FEDIOL“ (федерация, представляваща европейската промишленост за производство на растителни масла и богати на белтък храни, в Европа) - отговориха на въпросника, изпратен до доставчиците на суровини. Те заявиха, че вносът от засегнатите държави е намалил търсенето на рапично масло в целия Съюз, като търсенето е спаднало с над 1 милион тона между 2009 и 2011 година.
(168)
Те считат, че налагането на мерките ще има положително въздействие върху отрасъла на доставките в ЕС, тъй като ще се увеличи натоварването на мощностите. Всяко увеличение на търсенето на рапично масло би се отразило благотворно на сектора на комбинираните фуражи, тъй като се касае за остатъци от производството на рапично масло, и на земеделския сектор в ЕС, в качеството му на производител на рапица.
(169)
Полученото доказателство следователно свидетелства за това, че налагането на мерки би било в интерес на доставчиците на суровини в Съюза.
5. Заключение относно интереса на Съюза
(170)
Налагането на мерки върху вноса на биодизел с произход от Аржентина и Индонезия очевидно ще бъде в интерес на промишлеността на Съюза. Това би позволило на промишлеността на Съюза да се разрасне и да започне да се възстановява от вредата, причинена от дъмпинговия внос. Ако обаче не бъдат наложени мерки, икономическото състояние на промишлеността на Съюза ще продължи да се влошава и ще се наложи още повече стопански субекти да преустановят дейността си. Макар и да не беше възможно да се направи недвусмислено заключение по отношение на ползвателите и вносителите, налагането на мерки би трябвало да е в интерес на доставчиците на суровини.
(171)
Не съществуват необорими причини, които да сочат, че би било несъмнено в противоречие с интереса на Съюза да бъдат наложени временни антидъмпингови мерки върху вноса на биодизел с произход от Аржентина и Индонезия.
Ж. ВРЕМЕННИ АНТИДЪМПИНГОВИ МЕРКИ
(172)
С оглед на направените заключения по отношение на дъмпинга, вредата, причинно-следствената връзка и интереса на Съюза, следва да бъдат наложени временни антидъмпингови мерки, за да се предотврати по-нататъшното нанасяне на вреда на промишлеността на Съюза от дъмпинговия внос.
1. Ниво на отстраняване на вредата
(173)
При определянето на размера на тези мерки бяха взети под внимание, без да бъдат завишени, установените дъмпингови маржове и размерът на митото, необходимо за отстраняване на вредата, понесена от производителите от Съюза.
(174)
При изчисляването на размера на митото, необходимо за премахване на ефекта от вредоносния дъмпинг, беше преценено, че всяка една мярка би трябвало да позволява на промишлеността на Съюза да покрие разходите си и да извлече печалба преди данъчното облагане, която би могла да се постигне в разумни граници при нормални условия на конкуренция, т.е. при липса на дъмпингов внос.
(175)
За тази цел марж на печалбата в размер на 15 % от оборота би могъл да се счита за подходящо ниво, което промишлеността на Съюза би могла да очаква да реализира в отсъствието на вредоносен дъмпинг, на базата на заключенията, направени по време на предходното разследване, засягащо вноса от САЩ, при което този марж бе счетен за достатъчен за гарантиране на производствените инвестиции на тази промишленост в дългосрочен план.
(176)
На тази основа беше изчислена цена на сходния продукт за промишлеността на Съюза, която не води до вреда. Невредоносната цена е получена чрез коригиране на продажбените цени на включените в извадката производители от Съюза с фактическата печалба/загуба по време на РП и добавяне на посочения по-горе марж на печалбата.
(177)
Впоследствие беше определено необходимото увеличение на цената въз основа на сравнение на среднопретеглената цена на вноса на включените в извадката производители износители в засегнатите държави, установена за целите на изчисляването на подбиването на цената, с невредоносната цена на сходния продукт, продаван от включените в извадката производители от Съюза на пазара на Съюза през РП. Всяка разлика, произтичаща от това сравнение, след това беше изразена като процент от общата CIF стойност на вноса.
2. Временни мерки
(178)
В съответствие с член 7, параграф 2 от основния регламент, следва да се въведат временни антидъмпингови мита по отношение на вноса на биодизел с произход от Аржентина и Индонезия в съответствие с правилото за по-малкото мито, т.е. на нивото на по-ниския от двата изчислени маржа (дъмпинга или вредата).
(179)
Ставките на антидъмпинговото мито са установени по пътя на съпоставяне на маржовете на отстраняване на вредата с дъмпинговите маржове. Съответно временните ставки на антидъмпинговото мито, изразени като CIF цена на границата на Съюза, без платено мито, са, както следва:
Държава
Дружество
Временен дъмпингов марж
Временен марж на вредата
Ставка на временното антидъмпингово мито
Аржентина
Aceitera General Deheza S.A., General Deheza, Росарио
10,6 %
27,8 %
10,6 %
Bunge Argentina S.A., Буенос Айрес
10,6 %
27,8 %
10,6 %
Louis Dreyfus Commodities S.A., Буенос Айрес
7,2 %
30,9 %
7,2 %
Molinos Rio de la Plata S.A., Буенос Айрес
6,8 %
31,8 %
6,8 %
Oleaginosa Moreno Hermanos S.A.F.I.C.I. y А., Бахия Бланка
6,8 %
31,8 %
6,8 %
Vicentin S.A.I.C., Авейанеда -
6,8 %
31,8 %
6,8 %
Други оказали съдействие дружества
7,9 %
31 %
7,9 %
Всички останали дружества
10,6 %
31,8 %
10,6 %
Индонезия
PT. Ciliandra Perkasa, Джакарта
0,0 %
0,0 %
PT. Musim Mas, Медан
2,8 %
23,3 %
2,8 %
PT. Pelita Agung Agrindustri, Медан
5,3 %
27,1 %
5,3 %
PT Wilmar Bioenergi Indonesia, Медан
9,6 %
26,4 %
9,6 %
PT Wilmar Nabati Indonesia, Медан
9,6 %
26,4 %
9,6 %
Други оказали съдействие дружества
6,5 %
25,3 %
6,5 %
Всички останали дружества
9,6 %
27,1 %
9,6 %
(180)
Предвид това обаче, че антидъмпинговото мито ще се прилага и за смеси, които включват биодизел (пропорционално на тяхното тегловно съдържание на биодизел), както и за чистия биодизел, е препоръчително, с оглед по-голяма прецизност и правилното прилагане на митото от митническите власти на държавите членки, митото да бъде определено като сума във фиксиран размер, изразена в евро на тон нетно тегло, и да се прилага за чистия биодизел от внос или за количеството биодизел в продукта, получен при смесването.
(181)
Индивидуалните ставки на антидъмпинговото мито за дружествата, посочени в настоящия регламент, са установени въз основа на констатациите от настоящото разследване. Поради това те отразяват състоянието, констатирано по време на разследването по отношение на тези дружества. Така тези ставки на митото (за разлика от митото, приложимо в национален мащаб за „всички останали дружества“) се прилагат изключително за вноса на разглеждания продукт с произход от засегнатите държави и произведен от тези дружества, и следователно от посочените по-горе конкретни правни субекти. Разглежданият внесен продукт, произведен от всяко друго дружество, което не е конкретно посочено в постановителната част на настоящия регламент, включително от субекти, свързани с конкретно посочените, не може да се ползва от тези ставки и следва да се облага с приложимата по отношение на „всички останали дружества“ ставка на митото.
(182)
Всяко искане за прилагане на тези индивидуални за всяко дружество ставки на антидъмпинговото мито (например след промяна на наименованието на правния субект или след създаването на нови субекти за производство или за продажба) следва да се изпраща до Комисията (8) заедно с цялата информация, която е от значение, по-специално относно всяка промяна в дейността на дружеството, свързана с производството и продажбите на местния пазар и за износ, която произтича например от споменатата промяна на наименованието или от споменатата промяна на субектите за производство и продажба. Ако е целесъобразно, регламентът ще бъде съответно изменен посредством актуализиране на списъка на дружествата, които се ползват от индивидуални митнически ставки.
(183)
По силата на Регламент (ЕС) № 79/2013 от 28 януари 2013 г. Комисията реши, че вносът на разглеждания продукт с произход от засегнатите държави подлежи на регистрация. Това се прави с оглед на възможното прилагане с обратна сила на антидъмпинговите мерки, в съответствие с член 10, параграф 4 от основния регламент. На този етап от процедурата е невъзможно да се вземе каквото и да било решение относно възможното прилагане с обратна сила на антидъмпинговите мерки.
З. ЗАКЛЮЧИТЕЛНА РАЗПОРЕДБА
(184)
В интерес на доброто администриране, заинтересованите страни, които са заявили своя интерес в срока, определен в известието за започване на процедурата, могат да представят становищата си в писмена форма и да поискат изслушване в рамките на един месец от деня на публикуването на настоящия регламент. Направените за целите на настоящия регламент констатации във връзка с налагането на мита са временни и може да се наложи да бъдат преразгледани с цел налагане на окончателни мерки,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. С настоящото се налага временно антидъмпингово мито върху вноса на моноалкилни естери на мастни киселини и/или парафинови газьоли, получени посредством синтез и/или хидрообработка, от неизкопаем източник, в чист вид или включени в смес, понастоящем класирани в кодове по КН ex 1516 20 98 (кодове по ТАРИК 1516209821, 1516209829 и 1516209830), ex 1518 00 91 (кодове по ТАРИК 1518009121, 1518009129 и 1518009130), ex 1518 00 95 (код по ТАРИК 1518009510), ex 1518 00 99 (кодове по ТАРИК 1518009921, 1518009929 и 1518009930), ex 2710 19 43 (кодове по ТАРИК 2710194321, 2710194329 и 2710194330), ex 2710 19 46 (кодове по ТАРИК 2710194621, 2710194629 и 2710194630), ex 2710 19 47 (кодове по ТАРИК 2710194721, 2710194729 и 2710194730), 2710 20 11, 2710 20 15, 2710 20 17, ex 3824 90 97 (кодове по ТАРИК 3824909701, 3824909703 и 3824909704), 3826 00 10 и ex 3826 00 90 (кодове по ТАРИК 3826009011, 3826009019 и 3826009030) и с произход от Аржентина и Индонезия.
2. Ставката на временното антидъмпингово мито, приложимо за продукта, описан в параграф 1 и произвеждан от изброените по-долу дружества, е, както следва:
Държава
Дружество
Ставка на временното мито
Евро на тон нетно тегло
Допълнителен код по ТАРИК
Аржентина
Aceitera General Deheza S.A., General Deheza, Росарио; Bunge Argentina S.A., Буенос Айрес
104,92
B782
Louis Dreyfus Commodities S.A., Буенос Айрес
69,16
B783
Molinos Rio de la Plata S.A., Буенос Айрес; Oleaginosa Moreno Hermanos S.A.F.I.C.I. y А., Бахия Бланка; Vicentin S.A.I.C., Авейанеда
65,24
B784
Други оказали съдействие дружества:
Cargill S.A.C.I., Буенос Айрес; Unitec Bio S.A., Буенос Айрес; Viluco S.A., Тукуман
75,97
B785
Всички останали дружества
104,92
B999
Индонезия
PT Ciliandra Perkasa, Джакарта
0
B786
PT Musim Mas, Медан
24,99
B787
PT. Pelita Agung Agrindustri, Медан
45,65
B788
PT Wilmar Bioenergi Indonesia, Медан; PT Wilmar Nabati Indonesia, Медан
83,84
B789
Други оказали съдействие дружества:
PT Cermerlang Energi Perkasa, Джакарта
57,14
B790
Всички останали дружества
83,84
B999
3. Антидъмпинговото мито върху смесите се прилага пропорционално на общото тегловно съдържание на моноалкилни естери на мастни киселини и парафинови газьоли, получени посредством синтез и/или хидрообработка, от неизкопаем източник (биодизеловото съдържание) в сместа.
4. В случаите, в които стоките са били повредени преди влизането им в свободно обращение и поради това действително платената или платимата цена е изчислена пропорционално за определяне на митническата стойност в съответствие с член 145 от Регламент (ЕИО) № 2454/93 (9), размерът на антидъмпинговото мито, изчислен върху сумите, определени по-горе, се намалява с процент, съответстващ на пропорционално определената действително платена или платима цена.
5. Допускането за свободно обращение в Европейския съюз на продукта, посочен в параграф 1, е подчинено на задължително представяне на обезпечение, равностойно по размер на временното мито.
6. Освен ако не е предвидено друго, се прилагат действащите разпоредби относно митата.
Член 2
1. Без да се засягат разпоредбите на член 20 от Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета, заинтересованите страни могат да поискат да бъдат разгласени основните факти и съображения, въз основа на които е приет настоящият регламент, да представят в писмена форма своите становища и да поискат да бъдат изслушани от Комисията в едномесечен срок от датата на влизане в сила на настоящия регламент.
2. В съответствие с член 21, параграф 4 от Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета засегнатите страни имат право на коментар по прилагането на настоящия регламент в едномесечен срок от датата на влизането му в сила.
Член 3
1. Митническите власти се приканват да преустановят регистрационния режим за внос, установен в съответствие с член 1 от Регламент (ЕС) № 79/2013 на Комисията.
2. Събраните данни относно продукти, които са внесени за потребление не по-рано от 90 дни преди датата на влизане в сила на настоящия регламент, се съхраняват до влизането в сила на евентуални окончателни мерки или до прекратяването на настоящата процедура.
Член 4
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Член 1 от настоящия регламент се прилага за период от шест месеца.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Брюксел на 27 май 2013 година.
KOMISIJOS REGLAMENTAS (ES) Nr. 490/2013
2013 m. gegužės 27 d.
kuriuo importuojamam Argentinos ir Indonezijos kilmės biodyzelinui nustatomas laikinasis antidempingo muitas
EUROPOS KOMISIJA,
atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
atsižvelgdama į 2009 m. lapkričio 30 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1225/2009 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių (1) (toliau - pagrindinis reglamentas), ypač į jo 7 straipsnį,
pasikonsultavusi su Patariamuoju komitetu,
kadangi:
A. PROCEDŪRA
1. Inicijavimas
(1)
2012 m. rugpjūčio 29 d. Europos Komisija (toliau - Komisija) pranešimu Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje (2) (toliau - pranešimas apie inicijavimą) paskelbė apie antidempingo tyrimo dėl į Sąjungą importuojamo Argentinos ir Indonezijos (toliau - nagrinėjamosios šalys) kilmės biodyzelino inicijavimą.
