РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) № 1343/2013 НА СЪВЕТА
от 12 декември 2013 година
за налагане на окончателно антидъмпингово мито върху вноса на пероксосулфати (персулфати) с произход от Китайската народна република след провеждането на преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие на мерките съгласно член 11, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1225/2009
СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. за защита срещу дъмпингов внос от страни, които не са членки на Европейската общност (1) („основния регламент“), и по-специално член 9, параграф 4 и член 11, параграфи 2, 5 и 6 от него,
като взе предвид предложението на Европейската комисия след консултации с Консултативния комитет,
като има предвид, че:
A. ПРОЦЕДУРА
1. Действащи мерки
(1)
С Регламент (ЕО) № 1184/2007 на Съвета (2) беше наложено окончателно антидъмпингово мито върху вноса на персулфати с произход от Китайската народна република („КНР“), Тайван и Съединените американски щати („първоначалното разследване“ и „първоначалните мерки“). Мерките спрямо КНР бяха под формата на адвалорно мито от 71,8 % за всички дружества с изключение на двама китайски производители износители, за които бяха определени индивидуални мита.
2. Започване на преразглеждане с оглед изтичането на срока на действие на мерките
(2)
На 10 октомври 2012 г. Комисията обяви с известие („известието за започване на процедура“) (3), публикувано в Официален вестник на Европейския съюз, започването на преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие на антидъмпинговите мерки, приложими към вноса на персулфати с произход от КНР.
(3)
Преразглеждането беше започнато след обосновано искане, подадено от двама европейски производители, RheinPerChemie GmbH & Co. KG и United Initiators GmbH & Co. KG („заявителите“), които представляват 100 % от общото производство на персулфати в Съюза.
(4)
Като основание за искането беше посочено, че изтичането на срока на действие на мерките по всяка вероятност ще доведе до повторно възникване на дъмпинга и вредата за промишлеността на Съюза.
3. Разследване
3.1. Разследван период в рамките на преразглеждането и разглеждан период
(5)
Разследването относно продължаването или повторното възникване на дъмпинга обхвана периода от 1 октомври 2011 г. до 30 септември 2012 г. („разследван период в рамките на преразглеждането“, или „РПП“). Проучването на тенденциите, които са от значение за оценката на вероятността за продължаване или повторно възникване на вредата, обхвана периода от 1 януари 2009 г. до края на РПП („разглеждания период“).
3.2. Страни, засегнати от разследването
(6)
Заявителите, производителите износители в КНР, несвързаните вносители и ползвателите, за които се знаеше, че са засегнати, както и производителите в евентуалните държави, които можеха да бъдат избрани за държава аналог, и представителите на КНР бяха официално уведомени от Комисията за започване на преразглеждането с оглед изтичането на срока на действие на мерките. На заинтересованите страни беше предоставена възможност да представят писмено становищата си и да поискат да бъдат изслушани в срока, посочен в известието за започване на процедурата.
(7)
Предвид потенциално големия брой производители износители в КНР и несвързани вносители в Съюза, имащи отношение към разследването, в известието за започване на процедурата беше предвидено изготвяне на извадка в съответствие с член 17 от основния регламент. За да може Комисията да реши дали е необходима извадка и ако тя е необходима - съответно да я изготви, съгласно член 17 от основния регламент горепосочените страни бяха приканени да заявят интереса си в срок до 15 дни от публикуване на известието за започване на процедурата и да предоставят на Комисията поисканата в известието информация.
(8)
Нито един от вносителите не заяви своя интерес.
(9)
Само един производител износител от КНР отговори на въпросника. Поради това не беше необходимо да се изготвя извадка от производители износители.
(10)
Комисията изпрати въпросници до всички страни, за които беше известно, че са засегнати, както и до онези, които заявиха своя интерес в сроковете, посочени в известието за започване на процедурата. Отговори бяха получени от двама производители от Съюза, един производител износител в КНР и един производител в Турция, която се счита за потенциална държава аналог.
(11)
Комисията издири и провери цялата информация, която сметна за необходима за определяне на вероятността от продължаване или повторно възникване на дъмпинга и на произтичащата от него вреда, както и за преценка на интереса на Съюза. Бяха извършени проверки на място в обектите на следните дружества:
а)
производители от Съюза
-
RheinPerChemie GmbH & Co. KG, Германия
-
United Initiators GmbH & Co. KG, Германия
б)
Производител износител в КНР
United Initiators (Shanghai) Co., Ltd., Шанхай (4)
Б. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
(12)
Разглежданият продукт е същият като този, обхванат от първоначалното разследване, а именно пероксосулфати (персулфати), в това число калиев пероксимоносулфат сулфат („разглеждан продукт“), понастоящем класирани в кодове по КН 2833 40 00 и ex 2842 90 80.