(2)
Tyrimas inicijuotas gavus skundą, kurį 2012 m. liepos 17 d. gamintojų, kurie pagamina daugiau nei 60 proc. viso biodyzelino Sąjungoje, vardu pateikė Europos biodyzelino taryba (toliau - skundo pateikėjas). Skunde pateikti šio produkto dempingo ir dėl to daromos materialinės žalos prima facie įrodymai, kurių pakako tyrimo inicijavimui pagrįsti.
(3)
2013 m. sausio 30 d. Komisija nustatė, kad šis importuojamas nagrinėjamųjų šalių kilmės produktas turi būti registruojamas pagal 2013 m. sausio 28 d. Komisijos reglamentą (ES) Nr. 79/2013 (3).
(4)
2012 m. lapkričio 10 d. Komisija pranešimu Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje (4) paskelbė apie antisubsidijų tyrimo dėl į Sąjungą importuojamo Argentinos ir Indonezijos kilmės biodyzelino inicijavimą ir pradėjo atskirą tyrimą.
2. Tiriamasis laikotarpis
(5)
Atliekant dempingo ir žalos tyrimą nagrinėtas 2011 m. liepos 1 d. - 2012 m. birželio 30 d. laikotarpis (toliau - tiriamasis laikotarpis arba TL). Tiriant žalai įvertinti svarbias tendencijas nagrinėtas laikotarpis nuo 2009 m. sausio 1 d. iki TL pabaigos (toliau - nagrinėjamasis laikotarpis).
3. Su tyrimu susijusios šalys
(6)
Apie tyrimo inicijavimą Komisija oficialiai pranešė skundo pateikėjui, kitiems žinomiems Sąjungos gamintojams, žinomiems Argentinos ir Indonezijos eksportuojantiems gamintojams, žinomiems importuotojams, tiekėjams, platintojams, naudotojams ir žinomoms susijusioms asociacijoms, taip pat Argentinos ir Indonezijos valdžios institucijoms. Pranešime apie inicijavimą visos su tyrimu susijusios šalys paragintos pranešti apie save Komisijai.
(7)
Suinteresuotosioms šalims buvo suteikta galimybė raštu pareikšti savo nuomonę ir prašyti jas išklausyti per pranešime apie inicijavimą nustatytą terminą.
(8)
Skundo pateikėjas, Argentinos ir Indonezijos eksportuojantys gamintojai, importuotojai ir Argentinos bei Indonezijos valdžios institucijos pareiškė savo nuomonę. Visos suinteresuotosios šalys, pateikusios prašymą jas išklausyti ir jame nurodžiusios svarbias priežastis, dėl kurių reikėtų jas išklausyti, buvo išklausytos.
3.1. Atranka
(9)
Atsižvelgdama į didelį su tyrimu susijusių Argentinos ir Indonezijos eksportuojančių gamintojų, nesusijusių Sąjungos importuotojų ir Sąjungos gamintojų skaičių ir norėdama tyrimą užbaigti per teisės aktuose nustatytą terminą, Komisija pranešime apie inicijavimą paskelbė galinti sumažinti Argentinos ir Indonezijos eksportuojančių gamintojų, nesusijusių importuotojų ir Sąjungos gamintojų, kuriuos būtų galima išnagrinėti, skaičių iki pagrįsto skaičiaus, pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnį atrinkdama tik kai kuriuos iš jų (šis procesas dar vadinamas atranka).
3.2. Argentinos eksportuojančių gamintojų atranka
(10)
Kad Komisija galėtų nuspręsti, ar atranka yra būtina (o jei būtina, kad galėtų atrinkti bendroves), visų Argentinos eksportuojančių gamintojų prašyta apie save pranešti Komisijai ir pateikti pranešime apie inicijavimą nurodytą informaciją.
(11)
Prašomą informaciją pateikė ir sutiko būti atrinkti dešimt eksportuojančių gamintojų (eksportuojančių gamintojų grupių). Tačiau dvi bendrovės pranešė, kad per TL į Sąjungą neeksportavo (arba visai nevykdė gamybos).
(12)
Likusių aštuonių eksportuojančių gamintojų (jų grupių) eksportas sudarė visą eksportą į Sąjungą per TL.
(13)
Pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnio 1 dalį Komisija atrinko tris eksportuojančius gamintojus (jų grupes) remdamasi didžiausia tipine nagrinėjamojo produkto eksporto į Sąjungą apimtimi, kurią būtų galima pagrįstai išnagrinėti per turimą laikotarpį. Remiantis aštuonių eksportuojančių gamintojų, nurodytų (10) konstatuojamojoje dalyje, pateiktais duomenimis, atrinktų bendrovių eksportas per TL sudarė 86 proc. viso nagrinėjamojo produkto eksporto į Sąjungą.
(14)
Pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnio 2 dalį dėl atrinktų bendrovių konsultuotasi su visais žinomais eksportuojančiais gamintojais, taip pat su Argentinos gamintojų asociacija bei Argentinos valdžios institucijomis, ir prieštaravimų negauta.
3.3. Individualus nagrinėjimas
(15)
Nė viena neatrinkta Argentinos bendrovė neprašė, kad pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnio 3 dalį būtų atliktas individualus nagrinėjimas.
3.4. Indonezijos eksportuojančių gamintojų atranka
(16)
Kad Komisija galėtų nuspręsti, ar atranka yra būtina (o jei būtina, kad galėtų atrinkti bendroves), visų Indonezijos eksportuojančių gamintojų prašyta apie save pranešti Komisijai ir pateikti pranešime apie inicijavimą nurodytą informaciją.
(17)
Prašomą informaciją pateikė ir sutiko būti atrinkti aštuoni eksportuojantys gamintojai (jų grupės). Tačiau trys bendrovės pranešė, kad eksporto į Sąjungą per TL nevykdė.
(18)
Likusių penkių eksportuojančių gamintojų (jų grupių) eksportas sudarė visą eksportą į Sąjungą per TL.
(19)
Pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnio 1 dalį Komisija atrinko keturis eksportuojančius gamintojus (jų grupes) remdamasi didžiausia tipine nagrinėjamojo produkto eksporto į Sąjungą apimtimi, kurią būtų galima pagrįstai išnagrinėti per turimą laikotarpį. Remiantis penkių eksportuojančių gamintojų, nurodytų (16) konstatuojamojoje dalyje, pateiktais duomenimis, atrinktų bendrovių eksportas per TL sudarė 99 proc. viso nagrinėjamojo produkto eksporto į Sąjungą.
(20)
Pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnio 2 dalį konsultuotasi su visais žinomais eksportuojančiais gamintojais, taip pat su Indonezijos valdžios institucijomis, ir prieštaravimų negauta.
3.5. Individualus nagrinėjimas
(21)
Nė viena neatrinkta Indonezijos bendrovė neprašė, kad pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnio 3 dalį būtų atliktas individualus nagrinėjimas.
3.6. Nesusijusių importuotojų atranka
(22)
Kad Komisija galėtų nuspręsti, ar atranka yra būtina (o jei būtina, kad galėtų atrinkti bendroves), visų nesusijusių importuotojų prašyta Komisijai pranešti apie save ir pateikti pranešime apie inicijavimą nurodytą informaciją. Tačiau šiame tyrime nebendradarbiavo nė vienas importuotojas.
3.7. Sąjungos gamintojų atranka
(23)
Pranešime apie inicijavimą Komisija paskelbė preliminariai atrinkusi Sąjungos gamintojus. Atrinkti aštuoni Sąjungos gamintojai, kurie iki tyrimo inicijavimo Komisijai buvo žinomi kaip biodyzelino gamintojai. Komisija bendroves atrinko remdamasi pardavimo apimtimi, gamybos apimtimi ir geografine vietove. Atrinktų Sąjungos gamintojų gamyba sudarė 27 proc. Sąjungos gamybos.
(24)
Pranešime apie inicijavimą suinteresuotosios šalys taip pat ragintos pareikšti savo nuomonę dėl preliminariai atrinktų bendrovių. Paskelbus apie preliminariai atrinktas bendroves, dvi bendrovės, kurios turėjo būti atrinktos, pranešė nebendradarbiausiančios ir buvo pakeistos kitomis dviem bendrovėmis. Be to, Sąjungos pramonė pareiškė mananti, kad biodyzeliną gamina daug MVĮ, todėl turėtų būti atrinkta bent viena iš jų. Šis prašymas buvo patenkintas.
(25)
Laikoma, kad atrinktos bendrovės yra tipiškos Sąjungos pramonės bendrovės.
3.8. Klausimyno atsakymai
(26)
Klausimynai nusiųsti trims atrinktiems Argentinos eksportuojantiems gamintojams (jų grupėms), keturiems atrinktiems Indonezijos eksportuojantiems gamintojams (jų grupėms) ir aštuoniems atrinktiems Sąjungos gamintojams.
(27)
Klausimyno atsakymai gauti iš septynių atrinktų Argentinos ir Indonezijos eksportuojančių gamintojų (jų grupių), aštuonių Sąjungos gamintojų ir trijų naudotojų.
3.9. Tikrinamieji vizitai
(28)
Komisija rinko ir tikrino visą informaciją, kurią manė esant reikalingą siekiant padaryti preliminarias išvadas dėl dempingo, jo daromos žalos ir Sąjungos interesų. Tikrinamieji vizitai surengti šių bendrovių patalpose:
a)
Sąjungoje įsikūrę gamintojai
-
Bio-Oils Huelva S.L., Huelva, Ispanija
-
Biocom Energia S.L., Valensija, Ispanija
-
Diester Industrie S.A.S., Paryžius, Prancūzija
-
Elin Biofuels S.A., Kifisija, Graikija
-
Novaol S.R.L., Milanas, Italija
-
Perstorp BioProducts A.B., Stenungsundas, Švedija
-
Preol A.S., Lovosicė, Čekija
-
VERBIO Vereinigte BioEnergie A.G., Leipcigas, Vokietija
b)
Argentinos eksportuojantys gamintojai
-
Louis Dreyfus Commodities S.A., Buenos Airės (LDC)
-
susijusių bendrovių grupė „Renova“:
-
Molinos Río de la Plata S.A., Buenos Airės (Molinos)
-
Oleaginosa Moreno Hermanos S.A.F.I.C.I., Bahija Blanka (Oleaginosa)
-
Renova S.A., Bahija Blanka (Renova)
-
Vicentin S.A.I.C., Aveljaneda (Vicentin)
-
susijusių bendrovių grupė „T6“:
-
Aceitera General Deheza S.A., General Deheza, Rosarijas (AGD)
-
Bunge Argentina S.A., Buenos Airės (Bunge)
-
T6 Industrial S.A., Puerto General San Martín, Santa Fė (T6)
c)
Ne ES prekiautojai, susiję su Argentinos eksportuojančiais gamintojais
-
Molinos Overseas, Montevidėjas, Urugvajus (Molinos Overseas)
-
Louis Dreyfus Commodities Suisse, Ženeva, Šveicarija (LDC Suisse)
d)
Indonezijos eksportuojantys gamintojai
-
PT. Ciliandra Perkasa, Džakarta, Indonezija (CPL)
-
PT. Musim Mas, Medanas, Indonezija (PTMM)
-
PT. Pelita Agung Agrindustri, Medanas, Indonezija (PAA)
-
susijusių bendrovių grupė („Wilmar“), PT. Wilmar Bioenergi Indonesia, PT. Wilmar Nabati Indonesia
-
PT. Wilmar Bioenergi Indonesia, Medanas, Indonezija (WBI)
-
PT. Wilmar Nabati Indonesia, Medanas, Indonezija (WINA)
e)
Ne ES prekiautojai, susiję su Indonezijos eksportuojančiais gamintojais
-
First Resources Limited, Suntex Tower Three, Singapūras (FRL)
-
IM Biofuel Pte Ltd, Gateway West, Singapūras ( IMBS)
-
Inter-continental Oils and Fats Pte Ltd, Gateway West, Singapūras (ICOF)
-
Virgen Oils & Fats Pte Ltd, Marina Bay Financial Centre, Singapūras (VOF)
-
Wilmar Trading Pte Ltd, Neil road, Singapūras
f)
Sąjungos importuotojai, susiję su Argentinos ir Indonezijos eksportuotojais
-
Campa Iberia S.A.U., Taragona, Ispanija (CAMPA)
-
IM Biofuel Italy S.R.L., Milanas, Italija (IMBI)
-
Louis Dreyfus Commodities España S.A., Madridas, Ispanija (LDC Spain)
-
Losur Overseas S.A., Madridas, Ispanija (Losur)
-
Wilmar Europe Trading B.V., Barendrechtas, Nyderlandai (WET BV) (5)
B. NAGRINĖJAMASIS PRODUKTAS IR PANAŠUS PRODUKTAS
1. Nagrinėjamasis produktas
(29)
Nagrinėjamasis produktas yra Argentinos ir Indonezijos kilmės riebalų rūgščių monoalkilesteriai ir (arba) parafininiai gazoliai, gaunami sintetinant ir (arba) apdorojant vandeniu, neiškastinės kilmės, tiek gryni, tiek mišinio pavidalo, kurių KN kodai šiuo metu yra ex 1516 20 98, ex 1518 00 91, ex 1518 00 95, ex 1518 00 99, ex 2710 19 43, ex 2710 19 46, ex 2710 19 47, 2710 20 11, 2710 20 15, 2710 20 17, ex 3824 90 97, 3826 00 10 ir ex 3826 00 90 (toliau - nagrinėjamasis produktas, kuris paprastai vadinamas biodyzelinu).
(30)
Atlikus tyrimą nustatyta, kad Argentinoje gaminamas tik toks biodyzelinas, kuris yra iš sojos aliejaus gaunamas sojos metilesteris (SME), ir kad Indonezijoje gaminamas tik toks biodyzelinas, kuris yra iš alyvpalmių aliejaus gaunamas palmių metilesteris (PME), o Sąjungoje gaminamas biodyzelinas yra daugiausia rapsų metilesteris (RME), tačiau gaminamas jis ir iš kitų žaliavų, įskaitant naudotą aliejų ir gryną aliejų.
(31)
SME, PME ir RME priklauso riebalų rūgščių metilesterių (FAME) kategorijai. Terminas „esteriai“ reiškia aliejaus peresterinimą, tiksliau - aliejaus sumaišymą su alkoholiu; taip gaunamas biodyzelinas ir - kaip šalutinis produktas - glicerinas. Terminas „metil-“ reiškia metanolį - šiame procese dažniausiai naudojamą alkoholį.
(32)
SME ir PME biodyzelinas galėtų būti naudojamas grynos formos, tačiau paprastai prieš naudojant Europos Sąjungoje SME ir PME biodyzelinas yra sumaišomas tarpusavyje arba su RME. SME maišomas su PME, nes grynas SME neatitinka Europos standarto EN 14214 dėl jodo ir cetaninio skaičiaus. PME (ir SME) maišomas su RME, nes PME ir SME, palyginti su RME, aukštesnė ribinė filtruojamumo temperatūra (RFT), todėl grynas PME ir SME biodyzelinas yra netinkamas naudoti žiemą šaltuosiuose Europos Sąjungos regionuose.
(33)
Taigi transporto sektoriuje kaip degalai dyzelinu varomuose kelių transporto priemonių (kaip antai automobilių, sunkvežimių, autobusų, taip pat traukinių) varikliuose yra naudojami biodyzelino ir mineralinio dyzelino mišiniai. Be to, biodyzeliną (gryną arba sumaišytą su mineraliniu dyzelinu) galima naudoti kaip namų, komercinės paskirties ar pramoninių boilerių kurą šildymui ir kaip generatorių kurą elektrai gaminti.
2. Panašus produktas
(34)
Tyrimas parodė, kad nagrinėjamojo produkto, Argentinoje ir Indonezijoje gaminamo ir vidaus rinkoje parduodamo produkto ir Sąjungos pramonės gaminamo ir Sąjungoje parduodamo produkto pagrindinės fizinės, cheminės ir techninės savybės ir naudojimo paskirtis yra panašios. Todėl šie produktai preliminariai laikomi panašiais, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 1 straipsnio 4 dalyje.
3. Prašymas neįtraukti produkto
(35)
Vienas Indonezijos gamintojas pageidavo, kad frakcionuoti metilesteriai nebūtų įtraukti į tyrimo produkto apibrėžtąją sritį. Frakciniu distiliavimu riebalų rūgščių metilesteriai suskaidomi į skirtingų cheminių savybių komponentus, kurių galutinio naudojimo paskirtis skiriasi. Minėtas gamintojas teigė, kad frakcionuoti metilesteriai, kuriuos jis gamino ir eksportavo į ES, yra ne biodyzelinas ir kad jie naudojami kitoms pramonės reikmėms, o ne kaip degalai. Be to, šis gamintojas teigė, kad šių frakcionuotų metilesterių žaliava yra kokosų aliejus arba alyvpalmių sėklų aliejus, o ne nerafinuotas alyvpalmių aliejus, kuris paprastai Indonezijoje naudojamas biodyzelinui gaminti.
(36)
Frakcionuoti metilesteriai patenka į nagrinėjamojo produkto apibrėžtąją sritį, nes tai riebalų rūgščių metilesteriai, gaminami iš biodyzelinui gaminti naudojamų žaliavų. Nors pats vienas šis biodyzelinas neatitinka Europos standarto (EN 14214), jis gali būti maišomas su kitu biodyzelinu taip, kad mišinys šį standartą atitiktų. Šis biodyzelinas yra lygiai toks pat kaip alyvpalmių metilesterių biodyzelinas, kuris, jei nesumaišytas, neatitinka minėto Europos standarto. Todėl šis argumentas atmestas.
(37)
Vis dėlto vienas Europos importuotojas, iš Indonezijos importuojantis iš alyvpalmių sėklų aliejaus gaminamus riebalų rūgščių metilesterius, pageidavo, kad jo importuojamam produktui, kuris nenaudojamas kaip degalai, bet yra perdirbamas į nesotųjį riebalų alkoholį, būtų taikoma galutinio naudojimo lengvata.
(38)
Pagal nacionalinių muitinės administracijų tvarkomą galutinio naudojimo lengvatų sistemą nuo importo muitų atleidžiama, kai patvirtinama galutinė importuotų žaliavų paskirtis. Ši sistema nustatyta Bendrijos muitinės kodekso įgyvendinimo nuostatose (6).
(39)
Sprendimas dėl šio prašymo bus priimtas galutiniame tyrimo etape, kai Komisija gaus suinteresuotųjų šalių pastabas dėl to, ar reikėtų patenkinti šį konkretų prašymą dėl ne degalams naudojamų alyvpalmių sėklų aliejaus riebalų rūgščių metilesterių importo. Nagrinėjant šias pastabas reikėtų išsiaiškinti, ar lengvata gali būti pasinaudota siekiant išvengti galutinių muitų, jeigu jie būtų nustatyti, ir poveikį ne degalams naudojamo biodyzelino importui iš šalių, kurioms jau taikomos priemonės.
C. DEMPINGAS
1. Argentina
1.1. Normalioji vertė
(40)
Komisija pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 2 dalį pirmiausia išnagrinėjo, ar kiekvieno atrinkto eksportuojančio gamintojo panašaus produkto pardavimo Argentinos vidaus rinkoje nepriklausomiems pirkėjams apimtis buvo tipiška, t. y. ar visa tokio pardavimo apimtis sudarė ne mažiau kaip 5 proc. visos nagrinėjamojo produkto pardavimo eksportui į Sąjungą per TL apimties. Komisija nustatė, kad bendra kiekvienos atrinktos bendrovės (bendrovių grupės) tokio pardavimo apimtis sudarė ne mažiau kaip 5 proc. visos pardavimo eksportui į Sąjungą per TL apimties.
(41)
Po to Komisija nustatė kiekvienos atrinktos bendrovės (bendrovių grupės) tų rūšių vidaus rinkoje parduodamus produktus, kurie buvo tokie patys kaip eksportui į Sąjungą parduodami produktai arba į juos panašūs.
(42)
Nagrinėta, ar kiekvienos rūšies produkto, kurį kiekviena atrinkta bendrovė (bendrovių grupė) pardavė vidaus rinkoje ir kuris, kaip nustatyta, yra toks pats arba panašus į tos rūšies produktą, kuris parduodamas eksportui į Sąjungą, pardavimas vidaus rinkoje buvo pakankamai tipiškas, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 2 dalyje. Konkrečios rūšies produkto pardavimas vidaus rinkoje buvo laikomas pakankamai tipišku, jeigu per TL tos rūšies produkto nepriklausomiems pirkėjams vidaus rinkoje iš viso parduota ne mažiau kaip 5 proc. viso panašaus tam tikros rūšies produkto eksportui į Sąjungą parduoto kiekio.
(43)
Vėliau Komisija pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 4 dalį nagrinėjo, ar kiekvienos atrinktos bendrovės (bendrovių grupės) panašaus produkto pardavimas vidaus rinkoje buvo vykdomas įprastomis prekybos sąlygomis. Šiuo tikslu nustatyta kiekvienos rūšies produkto pelningo pardavimo nepriklausomiems pirkėjams dalis vidaus rinkoje per TL.
(44)
Atlikus tyrimą nustatyta, kad Argentinos rinka yra smarkiai reguliuojama valstybės. Argentinoje iškastinį dyzeliną maišyti su biodyzelinu yra privaloma (TL biodyzelino dalis turėjo būti 7 proc.). Visas biodyzelino kiekis, kurio reikia šiam reikalavimui patenkinti, paskirstomas tam tikriems atrinktiems Argentinos biodyzelino gamintojams nustatant kvotas. Naftos bendrovės, siekdamos patenkinti šį privalomo maišymo reikalavimą, biodyzeliną privalo pirkti iš minėtų biodyzeliną gaminančių Argentinos bendrovių. Kainą nustato valstybė, o skelbia - Argentinos energetikos ministerija. Per TL ši valstybės nustatoma orientacinė kaina buvo apskaičiuojama pagal sudėtingą formulę, kurią taikant atsižvelgiama į gamybos sąnaudas (žaliavų, transporto ir kitas sąnaudas) ir užtikrinamas tam tikras pelnas. Orientacinei kainai apskaičiuoti naudoti kriterijai buvo nustatyti remiantis įvertinėmis paties neefektyviausio gamintojo, veikiančio pačiame atokiausiame šalies regione, sąnaudomis, taip Argentinos gamintojams užtikrinant didelį pelningumą.
(45)
Atsižvelgiant į šias aplinkybes laikyta, kad vidaus pardavimas vykdomas ne įprastinėmis prekybos sąlygomis, todėl panašaus produkto normaliąją vertę reikėjo preliminariai apskaičiuoti pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 3 ir 6 dalis prie bendrovės per tiriamąjį laikotarpį patirtų nuosavų gamybos sąnaudų pridėjus pardavimo, bendrąsias ir administracines išlaidas (PBA) ir pagrįstą pelno dydį. Skundo pateikėjai teigė, kad dėl Argentinoje taikomos diferencijuotos eksporto apmokestinimo sistemos smukdomos sojų bei sojos aliejaus kainos, todėl iškreipiamos biodyzelino gamintojų sąnaudos. Šiuo metu Komisija neturi pakankamai informacijos, kad galėtų nuspręsti, kaip tinkamai įvertinti šį argumentą. Todėl tai, ar minėtos sąnaudos pagrįstai atspindi nagrinėjamojo produkto gamybos sąnaudas, bus toliau nagrinėjama galutiniame tyrimo etape ir per šiuo metu vykstantį antisubsidijų tyrimą.
(46)
Atsižvelgdama į (42) konstatuojamojoje dalyje aprašytas rinkos ekonomikos sąlygas, Komisija laikėsi nuomonės, kad pelno sumos negalima nustatyti remiantis faktiniais atrinktų bendrovių duomenimis. Todėl pelno suma, naudota apskaičiuojant normaliąją vertę, buvo nustatyta pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6 dalies c punktą remiantis pagrįsta pelno suma, kurios galėtų tikėtis šio tipo nauja, inovatyvi ir kapitalo imli įmonė veikdama įprastomis konkurencijos sąlygomis laisvoje ir atviroje rinkoje, t. y. 15 proc. nuo apyvartos.
1.2. Eksporto kaina
(47)
Atrinkti eksportuojantys gamintojai į Sąjungą eksportavo tiesiogiai nepriklausomiems pirkėjams arba per susijusias bendroves.
(48)
Nagrinėjamojo produkto tiesioginio eksporto nepriklausomiems pirkėjams Sąjungoje atveju eksporto kaina buvo nustatyta pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 8 dalį remiantis už nagrinėjamąjį produktą faktiškai sumokėtomis arba mokėtinomis kainomis.
(49)
Kai pardavimas eksportui į Sąjungą buvo vykdomas per Sąjungoje įsikūrusias susijusias prekybos bendroves, eksporto kaina nustatyta pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 9 dalį remiantis kaina, kuria importuotas produktas buvo pirmą kartą perparduotas nepriklausomiems pirkėjams Sąjungoje. Tokiais atvejais eksporto kaina buvo koreguojama siekiant atsižvelgti į visas nuo importo iki perpardavimo patirtas išlaidas ir į gautą pelną. Šiuo atveju pagrįstu laikytas 5 proc. nuo apyvartos dydžio pelnas.
1.3. Palyginimas
(50)
Atrinktų eksportuojančių gamintojų normalioji vertė ir eksporto kaina buvo lyginamos remiantis gamintojo kainomis EXW sąlygomis.
(51)
Siekiant užtikrinti teisingą normaliosios vertės ir eksporto kainos palyginimą, pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalį koreguojant deramai atsižvelgta į skirtumus, turinčius poveikio kainoms ir kainų palyginamumui.
(52)
Todėl koreguota siekiant atsižvelgti į transporto, jūrų frachto ir draudimo išlaidas, tvarkymo, krovos darbų ir papildomas išlaidas, eksporto muitus ir komisinius visais atvejais, kai buvo aišku, kad jie turėjo poveikio kainų palyginamumui.
(53)
Kai pardavimas eksportui į Sąjungą buvo vykdomas per ne Sąjungoje įsikūrusias susijusias prekybos bendroves, Komisija nagrinėjo, ar tokie susiję prekiautojai turėtų būti laikomi eksportuojančio gamintojo pardavimo eksportui skyriais, ar už komisinius veikiančiais tarpininkais.
(54)
Viena prekybos bendrovė buvo artimai susijusi su eksportuojančiu gamintoju ir jo visiškai kontroliuojama, ji neturėjo jokių derybinių įgaliojimų, negalėjo daryti poveikio kainoms ar pristatymo sąlygoms ir prekiavo vien tik Argentinos eksportuojančio gamintojo pagamintais produktais. Todėl ji laikyta eksportuojančio gamintojo pardavimo eksportui skyriumi ir šiuo atveju koreguojant į komisinius neatsižvelgta. Nustatyta, kad vienos ne ES įsikūrusios prekybos bendrovės ryšiai su Argentinos eksportuojančiu gamintoju buvo ne tokie glaudūs, jis jos nekontroliavo, be to, ji prekiavo kitais produktais, kuriuos pagamino kiti gamintojai. Šiuo atveju buvo laikoma, kad minėta prekybos bendrovė vykdė funkcijas, kurios buvo panašios į už komisinius prekiautojo vykdomas funkcijas. Todėl pardavimo eksportui kainos buvo koreguojamos pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalies i punktą siekiant atsižvelgti į prekiautojo gautą tariamą pelno dydį.
(55)
Į faktinį pardavimo kainų, kurias susijusiam prekiautojui taikė Argentinos eksportuojantis gamintojas, ir pardavimo kainų, kurias susiję prekiautojai taikė pirmam nepriklausomam pirkėjui ES, skirtumą koreguojant neatsižvelgta. Koreguota remiantis susijusio prekiautojo PBA išlaidomis ir pagrįsta pelno suma. Faktinis bendrovės pelnas laikytas nepatikimu dėl bendrovių ryšių pobūdžio.