(13)
Разглежданият продукт се използва като инициатор или окислител в редица приложения. Например, използва се като инициатор на полимеризация при производството на полимери, ецващ реактив при производството на печатни платки, за козметика за коса, при обезскробване на текстил, в производството на хартия, като средство за почистване на зъбни протези и като дезинфектант.
(14)
Както и при първоначалното разследване, при настоящото разследване се потвърди, че разглежданият продукт и продуктът, произвеждан и продаван на вътрешния пазар на КНР, както и продуктът, произвеждан и продаван от промишлеността на Съюза на пазара на Съюза, имат едни и същи основни физически и технически характеристики, както и еднакви основни приложения и следователно се считат за сходни продукти по смисъла на член 1, параграф 4 от основния регламент.
В. ВЕРОЯТНОСТ ОТ ПРОДЪЛЖАВАНЕ ИЛИ ПОВТОРНО ВЪЗНИКВАНЕ НА ДЪМПИНГА
1. Общи бележки
(15)
В съответствие с член 11, параграф 2 от основния регламент беше проучено дали към момента съществува дъмпинг и дали има вероятност дъмпингът да продължи или да възникне повторно при евентуално изтичане на срока на действащите мерки върху вноса на някои стоки от КНР.
(16)
Както се обяснява в съображение 9, само един китайски производител износител оказа съдействие на разследването, като той не е изнасял разглеждания продукт за Съюза по време на РПП. Както се посочва по-долу в съображение 22 и както се обяснява подробно в съображения 51 - 53, разследването показа, че на практика целият внос от КНР по време на РПП е извършен от единия износител, като при първоначалното разследване за този внос беше установено, че не е дъмпингов, и съответно той не е предмет на настоящото преразглеждане. Поради това в този случай не беше възможно да се направи анализ на дъмпинга.
2. Развитие на вноса, в случай че мерките бъдат отменени
(17)
С цел да се оцени вероятността от повторно възникване на дъмпинга под внимание бяха взети информацията, предоставена от съдействащия китайски производител износител, информацията, събрана в съответствие с член 18 от основния регламент, както и наличните факти по отношение на несъдействащите производители износители. Наличните факти бяха открити в искането за преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие на антидъмпинговите мерки, в информацията, публикувана в рамките на преразглеждане с оглед изтичане на срока, започнато през март 2013 г. от Съединените американски щати (САЩ) (5), в статистическите данни, с които разполага Комисията, т.е. месечните данни, които са предоставени от държавите членки съгласно член 14, параграф 6 от основния регламент („базата данни по член 14, параграф 6“) и в данните за вноса на Евростат.
а) Цени и обем на вноса в Съюза от КНР и други трети държави
(18)
Наличните данни в разследването показват, че на практика целият внос от КНР по време на РПП е извършен от един китайски износител, за когото при първоначалното разследване (6) не беше установен дъмпинг. Поради това този внос не е предмет на антидъмпингови мерки. Цените на този внос са останали по-ниски от цените на промишлеността на Съюза по време на посочения период.
(19)
Въпреки факта, че цените на китайския внос в Съюза са нараснали с 29 % през разглеждания период, те са били все пак ниски и са подбивали цените на промишлеността на Съюза през РПП. Продажните цени на промишлеността на Съюза на пазара на Съюза също са се увеличили, но с по-слабо изразено покачване от 7 %.
(20)
Единственият съдействащ китайски износител, който подлежи на настоящите антидъмпингови мерки, не е изнасял разглеждания продукт за Съюза по време на РПП. Разследването показа обаче, че той е изнасял на дъмпингови цени за пазарите на трети страни, и че неговите цени са били дори по-ниски от тези на настоящия внос от КНР на пазара на Съюза. Това показва, че износителите от Китай продължават да извършват дъмпинг и че техните цени са ниски.
(21)
Пазарът на Съюза включва основно внос от три държави: Китай, Турция и САЩ, всяка от които представлява между 8 % и 10 % от пазарния дял, и двама производители от Съюза с пазарен дял от около 65 до 75 %. Разследването показа, че САЩ са продължили да присъстват на пазара на Съюза и са представлявали около една трета от общия внос по време на РПП. Вносните цени на САЩ са били средно с 10 % по-високи от вносните цени на КНР. Тази констатация, съчетана с наблюдаваното подбиване на цените на промишлеността на Съюза, показва, че китайският внос е продължил да упражнява натиск за намаляване на продажните цени в Съюза.
(22)
Както се посочва по-горе в съображение 18, китайският внос по време на РПП е бил осъществяван от един износител, за когото по време на първоначалното разследване е установено, че не извършва дъмпинг. Между 2009 г. и РПП обемът на този внос се е увеличил с 24 %, а съответният пазарен дял е нараснал от 8 % на 9,6 % от общото потребление на Съюза през същия период.
(23)
Следва да се припомни, че през периода 1995-2001 г. бяха наложени антидъмпингови мерки върху персулфатите от КНР. След отмяната на мерките обемът на вноса от КНР се е увеличил от под 200 тона през 2001 г. на над 4 000 тона през 2003 г., след което се е увеличил повече от два пъти на почти 9 000 тона през 2006 г. С други думи, за няколко години китайският внос е превзел повече от 20 % от пазара на Съюза. За периода 2003 - 2006 г. потреблението се е увеличило със 7 %, а китайският пазарен дял се е удвоил. Това показва, че при отсъствието на антидъмпингови мерки китайските износители са способни да заемат значителен пазарен дял на пазара на Съюза.
(24)
С оглед на горепосочените факти и съображения, по-специално реакцията на Китай на отмяната на мерките на пазара на Съюза през 2001 г., нивото на китайските цени по време на РПП и продължаващите дъмпингови практики на пазарите на трети държави, се счита, че съществува вероятност в краткосрочен план китайския внос на ниски цени да бъде подновен в големи количества на пазара на Съюза, ако настоящите мерки бъдат отменени.
б) Ценово поведение на китайските производители на други експортни пазари
(25)
Както беше посочено в съображение 16 по-горе, съдействащото китайско дружество не е изнасяло за Съюза по време на РПП и не беше възможно да се сравнят неговите нормални стойности на вътрешния пазар с експортните цени за Съюза. Беше направена оценка обаче, както е посочено в съображение 24 по-горе, на това дали износът на дружеството за трети страни е извършен на дъмпингови цени през РПП. Тъй като при първоначалното разследване на дружеството беше предоставено третиране като дружество, работещо в условията на пазарна икономика (ТУПИ), нормалната стойност беше определена въз основа на собствените му данни.
(26)
За трите вида на разглеждания продукт, за които продажбите на вътрешния пазар са били представителни и извършени при обичайни търговски условия, средните нормални стойности бяха определени въз основа на цените, заплатени от независими клиенти на вътрешния пазар. За един вид на продукта нормалната стойност трябваше да бъде конструирана въз основа на разходите за производство в съответствие с член 2, параграф 3 от основния регламент. Разходите на дружеството за производство и реализация, общите и административните разходи и печалбата, реализирана от продажби на вътрешния пазар при обичайни търговски условия, в съответствие с член 2, параграф 6 от основния регламент бяха използвани за определяне на нормалната стойност на този вид.
(27)
Сравнението между среднопретеглената нормална стойност и среднопретеглената експортна цена на база цена франко завод за трети държави, определена на база на представените и проверени данни, показва среднопретеглен дъмпингов марж в размер на 9,4 %.
(28)
По отношение на ценовото поведение наличието на антидъмпингови мерки в Индия и в САЩ също е ясна индикация за дъмпинговите практики от страна на китайските производители износители на други пазари.
в) Привлекателност на пазара на Съюза
(29)
Разследването показа, че съдействащото китайско дружество е изнасяло за широк кръг от трети държави като Бразилия, Индонезия, Малайзия, Южна Африка, Южна Корея, Тайван, Тайланд и Обединените арабски емирства. Експортните цени на съдействащото китайско дружество за трети пазари бяха сравнени с нивото на продажните цени на промишлеността на Съюза и с вносната цена за КНР по време на РПП на пазара на Съюза. Това сравнение показва, че съдействащият китайски износител значително е подбивал цените (в размер до 40 %) на промишлеността на Съюза по време на РПП.
(30)
Този анализ показва, от една страна, че цените на пазара на Съюза са по-високи и следователно той е много привлекателен и, от друга страна, че цените, предложени от други китайски износители са по-ниски от цената в момента на китайския внос на пазара на Съюза.
(31)
Също така следва да се отбележи, че нормалните стойности на съдействащото дружество по време на РПП са били като цяло по-ниски от продажните цени на промишлеността на Съюза. Това потвърждава привлекателността на пазара на Съюза, тъй като той очевидно би генерирал по-високи печалби за китайските производители. Ниското равнище на цените в Китай изглежда не е поради някаква друга причина, а поради големия капацитет и предлагане на разглеждания продукт.