1.4. Dempingo skirtumas
(56)
Remiantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 11 ir 12 dalimis, atrinktų eksportuojančių gamintojų kiekvienos rūšies panašiam produktui nustatyta vidutinė svertinė normalioji vertė buvo palyginta su vidutine svertine eksporto kaina.
(57)
Vidutinis svertinis neatrinktų bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų dempingo skirtumas buvo apskaičiuotas remiantis pagrindinio reglamento 9 straipsnio 6 dalies nuostatomis. Šis skirtumas nustatytas remiantis trims atrinktiems eksportuojantiems gamintojams nustatytais skirtumais.
(58)
Visiems kitiems Argentinos eksportuojantiems gamintojams dempingo skirtumas nustatytas remiantis turimais faktais pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnį. Šiuo tikslu iš pradžių nustatytas bendradarbiavimo lygis: bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų pranešti eksporto į Sąjungą apimties duomenys palyginti su atitinkama Eurostato importo statistika. Nustatytas labai aukštas bendradarbiavimo lygis (100 proc. viso eksporto į Sąjungą per TL), todėl visiems kitiems Argentinos eksportuojantiems gamintojams nustatytas dempingo skirtumas, atitinkantis atrinkto bendradarbiaujančio eksportuojančio gamintojo, kuriam nustatytas didžiausias dempingo skirtumas, dempingo skirtumą.
(59)
Taip nustatyti laikinieji procentais išreikšti CIF kainos Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą dempingo skirtumai yra tokie:
Dempingo skirtumas
Bendrovė
Laikinasis dempingo skirtumas
Louis Dreyfus Commodities S.A.
7,2 %
Grupė „Renova“ (Molinos Río de la Plata S.A., Oleaginosa Moreno Hermanos S.A.F.I.C.I. y A. ir Vicentin S.A.I.C.)
6,8 %
Grupė „T6“ (Aceitera General Deheza S.A., Bunge Argentina S.A.)
10,6 %
Kitos bendradarbiaujančios bendrovės
7,9 %
Visos kitos bendrovės
10,6 %
2. Indonezija
2.1. Normalioji vertė
(60)
Komisija pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 2 dalį pirmiausia išnagrinėjo, ar kiekvieno atrinkto eksportuojančio gamintojo panašaus produkto pardavimo Indonezijos vidaus rinkoje nepriklausomiems pirkėjams apimtis buvo tipiška, t. y. ar visa tokio pardavimo apimtis sudarė ne mažiau kaip 5 proc. visos nagrinėjamojo produkto pardavimo eksportui į Sąjungą per TL apimties. Komisija nustatė, kad, išskyrus du eksportuojančius gamintojus, pardavimas vidaus rinkoje nebuvo tipiškas.
(61)
Eksportuojančių gamintojų, kurių pardavimas apskritai buvo tipiškas, atveju Komisija vėliau nustatė tų rūšių vidaus rinkoje parduodamus produktus, kurie buvo tokie patys kaip eksportui į Sąjungą parduodami produktai arba į juos panašūs.
(62)
Nustačius vienodų ar panašių rūšių produktus nagrinėta, ar jų pardavimas vidaus rinkoje buvo pakankamai tipiškas, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 2 dalyje. Konkrečios rūšies produkto pardavimas vidaus rinkoje buvo laikomas pakankamai tipišku, jeigu eksportuojantys gamintojai per TL tos rūšies produkto nepriklausomiems pirkėjams vidaus rinkoje iš viso pardavė ne mažiau kaip 5 proc. viso panašaus tam tikros rūšies produkto į Sąjungą eksportuoto kiekio. Nustatyta, kad tų rūšių produktų, kuriuos eksportavo eksportuojantys gamintojai, kurių pardavimas apskritai buvo tipiškas, pardavimas vidaus rinkoje nebuvo tipiškas arba kad jie vidaus rinkoje iš viso neprekiavo tos rūšies produktais.
(63)
Todėl visiems eksportuojantiems gamintojams panašaus produkto normalioji vertė buvo preliminariai apskaičiuota pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 3 ir 6 dalis prie bendrovės per tiriamąjį laikotarpį patirtų nuosavų gamybos sąnaudų pridėjus PBA išlaidas ir pagrįstą pelno skirtumą. Skundo pateikėjai teigė, kad dėl Indonezijoje taikomos diferencijuotos eksporto apmokestinimo sistemos smukdomos alyvpalmių aliejaus kainos, todėl iškreipiamos biodyzelino gamintojų sąnaudos. Šiuo metu Komisija neturi pakankamai informacijos, kad galėtų nuspręsti, kaip tinkamai įvertinti šį argumentą. Todėl tai, ar minėtos sąnaudos pagrįstai atspindi nagrinėjamojo produkto gamybos sąnaudas, bus toliau nagrinėjama galutiniame tyrimo etape ir per šiuo metu vykstantį antisubsidijų tyrimą.
(64)
Atlikus tyrimą nustatyta, kad Indonezijos biodyzelino vidaus rinka yra smarkiai reguliuojama valstybės. Pertamina, visiškai valstybei priklausanti naftos ir dujų bendrovė, neabejotinai yra pati didžiausia vidaus rinkoje veikianti bendrovė (daugiau kaip 90 proc. vidaus rinkoje įsigyjamo biodyzelino ji perka iš atrinktų gamintojų). Pertamina yra valstybės įgaliota gaminti biodegalų ir iškastinių degalų mišinius, kurie parduodami jos degalinėse. Kiekvieną mėnesį Indonezijos prekybos ministerija nustato orientacinę eksporto kainą, kuria remiantis apskaičiuojamas mėnesinis eksporto muitų lygis. Pertamina biodyzeliną įsigyja už minėtą Indonezijos vyriausybės nustatytą orientacinę kainą.
(65)
Atsižvelgiant į šias aplinkybes, pelno sumos nebuvo galima apskaičiuoti remiantis faktiniais atrinktų bendrovių duomenimis, nes jų pardavimas vidaus rinkoje nelaikomas pardavimu įprastomis prekybos sąlygomis. Todėl pelno suma, naudota apskaičiuojant normaliąją vertę, buvo nustatyta pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6 dalies c punktą remiantis pagrįsta pelno suma, kurios galėtų tikėtis šio tipo nauja, inovatyvi ir kapitalo imli įmonė veikdama įprastomis konkurencijos sąlygomis laisvoje ir atviroje rinkoje, t. y. 15 proc. nuo apyvartos.
2.2. Eksporto kaina
(66)
Atrinkti eksportuojantys gamintojai į Sąjungą eksportavo tiesiogiai nepriklausomiems pirkėjams arba per susijusias bendroves.
(67)
Nagrinėjamojo produkto tiesioginio eksporto nepriklausomiems pirkėjams Sąjungoje atveju eksporto kaina buvo nustatyta pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 8 dalį remiantis už nagrinėjamąjį produktą faktiškai sumokėtomis arba mokėtinomis kainomis.
(68)
Kai pardavimas eksportui į Sąjungą buvo vykdomas per Sąjungoje įsikūrusias susijusias prekybos bendroves, eksporto kaina nustatyta pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 9 dalį remiantis kaina, kuria importuotas produktas buvo pirmą kartą perparduotas nepriklausomiems pirkėjams Sąjungoje. Tokiais atvejais eksporto kaina buvo koreguojama siekiant atsižvelgti į visas nuo importo iki perpardavimo patirtas išlaidas, ir pagrįstu laikytas 5 proc. nuo apyvartos dydžio pelnas.
(69)
Priemokos, kurios vienoje valstybėje narėje buvo taikomos pirkėjams, po biodyzelino įsigijimo norintiems pasinaudoti dvejopo biodyzelino vertės skaičiavimo reglamentavimo sistema (7), nelaikytos eksporto kainos dalimi. Tokios priemokos savaime nėra susietos su nagrinėjamuoju produktu, veikiau su susijusio importuotojo prievole pateikti dokumentus, kad gautų vyriausybės sertifikatą, kuriuo susijusio importuotojo klientui sudaroma galimybė įvykdyti būtinas sąlygas, kad galėtų maišyti tik pusę biodyzelino kiekio (jeigu tas biodyzelinas gali būti laikomas „dvigubos vertės“).
2.3. Palyginimas
(70)
Atrinktų eksportuojančių gamintojų normalioji vertė ir eksporto kaina buvo lyginamos remiantis gamintojo kainomis EXW sąlygomis.
(71)
Siekiant užtikrinti teisingą normaliosios vertės ir eksporto kainos palyginimą, pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalį koreguojant deramai atsižvelgta į skirtumus, turinčius poveikio kainoms ir kainų palyginamumui.
(72)
Todėl koreguota siekiant atsižvelgti į transporto, jūrų frachto ir draudimo išlaidas, tvarkymo, krovos darbų ir papildomas išlaidas, kreditų išlaidas, eksporto muitus, tyrimų mokesčius, bankų renkamus mokesčius ir komisinius visais atvejais, kai buvo aišku, kad jie turėjo poveikio kainų palyginamumui.
(73)
Kai pardavimas eksportui į Sąjungą buvo vykdomas per ne Sąjungoje įsikūrusias susijusias prekybos bendroves, Komisija nagrinėjo, ar tokie susiję prekiautojai turėtų būti laikomi eksportuojančio gamintojo pardavimo eksportui skyriais, ar už komisinius veikiančiais tarpininkais.
(74)
Nustatyta, kad viena bendrovė (bendrovių grupė) užmezgė ryšius su susijusia prekybos bendrove, kad ši be kitų produktų už komisinius prekiautų ir biodyzelinu. Šiuo atveju laikytasi nuomonės, kad susijęs prekiautojas turėtų būti laikomas už komisinius veikiančiu tarpininku, todėl pardavimo eksportui kainos buvo pakoreguotos pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalies i punktą siekiant atsižvelgti į prekiautojo gautą pelno dydį.
(75)
Vienas eksportuojantis gamintojas nagrinėjamąjį produktą (PME) pirmam nepriklausomam pirkėjui pardavė prieš tai sumaišęs jį su RME. Todėl pagal 2 straipsnio 10 dalies a punktą buvo atliktas koregavimas siekiant atsižvelgti į nagrinėjamojo produkto fizinių savybių skirtumus.
2.4. Dempingo skirtumas
(76)
Remiantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 11 ir 12 dalimis, atrinktų eksportuojančių gamintojų kiekvienos rūšies panašiam produktui nustatyta vidutinė svertinė normalioji vertė buvo palyginta su vidutine svertine eksporto kaina.
(77)
Vidutinis svertinis neatrinktų bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų dempingo skirtumas buvo apskaičiuotas remiantis pagrindinio reglamento 9 straipsnio 6 dalies nuostatomis. Šis skirtumas nustatytas remiantis atrinktiems eksportuojantiems gamintojams nustatytais skirtumais, neatsižvelgiant į eksportuojančio gamintojo, kuriam nustatytas nulinis dempingo skirtumas, skirtumą.
(78)
Visiems kitiems Indonezijos eksportuojantiems gamintojams dempingo skirtumas nustatytas pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnį remiantis turimais faktais. Šiuo tikslu iš pradžių nustatytas bendradarbiavimo lygis: bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų pranešti eksporto į Sąjungą apimties duomenys palyginti su atitinkama Eurostato importo statistika. Nustatytas labai aukštas bendradarbiavimo lygis (99 proc. viso eksporto į Sąjungą per TL), todėl visiems kitiems Indonezijos eksportuojantiems gamintojams nustatytas dempingo skirtumas, atitinkantis atrinkto bendradarbiaujančio eksportuojančio gamintojo, kuriam nustatytas didžiausias dempingo skirtumas, dempingo skirtumą.
(79)
Taip nustatyti laikinieji procentais išreikšti CIF kainos Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą dempingo skirtumai yra tokie:
Dempingo skirtumas
Bendrovė
Laikinasis dempingo skirtumas
PT. Ciliandra Perkasa
0,0 %
PT. Musim Mas
2,8 %
PT. Pelita Agung Agrindustri
5,3 %
PT. Wilmar Bioenergi Indonesia
9,6 %
PT. Wilmar Nabati Indonesia
9,6 %
Kitos bendradarbiaujančios bendrovės
6,5 %
Visos kitos bendrovės
9,6 %
D. ŽALA
1. Sąjungos pramonės ir Sąjungos produkcijos apibrėžtis
(80)
Panašų produktą Sąjungoje gamina 254 gamintojai. Jie yra Sąjungos pramonė, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 4 straipsnio 1 dalyje (toliau - Sąjungos pramonė).
(81)
Gauta įtarimų, kad daug didelių Sąjungos gamintojų yra susiję su Argentinos eksportuotojais ir (arba) kad jie importuoja biodyzeliną iš Argentinos, todėl neturėtų būti įtraukti į Sąjungos pramonės apibrėžtį.
(82)
Atlikus tyrimą trys bendrovės buvo išbrauktos iš Sąjungos pramonės apibrėžties dėl jų priklausymo nuo importo iš nagrinėjamųjų šalių - per TL jų importas sudarė atitinkamai 63 proc., 85 proc. ir 71 proc. jų pačių produkcijos. Dar dvi bendrovės išbrauktos, nes per tiriamąjį laikotarpį biodyzelino negamino. Šių bendrovių duomenys tolesnėse dalyse nenaudojami. Padaryta preliminari išvada, kad nebuvo priežasčių iš Sąjungos pramonės apibrėžties išbraukti kurį nors kitą Sąjungos gamintoją.
(83)
Siekiant nustatyti visą per TL Sąjungoje pagamintą produkto kiekį, naudota visa turima informacija apie Sąjungos pramonę, įskaitant skunde pateiktą informaciją ir Sąjungos gamintojų prieš inicijuojant tyrimą ir jį inicijavus pateiktus duomenis. Remiantis šia informacija nustatyta, kad Sąjungoje per TL iš viso pagaminta apie 9 052 871 tonų produkto. Kaip nurodyta pirmiau, atrinkti aštuoni Sąjungos gamintojai, kurių produkcija sudarė 27 proc. visos Sąjungos panašaus produkto produkcijos.
2. Sąjungos suvartojimas
1 lentelė
Sąjungos suvartojimas
2009
2010
2011
TL
Tonos
11 165 831
11 538 511
11 159 706
11 728 400
Indeksas (2009 m. = 100)
100
103
100
105
Šaltinis -
Eurostatas, Sąjungos pramonės duomenys.