(32)
Както се посочва по-горе в съображение 28, някои пазари на трети държави, като САЩ и Индия, са станали по-малко привлекателни за китайските износители поради съществуването на антидъмпингови мерки. Освен това е установено, че в относително изражение другите пазари на трети държави предлагат по-ниски цени, отколкото пазара на Съюза. По отношение на другите пазари на трети държави, на които няма мерки - там доставките се осъществяват от предприятия, които се намират на тези пазари, поради което евентуалният свободен капацитет в КНР по всяка вероятност ще бъде използван за износ за пазара на Съюза.
(33)
Въз основа на горепосоченото се очаква китайският внос да бъде подновен в по-големи обеми и да упражнява по-голям ценови натиск върху пазара на Съюза, ако настоящите мерки бъдат отменени.
г) Производствен капацитет и свръхкапацитет, които могат да се използват за износ
(34)
В съответствие с член 18 от основния регламент и при липсата на друга налична информация, анализът на свободния капацитет в КНР се основава на наличните факти, а именно ограничената информация, предоставена от съдействащия китайски производител износител относно състоянието на пазара в КНР, от промишлеността на Съюза и на публично достъпната информация на нивото на петима основни производители, идентифицирани в КНР, и данните, събрани на етапа на започването на процедурата. Беше установено, че информацията, предоставена от тези източници, е последователна.
(35)
Въз основа на тази информация се приема, че в КНР е наличен над 100 хиляди тона производствен капацитет, което представлява около три пъти обема на потреблението на Съюза през РПП.
(36)
Въз основа на степента на използване на производствения капацитет на съдействащия производител бе направен изводът, че има потенциално значителен наличен капацитет в КНР, който може да бъде използван за увеличаване на производството и пренасочването му към пазара на Съюза, ако се допусне срокът на действие на антидъмпинговите мерки да изтече.
д) Заключение относно вероятността за повторно възникване на дъмпинга
(37)
С оглед на гореизложеното се стигна до извода, че съществува вероятност дъмпингът да се повтори, ако се допусне срокът на действие на настоящите мерки да изтече. По-специално равнището на нормалните стойности, установени в Китай, дъмпинговото поведение от страна на съдействащия производител на пазарите на трети държави, съществуването на антидъмпингови мерки спрямо китайските износители в Индия и САЩ, привлекателността на пазара на Съюза в сравнение с други пазари и наличието на значителен производствен капацитет в КНР сочат, че има вероятност от повторно възникване на дъмпинга, в случай че съществуващите мерки бъдат отменени.
Г. СЪСТОЯНИЕ НА ПАЗАРА НА СЪЮЗА
1. Определяне на промишлеността на Съюза
(38)
В настоящото разследване се потвърди, че персулфати се произвеждат само от двама производители в Съюза. Те представляват 100 % от общото производство на Съюза по време на РПП. Двамата производители подкрепиха искането за преразглеждане и оказаха съдействие при разследването.
(39)
Следователно тези две дружества представляват промишлеността на Съюза по смисъла на член 4, параграф 1 и член 5, параграф 4 от основния регламент и ще бъдат наричани по-нататък „промишлеността на Съюза“.
2. Предварителни бележки
(40)
За да се запази поверителността съгласно член 19 от основния регламент, данните, които се отнасят до двамата производители от Съюза са представени под формата на индекси или диапазони от стойности.
(41)
Информацията относно вноса беше анализирана на равнище код по КН за трите основни вида на сходния продукт, амониев персулфат, натриев персулфат и калиев персулфат, и на ниво код по ТАРИК за четвъртия вид, калиев пероксимоносулфат. Анализът на вноса беше допълнен от данните, събрани в съответствие с член 14, параграф 6 от основния регламент.
3. Потребление на Съюза
(42)
Потреблението на Съюза беше установено на основата на обема на продажбите на промишлеността на Съюза на пазара на Съюза и на данни от Евростат за вноса, на ниво код по КН и код по ТАРИК.
(43)
Потреблението на Съюза през РПП е било малко по-високо в сравнение с началото на разглеждания период. Имало е увеличение от 22 %, наблюдавано между 2009 г. и 2010 г., но след това потреблението е отбелязало траен спад с около 18 %.
Таблица 1
Потребление
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Потребление (в тонове)
25 000 - 35 000
35 000 - 45 000
35 000 - 45 000
25 000 - 35 000
Индекс (2009 г. = 100)
100
122
114
103
Източник: Отговори на въпросника, данни от Евростат, базата данни по член 14, параграф 6
4. Обем, цени и пазарен дял на вноса от КНР
(44)
Обемът и пазарният дял на вноса от КНР са анализирани въз основа на данни от Евростат и данните, събрани съгласно член 14, параграф 6 от основния регламент.
(45)
Сравнението на горепосочените бази данни показва, че целият внос от КНР е с произход от едно дружество, за което при първоначалното разследване беше установено, че не е извършвало дъмпинг. Вследствие на това пазарният дял на дъмпинговия внос от КНР и развитието на цените не могат да бъдат анализирани.
(46)
Освен това, тъй като китайските производители износители с наложени антидъмпингови мерки не са изнасяли разглеждания продукт за Съюза по време на РПП, не беше възможно да се изчисли подбиването на цените за КНР.
5. Внос от други трети държави
(47)
Обемът на вноса и цените и пазарният дял от други държави през разглеждания период са показани в таблицата по-долу. Те са определени въз основа на статистическа информация, предоставена на ниво код по КН и ТАРИК. Поради съображения за поверителност, както се обяснява в съображение 40 по-горе, цифрите, свързани с пазарния дял, са дадени под формата на индекси.
Таблица 2
Внос от други трети държави
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Турция
Обем на вноса (в тонове)
2 326
3 002
2 360
3 026
Индекс (2009 г = 100)
100
129
101
130
Цена (EUR/тон)
1 137
1 010
1 130
1 158
Индекс (2009 г = 100)
100
89
99
102
Пазарен дял
Индекс
100
106
89
126
САЩ
Обем на вноса (в тонове)
3 662
3 951
4 156
2 556
Индекс (2009 г = 100)
100
108
114
70
Цена (EUR/тон)
1 053
1 170
1 201
1 099
Индекс (2009 г = 100)
100
111
114
104
Пазарен дял
Индекс
100
88
100
68
Други трети държави
Обем на вноса (в тонове)
1 652
1 605
1 420
1 105
Индекс (2009 г = 100)
100
97
86
67
Цена (EUR/тон)
1 443
1 518
1 605
1 738
Индекс (2009 г = 100)
100
105
111
120
Пазарен дял
Индекс
100
80
76
65
Общо трети страни
Обем на вноса (в тонове)
7 640
8 558
7 936
6 687
Индекс (2009 г = 100)
100
112
104
88
Цена (EUR/тон)
1 163
1 179
1 252
1 231
Индекс (2009 г = 100)
100
101
108
106
Пазарен дял
Индекс
100
92
91
85
Източник: Евростат и ТАРИК
(48)
Обемът на вноса от други трети държави на пазара на Съюза е намалял с около 12 % по време на разглеждания период, а средната цена се е увеличила с 6 % по време на същия период. Пазарният дял, изгубен от други трети страни, е бил зает частично от китайския внос и от промишлеността на Съюза. През същия период промишлеността на Съюза е отбелязала увеличение на цените средно със 7 %, както е посочено в съображение 64 по-долу.
6. Икономическо състояние на промишлеността на Съюза
6.1. Предварителни бележки
(49)
Съгласно член 3, параграф 5 от основния регламент Комисията проучи всички икономически фактори и показатели, които имат влияние върху състоянието на промишлеността на Съюза.
6.2. Производство, производствен капацитет и използване на капацитета
(50)
Производството на промишлеността на Съюза се е увеличило значително по време на разглеждания период. Това увеличение е било най-ясно изразено между 2009 г. и 2010 г., когато производството се е увеличило с 32 процентни пункта. След това то се е запазило стабилно, като е намаляло леко в периода между 2011 г. и РПП.
Таблица 3
Общо производство в Съюза
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Производство (в тонове)
20 000 - 30 000
25 000 - 35 000
25 000 - 35 000
25 000 - 35 000
Индекс (2009 г = 100)
100
132
135
125
Източник: Отговори на въпросника
(51)
Производственият капацитет е останал стабилен през разглеждания период. Тъй като производството се е увеличило в периода 2009-2011 г., използването на капацитета е отбелязало общо увеличение от 34 %. Тази тенденция се е променила през РПП, тъй като спадът в производството е довел и до намаляване на използването на капацитета с шест процентни пункта, както е показано по-долу:
Таблица 4
Производство, капацитет и използване на капацитета
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Производствен капацитет (в тонове)
35 000 - 45 000
35 000 - 45 000
35 000 - 45 000
35 000 - 45 000
Индекс (2009 г = 100)
100
101
101
101
Използване на капацитета
60 %
79 %
81 %
75 %
Индекс (2009 г = 100)
100
131
134
124
Източник: Отговори на въпросника
6.3. Складови наличности
(52)
Въпреки че нивото на складовите наличности на промишлеността на Съюза се е увеличило значително между 2009 г. и РПП, то остава сравнително ниско спрямо нивото на производство.