(84)
Sąjungos suvartojimas nustatytas remiantis visų Sąjungos gamintojų visos Sąjungos produkcijos Sąjungos rinkoje kiekiu, atėmus jų eksportą, pridėjus importą iš Argentinos ir Indonezijos ir importą iš kitų trečiųjų šalių.
(85)
Importo iš Argentinos ir Indonezijos kiekio duomenys buvo paimti iš Eurostato duomenų, susijusių su įvairiais KN kodais, kuriems priskiriamas produktas.
(86)
Remiantis šiais duomenimis, per laikotarpį nuo 2009 m. iki TL pabaigos Sąjungos biodyzelino suvartojimas padidėjo 5 proc.
3. Bendras importo iš nagrinėjamųjų šalių poveikio vertinimas
(87)
Kaip nustatyta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 4 dalyje, importo iš abiejų šalių poveikis gali būti vertinamas bendrai tik tuo atveju, jei tenkinamos dvi sąlygos.
(88)
Pirmoji - dempingo skirtumas, susijęs su importu iš abiejų šalių, yra didesnis už de minimis, o importo kiekis nėra nereikšmingas. Dempingo skirtumas, kuris buvo nustatytas dėl importo iš Argentinos ir Indonezijos, buvo didesnis už pagrindinio reglamento 9 straipsnio 3 dalyje apibrėžtą de minimis ribą, o importo apimtis iš kiekvienos nagrinėjamosios šalies nebuvo nereikšminga, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 5 straipsnio 7 dalyje - per TL jo rinkos dalis buvo atitinkamai 10,8 proc. ir 8,5 proc.
(89)
Antra, importuojami produktai turi konkuruoti tarpusavyje ir konkuruoti su panašiu Sąjungos produktu. Iš Argentinos ir Indonezijos importuojamas biodyzelinas yra sumaišomas su mineraliniu biodyzelinu tų pačių prekybos bendrovių ir parduodamas pirkėjams visoje Sąjungoje tiesiogiai konkuruojant su Sąjungos pramonės pagamintu biodyzelinu.
(90)
Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, preliminariai laikoma, kad įvykdyti visi pagrindinio reglamento 3 straipsnio 4 dalyje išdėstyti kriterijai ir kad atliekant žalos analizę iš Argentinos importuojamas produktas ir iš Indonezijos importuojamas produktas turėtų būti nagrinėjami bendrai.
4. Iš nagrinėjamųjų šalių importuojamo produkto kiekis ir rinkos dalis
2 lentelė
2009
2010
2011
TL
Importas iš Argentinos
Tonos
853 589
1 179 285
1 422 142
1 263 230
Indeksas (2009 m. = 100)
100
138
167
148
Rinkos dalis
7,6 %
10,2 %
12,7 %
10,8 %
Indeksas (2009 m. = 100)
100
135
167
141
Importas iš Indonezijos
Tonos
157 915
495 169
1 087 518
995 663
Indeksas (2009 m. = 100)
100
314
689
631
Rinkos dalis
1,4 %
4,3 %
9,7 %
8,5 %
Indeksas (2009 m. = 100)
100
303
689
600
Visa rinkos dalis
9,1 %
14,5 %
22,5 %
19,3 %
Indeksas (2009 m. = 100)
100
160
248
213
Šaltinis -
Eurostatas.
(91)
Iš Argentinos ir Indonezijos importuojamas kiekis labai išaugo per 2009 m. - TL, o importas iš Indonezijos augo sparčiau nei iš Argentinos. Per minėtą laikotarpį rinkos dalis padidėjo nuo 9,1 proc. iki 19,3 proc.
5. Importo iš nagrinėjamųjų šalių kainos ir priverstinis kainų mažinimas
5.1. Kainų raida
3 lentelė
Importo kaina (EUR/t)
2009
2010
2011
TL
Argentina
629
730
964
967
Indeksas (2009 m. = 100)
100
116
153
154
Indonezija
597
725
864
863
Indeksas (2009 m. = 100)
100
121
145
145
Iš viso
624
728
920
921
Indeksas (2009 m. = 100)
100
117
147
148
Šaltinis -
Eurostatas.
(92)
Nors importo kainos per nagrinėjamąjį laikotarpį didėjo, ypač 2010-2011 m., biodyzelino iš Argentinos ir Indonezijos kainos nagrinėjamuoju laikotarpiu išliko mažesnės už Sąjungos pramonės kainas.
5.2. Priverstinis kainų mažinimas
(93)
Siekiant nustatyti, ar per TL buvo priverstinai mažinamos kainos, vidutinės svertinės atrinktų Sąjungos gamintojų pardavimo nesusijusiems pirkėjams Sąjungos rinkoje kainos, pakoreguotos pagal gamintojo kainas EXW sąlygomis, buvo palygintos su atitinkamomis vidutinėmis svertinėmis importo iš atrinktų Argentinos ir Indonezijos gamintojų kainomis pirmam nepriklausomam pirkėjui Sąjungos rinkoje, kurios buvo nustatytos remiantis CIF kaina ir tinkamai pakoreguotos siekiant atsižvelgti į muitus ir išlaidas po importo.
(94)
SME iš Argentinos ir PME iš Indonezijos buvo palygintas su Sąjungos rinkoje gaminamu ir parduodamu produktu remiantis ribine filtruojamumo temperatūra (RTF), t. y. temperatūra, kuriai esant biodyzelinas vėl virsta riebalais ir nebegali būti naudojamas kaip degalai.
(95)
Visų iš Argentinos į ES parduoti įvežtų produktų RTF buvo 0 °C. Todėl šie produktai buvo palyginti su Sąjungos gamintojų parduodamu biodyzelinu, kurio RTF - 0 °C.
(96)
Viso ES parduoto Indonezijos kilmės biodyzelino RFT buvo 13 0 °C. Atsižvelgiant į tai, kad Sąjungos gamintojai parduoda labai mažą tokios RFT biodyzelino kiekį (Indonezijos kilmės PME, prieš jį parduodant pirmam nepriklausomam pirkėjui, beveik visada sumaišomas su kitu kitų šalinių biodyzelinu), manyta, kad tiesiogiai lyginti netikslinga. Todėl iš Indonezijos eksportuoto PME, kurio RFT yra 13 °C, kaina buvo pakoreguota pagal RFT 0 °C biodyzelino kainą ir padidinta, remiantis kainos skirtumu Sąjungos rinkoje tarp Sąjungos pramonės pagaminto PME, kurio RFT yra 13 °C, ir vidutinės biodyzelino, kurio RFT yra 0 °C, kainos.
(97)
Pagal minėtą metodą Argentinos ir Indonezijos bei Sąjungos kainų skirtumas, išreikštas Sąjungos pramonės svertinės vidutinės gamintojo kainos EXW sąlygomis procentine dalimi, t. y. priverstinio kainų mažinimo skirtumas, sudarė 2,5-9,1 proc.
6. Sąjungos pramonės ekonominė padėtis
(98)
Pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnio 5 dalį nagrinėjant importo dempingo kaina poveikį Sąjungos pramonei buvo įvertinti visi ekonominiai rodikliai, tirtuoju laikotarpiu turėję poveikio Sąjungos pramonei.
(99)
Kaip minėta, tiriant galimą žalą Sąjungos pramonei naudoti patikrinti atrinktų Sąjungos gamintojų duomenys.
(100)
Nagrinėdama žalą Komisija atskirai įvertino makroekonominius ir mikroekonominius žalos rodiklius. Makroekonominius nagrinėjamojo laikotarpio rodiklius Komisija vertino remdamasi Sąjungos pramonės pateiktais visų Sąjungos gamintojų duomenimis. Mikroekonominius rodiklius Komisija nagrinėjo remdamasi patikrintais atrinktų Sąjungos gamintojų pateiktais duomenimis.
(101)
Remiantis su visais Sąjungos biodyzelino gamintojais susijusia informacija, įvertinti šie makroekonominiai rodikliai: gamyba, gamybos pajėgumai, pajėgumų naudojimas, pardavimo apimtis, rinkos dalis, augimas, užimtumas, našumas, dempingo skirtumo dydis ir atsigavimas po buvusio dempingo.
(102)
Remiantis su atrinktais Sąjungos biodyzelino gamintojais susijusia informacija įvertinti šie mikroekonominiai rodikliai: vidutinės vieneto kainos, vieneto sąnaudos, darbo sąnaudos, atsargos, pelningumas, grynųjų pinigų srautas, investicijos, investicijų grąža ir pajėgumas padidinti kapitalą.
7. Makroekonominiai rodikliai
7.1. Gamybos pajėgumai, gamyba ir pajėgumų naudojimas
4 lentelė
2009
2010
2011
TL
Gamybos pajėgumai (tonomis)
20 359 000
21 304 000
21 517 000
22 227 500
Indeksas (2009 m. = 100)
100
105
106
109
Gamybos apimtis (tonomis)
8 745 693
9 367 183
8 536 884
9 052 871
Indeksas (2009 m. = 100)
100
107
98
104
Pajėgumų naudojimas
43 %
44 %
40 %
41 %
Indeksas (2009 m. = 100)
100
102
92
95
Šaltinis -
Sąjungos pramonės pateikti duomenys.
(103)
Nagrinėjamuoju laikotarpiu didėjo ir Sąjungos pramonės gamyba, ir suvartojimas. Pajėgumai iš esmės nesikeitė, ypač 2010 m. - TL; taigi pajėgumai tuo laikotarpiu naudoti menkai. Sąjungos pramonė negalėjo pasinaudoti anksčiau įrengtais pajėgumais arba išnaudoti pajėgumų, kurie tuo laikotarpiu padidinti tikintis JAV nustatytų priemonių poveikio ar dėl numatytos kvotų sistemos ir kai kurių valstybių narių didesnių užsakymų.
7.2. Pardavimo apimtis ir rinkos dalis
5 lentelė
2009
2010
2011
TL
Pardavimo apimtis (tonomis)
9 454 786
9 607 731
8 488 073
9 294 137
Indeksas (2009 m. = 100)
100
102
90
98
Rinkos dalis
84,7 %
83,3 %
76,1 %
79,2 %
Indeksas (2009 m. = 100)
100
98
90
94
Šaltinis -
Sąjungos pramonės pateikti duomenys.
(104)
Pardavimo nesusijusioms bendrovėms Sąjungoje apimtis per šį laikotarpį iš esmės nesikeitė. Atsižvelgiant į tai, kad per šį laikotarpį suvartojimas šiek tiek išaugo, pastovi pardavimo apimtis lėmė rinkos dalies sumažėjimą (5,5 procentinio punkto), o prarastą rinkos dalį užėmė importas iš nagrinėjamųjų šalių.
7.3. Augimas
(105)
Sąjungos pramonės augimą rodo kiekio rodikliai - gamybos, pardavimo ir ypač rinkos dalies. Nors per nagrinėjamą laikotarpį suvartojimas padidėjo, Sąjungos gamintojų rinkos dalis kartu su juo neaugo. Sąjungos pramonės rinkos dalis per šį laikotarpį sumažėjo, o importo apimtis padidėjo. Per tą patį laikotarpį importui iš Argentinos ir Indonezijos tenkanti rinkos dalis padidėjo daugiau kaip 10 procentinių punktų. Tai, kad Sąjungos pramonė negalėjo visapusiškai pasinaudoti augančia rinka, apskritai turėjo neigiamo poveikio jos ekonominei padėčiai.
7.4. Užimtumas ir našumas
6 lentelė
2009
2010
2011
TL
Užimtumas (visos darbo dienos ekvivalentais (VDDE))
1 858
2 055
2 061
2 079
Indeksas (2009 m. = 100)
100
111
111
112
Našumas (t/VDDE)
4 707
4 558
4 142
4 354
Indeksas (2009 m. = 100)
100
97
88
93
Šaltinis -
Sąjungos pramonės pateikti duomenys.
(106)
Biodyzelino pramonė yra kapitalo imli pramonė, kurios gamybos procesui nereikia daug darbo jėgos, be to, tam tikrą dalį biodyzelino faktiškai pagamina rangovai, todėl darbuotojų samdoma nedaug. Atsižvelgiant į tai, kad per šį laikotarpį šiek tiek padidėjo gamybos apimtis, padidėjo ir užimtumas.
(107)
Užimtumas didėjo sparčiau nei gamyba, taigi našumas per laikotarpį nuo 2009 m. iki TL pabaigos sumažėjo 7 procentiniais punktais.
7.5. Faktinio dempingo skirtumo dydis ir atsigavimas po buvusio dempingo
(108)
Iki 2009 m. (kuomet prasideda šio tyrimo tiriamasis laikotarpis) Sąjungos pramonei žalą darė importas dempingo kaina iš Junginių Amerikos Valstijų. Iš Jungtinių Amerikos Valstijų importuojamam produktui nustatytais muitais siekta užtikrinti vienodas sąlygas, kad Sąjungos pramonė galėtų sąžiningai konkuruoti su minėtu importu ir atsigauti po anksčiau patirtos žalos.
(109)
Tačiau akivaizdu, kad taip nebuvo. Sąjungos pramonė dabar ne tokia pelninga kaip 2009 m., be to, ji prarado rinkos dalį (net palyginti su 2009 m.), kurią užėmė iš Argentinos ir Indonezijos importuojami produktai, dėl kurių priverstinai mažinamos Sąjungos kainos. Pajėgumų naudojimas mažėjo, nors suvartojimas Sąjungoje didėjo. Akivaizdu, kad atsigavimo po buvusio dempingo nebuvo.
(110)
Argentinos ir Indonezijos eksportuojančių gamintojų dempingo skirtumai buvo nurodyti pirmiau, dempingui skirtame skirsnyje. Nustatyta, kad vienas Indonezijos eksportuojantis gamintojas, kurio importas į ES sudaro nedidelę viso importo iš Indonezijos dalį, dempingo nevykdė. Tačiau kiti Indonezijos eksportuojantys gamintojai ir visi Argentinos eksportuojantys gamintojai, kaip nustatyta, biodyzeliną į Sąjungos rinką eksportavo dempingo kaina. Be to, atsižvelgiant į importo dempingo kaina iš abiejų nagrinėjamųjų šalių apimtį ir kainas, faktinio dempingo skirtumo poveikio negalima laikyti nereikšmingu.
8. Mikroekonominiai rodikliai
8.1. Vidutinės vieneto kainos, vieneto sąnaudos ir darbo užmokesčio sąnaudos
7 lentelė
2009
2010
2011
TL
Vieneto kaina (EUR/t)
797
845
1 096
1 097
Indeksas (2009 m. = 100)
100
106
137
138
Vieneto sąnaudos (EUR/t)
760
839
1 089
1 116
Indeksas (2009 m. = 100)
100
110
143
147
Darbo užmokesčio sąnaudos EUR/VDDE
57 391
63 490
62 141
61 004
Indeksas (2009 m. = 100)
100
111
108
106
Šaltinis -
atrinktų Sąjungos gamintojų klausimyno atsakymai.
(111)
Nors nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungos pramonė sugebėjo padidinti pardavimo kainą, dėl prasto rapsų derliaus 2011 m. gamybos sąnaudos išaugo tiek, kad didesnės pardavimo kainos jos nebekompensavo. Sąjungos pramonei buvo ekonomiškai nenaudinga importuoti alternatyvių žaliavų iš Argentinos ir Indonezijos dėl tose šalyse galiojusio mokesčių režimo, todėl ji buvo priversta importuoti gatavą biodyzeliną ir taip sumažinti savo sąnaudas ir, atitinkamai, bendrus nuostolius.
(112)
Be to, nagrinėjamuoju laikotarpiu išaugo atrinktų bendrovių darbo užmokesčio sąnaudos, todėl bendrovės ir vėl turėjo ieškoti būdų, kaip sumažinti bendrąsias sąnaudas.
8.2. Atsargos
8 lentelė
2009
2010
2011
TL
Atsargos (tonomis)
74 473
87 283
90 249
103 058
Indeksas (2009 m. = 100)
100
117
121
138
Šaltinis -
atrinktų Sąjungos gamintojų klausimyno atsakymai.
(113)
Per nagrinėjamą laikotarpį biodyzelino atsargos padidėjo maždaug 40 proc. Atsargų kiekis didėjo per visą nagrinėjamą laikotarpį. Tačiau vertinant ekonominę Sąjungos pramonės padėtį su atsargomis susiję duomenys nėra labai vertingi, nes biodyzelino negalima saugoti ilgiau nei 6 mėnesius (vidutiniškai jis laikomas tik apie tris mėnesius).
8.3. Pelningumas, investicijos, investicijų grąža, grynųjų pinigų srautas ir pajėgumas padidinti kapitalą
9 lentelė
2009
2010
2011
TL
Pelningumas
3,5 %
-0,3 %
-0,2 %
-2,5 %
Investicijos (tūkst. EUR)
188 491
156 927
149 113
141 578
Indeksas (2009 m. = 100)
100
83
79
75
Investicijų grąža
19 %
-2 %
-2 %
-24 %
Grynųjų pinigų srautas (tūkst. EUR)
244 001
-48 649
21 241
23 984
Indeksas (2009 m. = 100)
100
-20
9
10
Šaltinis -
atrinktų Sąjungos gamintojų klausimyno atsakymai.
(114)
Atrinktų Sąjungos gamintojų pelningumas nustatytas ikimokestinį grynąjį pelną, kuris buvo gautas panašų produktą pardavus Sąjungos rinkoje, išreiškus tokio pardavimo apyvartos procentine dalimi. Per nagrinėjamą laikotarpį atrinktų Sąjungos gamintojų pelningumas sumažėjo labai smarkiai - nuo 3,5 proc. iki -2,5 proc.
(115)
Atrinktų Sąjungos gamintojų investicijų į biodyzelino gamybą lygis per minėtą laikotarpį sumažėjo, todėl galima daryti išvadą, kad nors atrinkti gamintojai vis dar buvo pajėgūs investuoti į biodyzelino gamybą, sumažėjus Sąjungos gamintojų rinkos daliai, sumažėjo ir tokioms investicijoms galimų skirti išteklių.
(116)
Atrinktų Sąjungos gamintojų investicijų grąžos, rodančios jų ikimokestinius rezultatus biodyzelino gamybai naudoto turto atskaitinio laikotarpio pradžios ir pabaigos grynosios buhalterinės vertės procentine dalimi, pelningumo tendencija buvo neigiama. Mažėjanti investicijų grąža akivaizdžiai rodo tiriamuoju laikotarpiu blogėjančią Sąjungos pramonės ekonominę padėtį.
(117)
Grynųjų pinigų srautas, t. y. pramonės gebėjimas finansuoti savo veiklą, per nagrinėjamą laikotarpį smarkiai sumažėjo - tai rodo, kad atrinktoms bendrovėms buvo sunku konkuruoti su dempingo kaina iš Argentinos ir Indonezijos vykdomu importu.
9. Išvada dėl žalos
(118)
Įvertinus patikrintus duomenis galima daryti neabejotiną išvadą, kad Sąjungos pramonei buvo padaryta materialinė žala, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 5 dalyje. Suvartojimas augo, bet tuo pat metu buvo prarasta rinkos dalis ir sumažėjo pelningumas, padidėjo importuojamų produktų užimama rinkos dalis ir buvo priverstinai mažinamos Sąjungos gamintojų kainos.
(119)
Kiti rodikliai taip pat blogėjo arba nekito net po to, kai Jungtinėms Amerikos Valstijoms buvo nustatytos priemonės ir muitų taikymas išplėstas iš Kanados vengiant priemonių siunčiamiems produktams.
(120)
Sąjungos gamintojams pavyko kompensuoti didžiąją dalį per 2010-2011 m. padidėjusių (+33 procentiniais punktais) gamybos sąnaudų, bet tik iki nulio sumažinus pelningumą. Tačiau per 2011 m. - TL padidėjusių sąnaudų Sąjungos gamintojai kompensuoti nebepajėgė, nes išaugo žaliavų kaina, o žaliavos sudaro beveik 80 proc. visų biodyzelino gamybos sąnaudų. Šių padidėjusių sąnaudų nebuvo galima visiškai perkelti pirkėjams Sąjungos rinkoje, todėl per TL patirta nuostolių.
E. PRIEŽASTINIS RYŠYS
1. Įvadas
(121)
Pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnio 6 ir 7 dalis nagrinėta, ar dėl nagrinėjamųjų šalių kilmės importo dempingo kaina Sąjungos pramonei padaryta tokia žala, kad ją būtų galima laikyti materialine.
(122)
Taip pat nagrinėti kiti, su importu dempingo kaina nesusiję žinomi veiksniai, galėję tuo pačiu metu daryti žalą Sąjungos pramonei, nes siekta užtikrinti, kad žala, kurią galėjo padaryti tie kiti veiksniai, nebūtų priskirta importui dempingo kaina.
2. Importo dempingo kaina poveikis
(123)
Nustatyta, kad per tiriamąjį laikotarpį nevykdant dempingo iš Indonezijos į ES importuota tik nedidelė dalis biodyzelino (maždaug 2-6 proc.). Nustatyta, kad kitas biodyzelinas iš Indonezijos ir visas biodyzelinas iš Argentinos importuotas dempingo kaina. Jeigu tas nedidelis ne dempingo kaina importuotas produkto kiekis būtų atimtas iš viso deklaruoto importo iš Indonezijos kiekio, pirmiau aprašytos importo tendencijos nepasikeistų.
(124)
Atlikus tyrimą nustatyta, kad per nagrinėjamąjį laikotarpį labai padidėjo (daugiau nei du kartus) importo mažomis dempingo kainomis iš nagrinėjamųjų šalių apimtis. Dėl to tokiam importui tenkanti rinkos dalis padidėjo net 10 procentinių punktų - nuo 9,1 proc. 2009 m. iki 18,8 proc. TL pabaigoje.
(125)
Be to, Sąjungos pramonės rinkos dalis per nagrinėjamąjį laikotarpį sumažėjo 5,5 procentinio punkto, nors suvartojimas padidėjo.
(126)
Importo dempingo kaina vidutinė kaina per 2009 m. - TL padidėjo 48 proc., tačiau buvo gerokai mažesnė už Sąjungos pramonės kainas tuo laikotarpiu. Taigi dėl importo dempingo kaina buvo priverstinai mažinamos Sąjungos pramonės kainos - vidutinis priverstinio kainų mažinimo skirtumas per TL buvo 4 proc. Indonezijos atveju ir 8 proc. Argentinos atveju.
(127)
Išaugusio importo mažomis dempingo kainomis Sąjungos rinkoje daromas spaudimas neleido Sąjungos pramonei nustatyti tokių pardavimo kainų, kurios atitiktų rinkos sąlygas ir padidėjusias sąnaudas. Atrinktos bendrovės pirkėjams didino kainas, tačiau taip jiems perkėlė tik 38 proc. sąnaudų, nors iš viso sąnaudos tuo metu išaugo 47 proc.
(128)
Remiantis tuo, kas išdėstyta, daroma preliminari išvada, kad importas mažomis dempingo kainomis iš nagrinėjamųjų šalių, dėl kurio per TL buvo priverstinai mažinamos Sąjungos pramonės kainos ir kurio apimtis labai padidėjo, turėjo lemiamos įtakos Sąjungos pramonės patirtai materialinei žalai.
3. Kitų veiksnių poveikis
3.1. Importas iš kitų šalių
10 lentelė
Kitos trečiosios šalys
2009
2010
2011
TL
Iš viso importuota (tonomis)
699 541
256 327
161 973
175 370
Indeksas (2009 m. = 100)
100
37
23
25
Rinkos dalis
6,3 %
2,2 %
1,5 %
1,5 %
Indeksas (2009 m. = 100)
100
35
23
24
Šaltinis -
Eurostatas.
(129)
Importas iš trečiųjų šalių - daugiausia JAV, Norvegijos ir Pietų Korėjos - per laikotarpį nuo 2009 m. iki TL pabaigos smarkiai sumažėjo. Iš šių šalių importuota mažiau, nes 2009 m. iš Jungtinių Valstijų importuojamiems produktams buvo nustatytos priemonės, kurių taikymas atlikus priemonių vengimo tyrimą 2010 m. išplėstas iš Kanados siunčiamam biodyzelinui. Atsižvelgiant į tai, kad tuo metu, kai blogėjo Sąjungos pramonės finansinė padėtis, importo iš kitų trečiųjų šalių užimama rinkos dalis mažėjo, importo iš kitų trečiųjų šalių įtaka Sąjungos pramonės patirtai žalai negalėjo būti reikšminga. Taigi negalima daryti išvados, kad dėl minėto importo nutrūksta patirtos žalos ir importo dempingo kaina poveikio priežastinis ryšys.
3.2. Importas iš nagrinėjamųjų šalių ne dempingo kaina
(130)
Nustatyta, kad ne visas importas iš nagrinėjamųjų šalių buvo vykdomas dempingo kaina, tačiau tik 2011 m. antrą pusmetį. Atsižvelgiant į tai, kad toks importas buvo vykdomas tik trumpą laiką ir į nedidelį jo kiekį, dėl jo Sąjungos pramonė galėjo patirti tik nedidelės žalos, todėl dėl jo nenutrūksta patirtos žalos ir importo dempingo kaina poveikio priežastinis ryšys.
3.3. Kiti Sąjungos gamintojai
(131)
Atsižvelgiant į mažą Sąjungos gamintojų, neįtrauktų į Sąjungos pramonės apibrėžtį, gamybos apimtį ir į apskritai nedidelį jų importo kiekį, manoma, kad dėl šių gamintojų Sąjungos pramonė žalos nepatyrė.
3.4. Sąjungos pramonės importas
(132)
CARBIO, Argentinos biodyzelino gamintojų asociacija, teigė, kad Sąjungos pramonei žalą padarė Sąjungos gamintojų iš Argentinos ir Indonezijos vykdytas importas. Šį importą ji įvardijo kaip pačių Sąjungos gamintojų veiksmais sau sukeltą žalą ir teigė, kad Argentinos gamintojai neturėtų būti laikomi prisidėję prie žalos.
(133)
Sąjungos pramonės pateikti duomenys iš tikrųjų rodo, kad nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungos gamintojai iš Argentinos ir Indonezijos importavo tam tikrą biodyzelino kiekį - iki 60 proc. viso per TL iš šių šalių importuoto kiekio. Tačiau Sąjungos gamintojai teigė importą naudoję kaip savigynos priemonę. Galimybė mažos trukmės laikotarpiu pasinaudoti vykdant dempingą importuojamo biodyzelino kainomis padėjo Sąjungos gamintojams išlikti versle vidutinės trukmės laikotarpiu.
(134)
Sąjungos pramonės vykdytas biodyzelino importas dempingo kainomis smarkiai išaugo per 2011 m. ir TL, t. y. tuo metu, kai buvo labiausiai juntamas eksportuojamo biodyzelino ir jo žaliavų diferencijuoto apmokestinimo poveikis, nes būtent tuo metu importuoti žaliavas (sojos aliejų ir alyvpalmių aliejų) tapo ekonomiškai mažiau naudinga, nei importuoti gatavą produktą. Abiejose šalyse taikoma diferencijuoto eksportuojamų produktų apmokestinimo sistema, pagal kurią žaliavoms, palyginti su gatavu produktu, taikomi didesni eksporto mokesčiai. Ar šį diferencinį eksporto mokestį galima laikyti subsidija pagal pagrindinio antisubsidijų reglamento 2 straipsnį, bus išsiaiškinta per šiuo metu vykdomą antisubsidijų tyrimą.
(135)
Pavyzdžiui, kelis TL mėnesius iš Argentinos importuojamo sojos aliejaus kaina buvo didesnė už SME, todėl pirkti sojos aliejų tuo metu buvo ekonomiškai nenaudinga. Taigi pirkti SME buvo vienintelė ekonomiškai pagrįsta galimybė.
(136)
Bet kuriuo atveju, jeigu Sąjungos pramonė nebūtų importavusi minėto biodyzelino kiekio, tą kiekį būtų importavusios (priverstinai sumažindamos Sąjungos pramonės kainas) ir Sąjungos rinkoje pardavusios Sąjungos prekybos bendrovės, nes jos jau importuoja biodyzeliną iš minėtų šalių ir konkuruodamos su Sąjungos pramone parduoda jį dyzelino perdirbimo įmonėms. Dėl šio importo nepažeidžiamas priežastinis ryšys, todėl minėtas argumentas preliminariai atmetamas.