Таблица 5
Крайни запаси
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Складови наличности в края на отчетния период (в тонове)
500 - 1 500
1 000 - 2 000
2 000 - 3 000
1 500 - 2 500
Индекс (2009 г = 100)
100
144
227
184
Източник: Отговори на въпросника
6.4. Обем на продажбите
(53)
Обемът на продажбите на промишлеността на Съюза на пазара на Съюза за несвързани клиенти е следвала тенденцията на потреблението, като е достигнала своята максимална стойност през 2010 г., след което е последвал спад през следващите години до края на РПП. За разглеждания период обемът на продажбите се е увеличил с 6 %.
Таблица 6
Продажби за несвързани клиенти
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Обем (тонове)
15 000 - 25 000
20 000 - 30 000
20 000 - 30 000
15 000 - 25 000
Индекс (2009 г = 100)
100
122
113
106
Източник: Отговори на въпросника
6.5. Пазарен дял
(54)
Тъй като обемът на продажбите за Съюза е следвал тенденцията на потреблението, пазарният дял на промишлеността на Съюза се е запазил сравнително стабилен през разглеждания период.
Таблица 7
Пазарен дял на Съюза
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Пазарен дял на промишлеността на Съюза
65 % - 75 %
65 % - 75 %
65 % - 75 %
65 % - 75 %
Индекс (2009 г = 100)
100
100
100
103
Източник: Отговори на въпросника, данни от Евростат и ТАРИК
6.6. Растеж
(55)
Както бе обяснено по-горе, нарастването на потреблението в Съюза е било ограничено до 3 процентни пункта по време на разглеждания период. Промишлеността на Съюза е постигнала леко увеличение на обема на своите продажби и пазарния си дял през същия период.
6.7. Заетост и производителност
(56)
Равнището на заетост за промишлеността на Съюза е останало стабилно между 2009 г. и РПП. Производителността на един работник, измерена като произведена продукция в тонове на заето лице, обаче се е увеличила видимо през този период в съответствие с тенденцията в производството. По-долу са представени подробни данни:
Таблица 8
Обща заетост и обща производителност в Съюза
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Индекс на заетите лица
100
100
103
101
Индекс на производителността
100
132
131
124
Източник: Отговори на въпросника
6.8. Единични продажни цени
(57)
Единичните продажни цени на промишлеността на Съюза за несвързани клиенти в Съюза са нараснали със 7 % между 2009 г. и РПП. Това 7-процентно увеличение на средната продажна цена на промишлеността на Съюза може да се обясни с промяна в продуктовия асортимент, продаван по време на разглеждания период. Дори като се вземе предвид потенциалната разлика в продуктовия асортимент, тази цена е била значително по-висока от цената на съдействащия китайски производител за износа му за трети държави.
Таблица 9
Единична продажна цена на Съюза
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Единична продажна цена на Съюза (EUR/тон)
1 100 - 1 300
1 100 - 1 300
1 200 - 1 400
1 200 - 1 400
Индекс (2009 г = 100)
100
100
105
107
Източник: Отговори на въпросника
6.9. Рентабилност
(58)
През 2009 г. рентабилността на промишлеността на Съюза е била близо до нулевата. След това, през периода 2010 г. - РПП, рентабилността се е запазила над 10 %. Внезапният скок в индекса на рентабилността между 2009 г. и 2010 г. се дължи на много ниската база през 2009 г., която е била критична година за промишлеността на Съюза. Отбелязаната през 2011 г. висока рентабилност е резултат от извънредна възможност за икономии, която няма да се повтори в бъдеще. Това вече се вижда в намаляването на рентабилността през РПП, което се запазва като тенденция.
Таблица 10
Рентабилност
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Рентабилност на продажбите на Съюза
Индекс (2009 г = 100)
100
2 400
3 336
1 854
Източник: Отговори на въпросника
6.10. Инвестиции и възвръщаемост на инвестициите
(59)
Разследването показа, че промишлеността на Съюза е била в състояние да поддържа високо ниво на инвестициите за целия разглеждан период.
(60)
Възвръщаемостта на инвестициите следва тенденциите по отношение на рентабилността през 2009 г. и 2011 г., като няма представителна стойност, както е пояснено в съображение 58 по-горе.
Таблица 11
Инвестиции и възвръщаемост на инвестициите
Индекс (2009 г = 100)
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Инвестиции
100
71
110
99
Възвръщаемост на инвестициите
100
3 166
4 647
2 455
Източник: Отговори на въпросника
6.11. Паричен поток и способност за привличане на капитали
(61)
Паричните потоци, които оказват въздействие върху способността на промишлеността да самофинансира дейностите си, изразени като процент от оборота от разглеждания продукт, са следвали тенденция, подобна на тази на рентабилността. Те са отбелязали значително подобрение до 2011 г., но са спаднали по време на РПП.