3.5. Sąjungos pramonės pajėgumai
(137)
CARBIO taip pat teigia, kad Sąjungos pramonei padarytą žalą reikia sieti su pertekliniais pajėgumais, kuriuos lėmė pernelyg didelė plėtra. CARBIO teigia, kad 2008 m. pajėgumų naudojimas tesiekė 50 proc., tačiau pramonė plėtėsi, nors paklausa tuo pat metu nedidėjo.
(138)
Iš tiesų nagrinėjamuoju laikotarpiu pajėgumų naudojimo lygis visoje Sąjungoje buvo žemas, o per TL siekė tik 40 proc. Todėl kai kurios bendrovės naudojo ne visus įsirengtus pajėgumus.
(139)
Tačiau pajėgumų naudojimo lygis buvo žemas jau nagrinėjamojo laikotarpio pradžioje, toks išliko per visą laikotarpį ir atrinktose bendrovėse taip pat nesikeitė.
(140)
Nagrinėjamojo laikotarpio pradžioje atrinktos bendrovės veikė pelningai, pabaigoje - nuostolingai, o jų pajėgumų naudojimas nesikeitė. Todėl galima pagrįstai teigti, kad visa pramonė tapo mažiau pelninga, o jos pajėgumų naudojimas išliko nepasikeitęs. Taigi perteklinių pajėgumų negalima laikyti svarbia priežastimi, dėl kurios buvo padaryta žala, nes, panašu, tarp jų nėra priežastinio ryšio. Todėl šis argumentas preliminariai atmetamas.
3.6. Žaliavų trūkumas ir vertikalioji integracija
(141)
CARBIO taip pat teigia, kad Sąjungos pramonė patiria žalą, nes yra neefektyvi, ypač dėl to, kad nėra vertikaliai integruota ir veikia ten, kur arti nėra žaliavų.
(142)
Šie argumentai preliminariai atmetami. Kai kurios atrinktos bendrovės yra įsikūrusios uostuose, todėl joms žaliavos tiesiogiai atplukdomos laivais, o kitų atrinktų bendrovių biodyzelino ir aliejaus gamyklos yra toje pačioje vietoje. Daug Pietų Europos biodyzelino gamintojų yra specialiai įsikūrę uostų teritorijose, kad žaliavos jiems būtų tiekiamos iš Argentinos ir Indonezijos, arba ten, kur ir jų pirkėjai (iškastinės naftos perdirbimo gamyklos). Atsižvelgiant į tai, kad pradėjus taikyti diferencijuoto eksporto apmokestinimo sistemą žaliavos tapo brangesnės už gatavą produktą ir kad dėl to gaminti PME ir SME Europos Sąjungoje tapo ekonomiškai nebeįmanoma, Sąjungos pramonei neabejotinai buvo padaryta žala.
3.7. Kiti su reglamentavimu susiję veiksniai
(143)
Be to, CARBIO nurodė tam tikrus su reglamentavimu susijusius veiksnius, dėl kurių, anot jos, Sąjungos pramonė patyrė žalos, nors kai kurie iš jų tėra dar neįsigalioję teisės aktų pasiūlymai. Tačiau CARBIO ypatingą dėmesį skiria toliau aprašomai dvejopo vertės skaičiavimo sistemai.
(144)
Atsinaujinančių energijos išteklių direktyvoje (AEID) reikalaujama, kad valstybės narės nustatytų taisykles, pagal kurias mineralinis dyzelinas naudotojams būtų parduodamas tik prieš tai jį sumaišius su tam tikra biodyzelino dalimi. Kai kurios valstybės narės pasinaudojo AEID nuostata, pagal kurią minėta biodyzelino dalis gali būti dvigubai mažesnė, jeigu biodyzelinas yra pagamintas iš naudoto aliejaus arba naudotų gyvūninių riebalų. Pavyzdžiui, jeigu tam tikra valstybė narė nustato, kad mišinį turi sudaryti 7 proc. biodyzelino ir 93 proc. mineralinio dyzelino, 7 proc. biodyzelino dalis gali būti sumažinta iki 3,5 proc., jeigu maišoma su iš naudoto aliejaus gautu biodyzelinu.
(145)
CARBIO teigia, kad dėl dvejopo skaičiavimo taisyklių vadinamojo pirmosios kartos biodyzelino pardavimas per TL sumažėjo 1 mln. metrinių tonų ir kad dėl to Sąjungos pramonei buvo padaryta žala. Šis argumentas atmetamas, nes tarp atrinktų Sąjungos gamintojų yra dvigubos vertės biodyzeliną gaminančių bendrovių, o jų finansinė padėtis labai nesiskiria nuo iš gryno aliejaus biodyzeliną gaminančių atrinktų bendrovių finansinės padėties. Tikrinant šių bendrovių duomenis nustatyta, kad jų biodyzelino kainai įtakos turėjo mažos iš Argentinos ir Indonezijos importuojamo biodyzelino dempingo kainos, nes jos netiesiogiai konkuruoja su iš nagrinėjamųjų šalių importuojamu PME ir SME.
(146)
Taip pat teigta, kad Sąjungos pramonė patiria žalą, nes nepakankamai investuoja į antrosios kartos biodegalus, pvz., nenaudoja naudoto aliejaus. Šis argumentas preliminariai atmetamas, nes Sąjungoje nėra tiek naudoto aliejaus, kad būtų galima žymiai padidinti iš naudoto aliejaus jau gaminamą biodyzelino kiekį.
3.8. Apribojimai valstybėse narėse
(147)
CARBIO taip pat teigė, kad Sąjungos pramonės patirta žala negali būti siejama su importu iš nagrinėjamųjų šalių, nes įvairiose valstybėse narėse yra taikomos kvotų sistemos ir mokesčių režimai, kuriais ribojamas patekimas į tas rinkas. Ji taip pat teigė, kad į kai kurias ES rinkas SME ir PME neįmanoma importuoti dėl klimato sąlygų.
(148)
Teisinga manyti, kad PME ribinė filtruojamumo temperatūra (RFT) (+13 °C) reiškia, kad PME negali būti naudojamas visoje Sąjungoje, jei nėra sumaišomas su kitu biodyzelinu siekiant sumažinti jo RFT. Tačiau SME RTF yra 0 °C, todėl jį galima naudoti plačiau, ypač šiltuoju metų laikotarpiu.
(149)
Argumentas, kad Sąjungos pramonei žalą daro kai kurių valstybių narių reglamentavimo sistema, buvo atidžiai nagrinėjamas per visą tyrimą.
(150)
Kai kurios valstybės narės taiko kvotų sistemą, pagal kurią atitinkamos valstybės narės bendrovėms arba kitų Sąjungos valstybių narių bendrovėms suteikiama konkreti gamybos kvota. Vis dėlto dauguma šalių teikia lengvatas per mokesčių sistemas, tačiau šios lengvatos yra mažinamos arba jų iš viso atsisakoma.
(151)
Prancūzija, pvz., taiko 90 EUR už toną pagal kvotą pagaminto biodyzelino lengvatą. Tačiau atsižvelgiant į mažas vykdant dempingą importuojamo biodyzelino kainas, dažnai pigiau jį importuoti, nei pirkti iš Sąjungos pramonės, net ir įvertinus mokesčių lengvatas. Tai įrodo faktas, kad Prancūzijos rinkoje prekiaujama iš Argentinos importuotais produktais.
(152)
Kai kuriose valstybėse narėse iš Argentinos ir Indonezijos importuotais produktais neprekiaujama dėl klimato sąlygų arba dėl kvotų sistemų. Tačiau didžiojoje Sąjungos rinkos dalyje iš Argentinos ir Indonezijos importuotu biodyzelinu prekiaujama, nes nėra kvotų sistemos, arba dėl to, kad jo kaina yra mažesnė už bet kokią mokesčių lengvatą, kurią valstybė narė galėtų suteikti.
(153)
Atsižvelgiant į tai, kad PME ir SME galima prekiauti visoje Sąjungoje, jei jis sumaišomas su Sąjungoje pagamintu RME arba kitu biodyzelinu, ir į didelį dempingo kainomis importuoto produkto kiekį net ir tose valstybėse narėse, kurios taiko mokesčių lengvatų sistemas, šis argumentas preliminariai atmetamas, nes dėl esamų kvotų sistemų ir mokesčių režimų žalos ir importo dempingo kainomis daromo poveikio priežastinis ryšys nenutrūksta.
4. Išvada dėl priežastinio ryšio
(154)
Atliktas vertinimas rodo, kad labai padidėjo nagrinėjamųjų šalių kilmės importo mažomis dempingo kainomis apimtis ir rinkos dalis. Kartu nustatyta, kad dėl šio importo per TL buvo priverstinai mažinama Sąjungos pramonės kaina.
(155)
Duomenys rodo, kad išaugus nagrinėjamųjų šalių kilmės importo mažomis kainomis apimčiai, labai pablogėjo Sąjungos pramonės ekonominė padėtis.
(156)
Atliekant analizę tinkamai atskirtas ir atskirai įvertintas poveikis, kurį Sąjungos pramonės padėčiai darė visi žinomi veiksniai, ir žalingas importo dempingo kaina poveikis. Remiantis šiuo tyrimu daroma preliminari išvada, kad importas dempingo kaina iš nagrinėjamųjų šalių Sąjungos pramonei padarė materialinę žalą, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 6 dalyje.
(157)
Žinomi veiksniai (išskyrus importą dempingo kaina) įvertinti remiantis pagrindinio reglamento 3 straipsnio 7 dalimi ir nenustatyta, kad dėl jų būtų nutrūkęs importo dempingo kaina ir Sąjungos pramonės patirtos žalos priežastinis ryšys.
F. SĄJUNGOS INTERESAI
(158)
Remdamasi pagrindinio reglamento 21 straipsniu, Komisija nagrinėjo, ar, nepaisant išvadų dėl žalingo dempingo, esama įtikinamų priežasčių, leidžiančių daryti išvadą, kad šiuo konkrečiu atveju priemonių taikymas neatitiktų Sąjungos interesų. Nustatant Sąjungos interesus įvertinti visi susiję interesai, tarp jų - Sąjungos pramonės, importuotojų, žaliavų tiekėjų ir naudotojų interesai.
1. Sąjungos pramonės interesai
(159)
Kaip minėta, dėl nagrinėjamųjų šalių kilmės importo dempingo kaina Sąjungos pramonei padaryta materialinė žala. Jei priemonės nebūtų nustatytos, Sąjungos pramonės finansinė padėtis veikiausiai toliau blogėtų. Sąjungos pramonės padėtis ypač pablogėjo, kai 2009 m. +3 proc. siekęs pelningumas TL pabaigoje sumažėjo iki -2,5 proc. Bet koks tolesnis veiklos rezultatų blogėjimas galiausiai reikštų, kad mažėtų gamybos apimtis, būtų uždaroma daugiau gamyklų, todėl Sąjungoje gali sumažėti užimtumas ir investicijų.
(160)
Nustačius priemones būtų atkurta sąžininga konkurencija rinkoje. Sąjungos pramonės pelningumas mažėja dėl to, kad jai sunku konkuruoti su vykdant dempingą mažomis kainomis importuojamais nagrinėjamųjų šalių kilmės produktais; šį faktą taip pat lemia abiejose šalyse taikomas eksporto mokesčių režimas - dėl jo į Sąjungos rinką importuojamo SME ir PME kainos mažėja, o žaliavų - didėja. Todėl nustačius antidempingo priemones Sąjungos pramonė galėtų pagerinti savo pelningumą iki tokio lygio, kuris laikomas būtinu šiai kapitalo imliai pramonei.
(161)
Priemonės turėtų suteikti Sąjungos pramonei galimybę pradėti atsigauti po žalingo dempingo, kuris buvo nustatytas per tyrimą.
2. Nesusijusių Sąjungos importuotojų ir (arba) prekiautojų interesai
(162)
Sąjungos nesusiję importuotojai ir (arba) prekiautojai buvo paraginti pranešti apie save Komisijai. Tačiau šiame tyrime nebendradarbiavo nė vienas importuotojas.
(163)
Nesusiję importuotojai ar prekiautojai duomenų nepateikė, todėl nebuvo įrodymų, kad priemonės akivaizdžiai prieštarautų šių šalių interesams.
3. Naudotojų ir vartotojų interesai
(164)
Inicijavus tyrimą klausimynai nusiųsti visoms žinomoms naudotojų bendrovėms, gaminančioms ir platinančioms mineralinį dyzeliną, taip pat maišančioms, kaip reikalaujama, mineralinį dyzeliną su biodyzelinu.
(165)
Trys biodyzelino naudotojai atsiuntė naudotojams skirto klausimyno atsakymus, tačiau nurodė, kad biodyzelinas sudaro tik labai nedidelę jų viso verslo dalį. Jie nurodė, kad teisiškai privalėtų pirkti biodyzeliną, todėl, kaip ir anksčiau, jeigu dėl muito biodyzelino kaina padidėtų, jie tą padidėjimą savaime perkeltų savo pirkėjams.
(166)
Atsižvelgiant į tai, kad turima nedaug informacijos, galutiniam vartotojui nustatytos priemonės veikiausiai turėtų labai nedidelį poveikį, nes į degalinėse perkamą mineralinį dyzeliną įmaišoma tik maža dalis biodyzelino. Nenustatyta, kad priemonės akivaizdžiai prieštarautų naudotojų ar vartotojų interesams.
4. Žaliavų tiekėjų interesai
(167)
Viena žaliavų tiekėjų asociacija FEDIOL (Europos aliejaus ir baltymų rupinių pramonei Europoje atstovaujanti federacija) pateikė žaliavų tiekėjams nusiųsto klausimyno atsakymus. Ši asociacija nurodė, kad dėl importo iš nagrinėjamųjų šalių visoje Sąjungoje sumažėjo rapsų aliejaus paklausa - per 2009-2011 m. daugiau kaip 1 mln. tonų.
(168)
Kaip ji mano, priemonių nustatymas turės teigiamo poveikio ES tiekėjų pramonei, nes padidės pajėgumų naudojimas. Bent kiek išaugusi rapsų aliejaus paklausa būtų naudinga ES kombinuotųjų pašarų pramonei, nes šie pašarai - tai rapsų aliejaus gamybos liekanos, ir žemės ūkio sektoriui, rapsų augintojui.