Таблица 12
Паричен поток
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Паричен поток
Индекс (2009 г = 100)
100
288
381
172
Източник: Отговори на въпросника
6.12. Възнаграждения
(62)
Докато броят на лицата, заети в промишлеността на Съюза остава стабилен, тяхното възнаграждение се е увеличило с 12 % през разглеждания период.
6.13. Размер на дъмпинговия марж
(63)
Както е обяснено по-горе, по време на разглеждания период няма дъмпингов внос от КНР, поради което размерът на дъмпинговия марж не може да бъде определен.
6.14. Възстановяване от предишен дъмпинг
(64)
Като се вземе предвид липсата на дъмпингов внос на ниски цени от КНР, относително високата степен на използване на капацитета и нарастването на пазарния дял, постигнати от промишлеността на Съюза, нейното равнище на рентабилност и положителното развитие на някои финансови показатели, се заключава, че промишлеността на Съюза се е възстановила от въздействието на предишния дъмпинг по време на разглеждания период. Възстановяването обаче е станало наскоро, като се наблюдава известен спад на различните показатели за вредата, като например рентабилност, паричен поток, възвръщаемост на инвестициите и инвестициите на пазара на Съюза по време на РПП.
7. Заключение относно състоянието на промишлеността на Съюза
(65)
Разследването показа, че вносът на ниски цени от КНР на дъмпингови продукти на пазара на Съюза е спрял веднага след налагането на първоначалните мерки през 2007 г. и не е съществувал по време на разглеждания период и на РПП. Вносът от КНР на пазара на Съюза е с произход от единствения китайски производител, за когото по време на първоначалното разследване е установено, че не извършва дъмпинг. Това е позволило на промишлеността на Съюза да постигне високо ниво на производство, да увеличи обема на продажбите си, средните продажни цени, пазарния дял и своята рентабилност и да подобри цялостното си финансово състояние.
(66)
Поради това се стигна до заключението, че промишлеността на Съюза не е понесла съществена вреда по време на РПП. Предвид намаляването на потреблението и влошаването на някои показатели за вредата по време на РПП, както е описано по-горе, състоянието на промишлеността на Съюза все още е уязвимо.
Д. ВЕРОЯТНОСТ ОТ ПОВТОРНО ВЪЗНИКВАНЕ НА ВРЕДАТА
1. Предварителни бележки
(67)
С цел да се оцени вероятността от повторно възникване на вредата, ако се допусне срокът на действие на мерките да изтече, в съответствие с член 11, параграф 2 от основния регламент беше анализирано потенциалното въздействие на китайския внос върху пазара на Съюза и промишлеността на Съюза.
(68)
Анализът се съсредоточи върху свободния капацитет в КНР и поведението на китайските износители на пазарите на третите държави и на пазара на Съюза.
2. Свободен капацитет в КНР
(69)
Съгласно информацията, събрана и проверена по време на разследването, се счита, че в Китай е наличен капацитет за производство на разглеждания продукт в размер на около 100 хиляди тона. Освен това има няколко малки производители, разпръснати в страната, с които тази цифра става още по-голяма.
(70)
Поради липсата на съдействие от страна на китайските износители няма налична информация, показваща точния процент на свободния капацитет, който би могъл да бъде използван за износ на разглеждания продукт на пазара на Съюза. Разследването обаче показа, че единственият съдействащ китайски производител разполага със свободен капацитет от около 30 %. Екстраполирането на тази информация за всички китайски дружества би означавало, че понастоящем в КНР съществува свободен капацитет от над 30 хиляди тона.
(71)
Въз основа на гореизложеното, дори ако китайските дружества не работят с пълния си капацитет, 20 - 25 хиляди тона от разглеждания продукт биха могли да бъдат налични за износ от КНР. Предвид направените констатации и заключенията, посочени в съображения от 22 до 44 по-горе, е ясно, че ако действието на мерките не бъде продължено, наличният свободен капацитет в Китай ще бъде предназначен за износ за пазара на Съюза. Този потенциален допълнителен обем на износа следва да се разглежда в контекста на потреблението в Съюза от около 25 000 - 35 000 тона по време на РПП.
3. Износ от КНР
(72)
Както се посочва в съображение 20 по-горе, разследването показа, че китайския износ за трети държави се е осъществявал на дъмпингови цени. Освен това резултатите от преразглежданията с оглед изтичането на срока на действие на мерките, извършени от съответните органи в САЩ и в Индия, доведоха до препоръката действащите антидъмпингови мерки върху персулфати от КНР да бъдат продължени. В тази ситуация се очаква свободният производствен капацитет на китайските износители да се използва предимно за продуктите, предназначени за износ на пазара на Съюза, ако се допусне срокът на действие на мерките да изтече. Както се обяснява в съображение 32 по-горе, при положение, че доставките за други пазари на трети държави, които не са засегнати от мерките, вече са осигурени от дружества, които присъстват на тези пазари, целият свободен капацитет в КНР по всяка вероятност ще бъдат използван за износ на разглеждания продукт на пазара на Съюза.