(169)
Taigi remiantis gautais įrodymais galima teigti, kad Sąjungos žaliavų tiekėjams priemonių nustatymas būtų naudingas.
5. Išvada dėl Sąjungos interesų
(170)
Priemonių nustatymas importuojamam Argentinos ir Indonezijos kilmės biodyzelinui akivaizdžiai atitiktų Sąjungos pramonės interesus. Priemonės leistų Sąjungos pramonei augti ir pradėti atsigauti po importo dempingo kaina padarytos žalos. Kita vertus, jei priemonės nebūtų nustatytos, Sąjungos pramonės ekonominė padėtis toliau blogėtų ir iš verslo pasitrauktų dar daugiau veiklos vykdytojų. Nors dėl naudotojų ir importuotojų negalima daryti jokių aiškių išvadų, priemonių nustatymas turėtų būti naudingas žaliavų tiekėjams.
(171)
Nėra įtikinamų priežasčių manyti, kad importuojamam Argentinos ir Indonezijos kilmės biodyzelinui nustatytos laikinosios antidempingo priemonės akivaizdžiai prieštarautų Sąjungos interesams.
G. LAIKINOSIOS ANTIDEMPINGO PRIEMONĖS
(172)
Atsižvelgiant į padarytas išvadas dėl dempingo, žalos, priežastinio ryšio ir Sąjungos interesų, turėtų būti nustatytos laikinosios antidempingo priemonės, kad būtų apsisaugota nuo tolesnės importo dempingo kaina Sąjungos pramonei daromos žalos.
1. Žalos pašalinimo lygis
(173)
Nustatant šių priemonių dydį buvo atsižvelgta į nustatytus dempingo skirtumus ir muito dydį, kurio reikia Sąjungos gamintojų patiriamai žalai pašalinti, tačiau jie neviršyti.
(174)
Apskaičiuojant muito dydį, kurio reikia žalingo dempingo poveikiui pašalinti, laikyta, kad taikydama priemones Sąjungos pramonė turėtų padengti savo gamybos sąnaudas ir gauti tokį ikimokestinį pelną, kurį pagrįstai galėtų uždirbti įprastomis konkurencijos sąlygomis, t. y. jei nebūtų importo dempingo kaina.
(175)
Šiuo tikslu galima laikyti, kad 15 proc. nuo apyvartos yra tinkamas pelno dydis, kurį Sąjungos pramonė būtų galėjusi tikėtis uždirbti, jeigu nebūtų žalingo dempingo, remiantis ankstesniu tyrimu dėl importo iš Jungtinių Amerikos Valstijų, per kurį toks dydis laikytas pagrįstu dydžiu, užtikrinančiu šiai pramonei pelningas ilgalaikes investicijas.
(176)
Tuo remiantis buvo apskaičiuota Sąjungos pramonei nežalinga panašaus produkto kaina. Nežalinga kaina apskaičiuota prie atrinktų Sąjungos gamintojų pardavimo kainų, kurios buvo pakoreguotos siekiant atsižvelgti į faktinį pelną ir (arba) nuostolį per TL, pridėjus pirmiau minėtą pelno dydį.
(177)
Tuomet, remiantis nagrinėjamųjų šalių atrinktų eksportuojančių gamintojų vidutinės svertinės importo kainos, nustatytos skaičiuojant priverstinį kainų mažinimą, palyginimu su atrinktų Sąjungos gamintojų per TL Sąjungos rinkoje parduoto panašaus produkto nežalinga kaina, nustatyta, kiek būtina didinti kainą. Tada visi dėl šio palyginimo atsiradę skirtumai buvo išreikšti visos CIF importo vertės procentine dalimi.
2. Laikinosios priemonės
(178)
Remiantis pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2 dalimi, importuojamam Argentinos ir Indonezijos kilmės biodyzelinui pagal mažesniojo muito taisyklę turėtų būti nustatyti laikinieji antidempingo muitai, t. y. pasirinktas mažesnysis iš dviejų apskaičiuotų skirtumų - dempingo arba žalos.
(179)
Antidempingo muito normos apskaičiuotos žalos pašalinimo skirtumus palyginus su dempingo skirtumais. Taigi, laikinųjų antidempingo muitų normos, išreikštos CIF kaina Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą, yra tokios:
Šalis
Bendrovė
Laikinasis dempingo skirtumas
Laikinasis žalos skirtumas
Laikinojo antidempingo muito norma
Argentina
Aceitera General Deheza S.A., General Deheza, Rosarijas
10,6 %
27,8 %
10,6 %
Bunge Argentina S.A., Buenos Airės
10,6 %
27,8 %
10,6 %
Louis Dreyfus Commodities S.A., Buenos Airės
7,2 %
30,9 %
7,2 %
Molinos Río de la Plata S.A., Buenos Airės
6,8 %
31,8 %
6,8 %
Oleaginosa Moreno Hermanos S.A.F.I.C.I. y A., Bahija Blanka
6,8 %
31,8 %
6,8 %
Vicentin S.A.I.C., Aveljaneda
6,8 %
31,8 %
6,8 %
Kitos bendradarbiaujančios bendrovės
7,9 %
31 %
7,9 %
Visos kitos bendrovės
10,6 %
31,8 %
10,6 %
Indonezija
PT. Ciliandra Perkasa, Džakarta
0,0 %
0,0 %
PT. Musim Mas, Medanas
2,8 %
23,3 %
2,8 %
PT. Pelita Agung Agrindustri, Medanas
5,3 %
27,1 %
5,3 %
PT Wilmar Bioenergi Indonesia, Medanas
9,6 %
26,4 %
9,6 %
PT Wilmar Nabati Indonesia, Medanas
9,6 %
26,4 %
9,6 %
Kitos bendradarbiaujančios bendrovės
6,5 %
25,3 %
6,5 %
Visos kitos bendrovės
9,6 %
27,1 %
9,6 %
(180)
Tačiau atsižvelgiant į tai, kad antidempingo muitas bus taikomas ir mišiniams, kurių sudėtyje yra biodyzelino (pagal biodyzelino masės dalį mišinyje), ir grynam biodyzelinui, muitas bus taikomas tiksliau ir tinkamiau, jei valstybių narių muitinės jį skaičiuos kaip nustatyto dydžio eurais už neto toną išreikštą sumą ir taikys ją importuojamam grynam dyzelinui arba sumaišytame produkte esančiai biodyzelino daliai.
(181)
Šiame reglamente nurodytos konkrečioms bendrovėms taikomos antidempingo muito normos buvo nustatytos remiantis šio tyrimo išvadomis. Todėl jos atitinka šių bendrovių padėtį, nustatytą atliekant tyrimą. Taigi šios muito normos (kitaip nei visos šalies mastu nustatytas muitas, taikomas visoms kitoms bendrovėms) taikomos tik tam importuojamam nagrinėjamųjų šalių kilmės nagrinėjamajam produktui, kurį pagamino konkrečios bendrovės, t. y. nurodyti juridiniai asmenys. Importuojamam nagrinėjamajam produktui, pagamintam bet kurios kitos bendrovės, kuri konkrečiai nepaminėta šio reglamento rezoliucinėje dalyje, įskaitant subjektus, susijusius su konkrečiai paminėtomis bendrovėmis, negali būti taikomos šios normos - jiems taikoma visoms kitoms bendrovėms nustatyta muito norma.
(182)
Visi prašymai taikyti šias bendrovėms individualiai nustatytas antidempingo muito normas (pvz., pasikeitus subjekto pavadinimui arba įkūrus naują gamybos arba prekybos subjektą) turi būti nedelsiant siunčiami Komisijai (8), pateikiant visą susijusią informaciją, ypač apie bendrovės veiklos pasikeitimus, kaip, pvz., gamyba, prekyba vidaus rinkoje ir eksportas, susijusius su šiuo pavadinimo arba gamybos ir prekybos subjektų pasikeitimu. Prireikus reglamentas bus atitinkamai iš dalies pakeistas, atnaujinant bendrovių, kurioms taikomos individualios muito normos, sąrašą.
(183)
Komisija 2013 m. sausio 28 d. Komisijos reglamentu (ES) Nr. 79/2013 nustatė reikalavimą registruoti nagrinėjamųjų šalių kilmės nagrinėjamojo produkto importą. Šis reikalavimas nustatytas atsižvelgiant į galimą antidempingo priemonių taikymą atgaline data pagal pagrindinio reglamento 10 straipsnio 4 dalį. Šiuo tyrimo etapu negalima priimti sprendimo dėl galimo antidempingo priemonių taikymo atgaline data.
H. BAIGIAMOJI NUOSTATA
(184)
Siekiant gero administravimo, suinteresuotosios šalys, pranešusios apie save per pranešime apie inicijavimą nustatytą terminą, per vieną mėnesį po šio reglamento paskelbimo gali raštu pareikšti savo nuomonę ir pateikti prašymą jas išklausyti. Išvados dėl muitų nustatymo, padarytos šio reglamento tikslais, yra preliminarios ir gali būti persvarstytos siekiant nustatyti galutines priemones,
PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:
1 straipsnis
1. Importuojamiems Argentinos ir Indonezijos kilmės riebalų rūgščių monoalkilesteriams ir (arba) parafininiams gazoliams, gaunamiems sintetinant ir (arba) apdorojant vandeniu, neiškastinės kilmės, tiek gryniems, tiek mišinio pavidalo, kurių KN kodai šiuo metu yra ex 1516 20 98 (TARIC kodai 1516209821, 1516209829 ir 1516209830), ex 1518 00 91 (TARIC kodai 1518009121, 1518009129 ir 1518009130), ex 1518 00 95 (TARIC kodas 1518009510), ex 1518 00 99 (TARIC kodai 1518009921, 1518009929 ir 1518009930), ex 2710 19 43 (TARIC kodai 2710194321, 2710194329 ir 2710194330), ex 2710 19 46 (TARIC kodai 2710194621, 2710194629 ir 2710194630), ex 2710 19 47 (TARIC kodai 2710194721, 2710194729 ir 2710194730), 2710 20 11, 2710 20 15, 2710 20 17, ex 3824 90 97 (TARIC kodai 3824909701, 3824909703 ir 3824909704), 3826 00 10 ir ex 3826 00 90 (TARIC kodai 3826009011, 3826009019 ir 3826009030), nustatomas laikinasis antidempingo muitas.
2. Laikinojo antidempingo muito normos, taikomos 1 dalyje aprašytam produktui, kurį pagamino toliau išvardytos bendrovės, yra šios:
Šalis
Bendrovė
Laikinojo muito norma
(EUR/neto tona)
Papildomas TARIC kodas
Argentina
Aceitera General Deheza S.A., General Deheza, Rosarijas; Bunge Argentina S.A., Buenos Airės
104,92
B782
Louis Dreyfus Commodities S.A., Buenos Airės
69,16
B783
Molinos Río de la Plata S.A., Buenos Airės; Oleaginosa Moreno Hermanos S.A.F.I.C.I. y A., Bahija Blanka; Vicentin S.A.I.C., Aveljaneda
65,24
B784
Kitos bendradarbiaujančios bendrovės:
Cargill S.A.C.I., Buenos Airės; Unitec Bio S.A., Buenos Airės; Viluco S.A., Tukumanas
75,97
B785
Visos kitos bendrovės
104,92
B999
Indonezija
PT Ciliandra Perkasa, Džakarta
0
B786
PT Musim Mas, Medanas
24,99
B787
PT Pelita Agung Agrindustri, Medanas
45,65
B788
PT Wilmar Bioenergi Indonesia, Medanas; PT Wilmar Nabati Indonesia, Medanas
83,84
B789
Kitos bendradarbiaujančios bendrovės:
PT Cermerlang Energi Perkasa, Džakarta
57,14
B790
Visos kitos bendrovės
83,84
B999
3. Antidempingo muitas mišiniams taikomas atsižvelgiant į bendrą riebalų rūgščių monoalkilesterių ir parafininių gazolių, gaunamų sintetinant ir (arba) apdorojant vandeniu, neiškastinės kilmės, kiekį pagal masę (biodyzelino kiekį) mišinyje.
4. Jeigu prekės, prieš jas išleidžiant į laisvą apyvartą, buvo sugadintos ir dėl to faktiškai sumokėta arba mokėtina kaina, siekiant nustatyti muitinę vertę, paskirstoma proporcingai pagal Reglamento (EEB) Nr. 2454/93 (9) 145 straipsnį, antidempingo muito dydis, apskaičiuotas remiantis minėtais dydžiais, yra sumažinamas proporcingai paskirstytai faktiškai sumokėtai ar mokėtinai kainai.
5. 1 dalyje nurodytas produktas į laisvą apyvartą Europos Sąjungoje išleidžiamas tik tuo atveju, jeigu pateikiama laikinojo muito dydžio garantija.
6. Jeigu nenurodyta kitaip, taikomos galiojančios muitus reglamentuojančios nuostatos.
2 straipsnis
1. Nepažeisdamos Tarybos reglamento (EB) Nr. 1225/2009 20 straipsnio, suinteresuotosios šalys per mėnesį po šio reglamento įsigaliojimo gali prašyti atskleisti esminius faktus ir aplinkybes, kuriais remiantis buvo priimtas šis reglamentas, Komisijai raštu pareikšti savo nuomonę ir pateikti prašymą jas išklausyti.
2. Remdamosi Tarybos reglamento (EB) Nr. 1225/2009 21 straipsnio 4 dalimi, susijusios šalys per mėnesį po šio reglamento įsigaliojimo gali pateikti pastabas dėl jo taikymo.
3 straipsnis
1. Muitinėms pavedama nutraukti importuojamų produktų registraciją, nustatytą vadovaujantis Komisijos reglamento (ES) Nr. 79/2013 1 straipsniu.
2. Produktų, kurie buvo įvežti suvartoti ne vėliau kaip likus 90 dienų iki šio reglamento įsigaliojimo datos, surinkti duomenys saugomi tol, kol įsigalios galimos galutinės priemonės arba kol bus baigtas šis tyrimas.
4 straipsnis
Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
Šio reglamento 1 straipsnis taikomas šešis mėnesius.
Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
Priimta Briuselyje 2013 m. gegužės 27 d.