(73)
Като се вземе предвид предишният дъмпингов внос от страна на китайските износители, довел до налагането на действащите мерки, и настоящият дъмпинг, упражняван от тях в трети държави, може да се направи заключението, че този износ за Съюза ще бъдат осъществен на дъмпингови цени.
(74)
Освен това, както се посочва в съображение 23 по-горе, следва да се припомни, че през периода 1995 - 2001 г. бяха наложени антидъмпингови мерки срещу износа на персулфати от КНР. Тъй като тези мерки не са били продължени, вносът от КНР е нараснал от по-малко от 200 тона през 2001 г. на почти 10 хиляди тона през 2006 г. и съответно е заел над 20 % от пазара на Съюза.
4. Заключение
(75)
С оглед на констатациите от разследването, а именно по отношение на свободния капацитет в КНР, продължаващия дъмпинг от страна на Китай за трети държави, ограничената възможност на китайските износители да продават на други основни пазари на трети държави, както и тяхната доказана способност да пренасочат износа си към пазара на Съюза, се счита, че отмяната на мерките би отслабила позицията на промишлеността на Съюза на нейния основен пазар и нанесената вреда би възникнала повторно поради евентуалния китайския внос на дъмпингови цени. Няма причини да се смята, че подобряването на резултатите на промишлеността на Съюза поради действащите мерки ще се запази или ще се засили, ако мерките бъдат отменени. Напротив, съществуват благоприятни условия за вероятното изместване на вноса от КНР към пазара на Съюза на дъмпингови цени и в значителни количества, което вероятно ще подкопае положителното развитие на пазара на Съюза, постигнато през разглеждания период. Евентуалният китайски дъмпингов внос би бил в състояние да упражни натиск върху продажните цени на промишлеността на Съюза, вследствие на което тя ще изгуби пазарен дял и това би оказало отрицателно въздействие върху финансовите резултати на промишлеността на Съюза, която все още е нестабилна, както се обяснява в съображение 66 по-горе.
Е. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
1. Въведение
(76)
В съответствие с член 21 от основния регламент беше разгледан въпросът дали запазването на съществуващите мерки би било в противоречие с интереса на Съюза като цяло. Определянето на интереса на Съюза се извърши въз основа на оценка на интересите на различните съответни субекти, а именно промишлеността от Съюза, вносителите и ползвателите. На заинтересованите страни бе предоставена възможност да изразят становището си съгласно член 21, параграф 2 от основния регламент.
(77)
Тъй като настоящото разследване е преразглеждане на съществуващите мерки, това даде възможност за оценка на евентуално несъразмерно отрицателно въздействие на съществуващите антидъмпингови мерки върху заинтересованите страни.
2. Интерес на промишлеността на Съюза
(78)
В съображение 70 по-горе беше заключено, че състоянието на промишлеността на Съюза вероятно ще се влоши значително, ако се допусне срокът на действие на мерките да изтече. Следователно продължаването на мерките ще бъде от полза за промишлеността на Съюза, тъй като така производителите от Съюза ще са в състояние да поддържат обема на своите продажби, пазарния си дял, рентабилността и положителното икономическо състояние на промишлеността като цяло. Съответно прекратяването на мерките би застрашило сериозно жизнеспособността на промишлеността на Съюза, тъй като има причини да се очаква пренасочване на вноса от КНР към пазара на Съюза на дъмпингови цени и в значителни обеми, което би довело до повторно възникване на вредата.
3. Интерес на ползвателите
(79)
Нито един от 44-те ползватели, с които беше установен контакт, не предостави отговори на въпросника и не оказа съдействие. Ползвателите не оказаха съдействие и при първоначалното разследване. При липсата на заинтересованост от страна на ползвателите се стигна до заключението, че запазването на мерките няма да засегне техния интерес. Освен това разследването показа, че въздействието на разглеждания продукт върху разходите за производните продукти е твърде ограничено и запазването на мерките няма да има отрицателно въздействие върху сектора на ползвателите на продукта. Разследването също така разкри, че поради естеството на продукта, както и поради наличието на няколко източника на доставки на пазара, ползвателите могат лесно да сменят доставчиците си.
4. Интерес на вносителите
(80)
Нито един от 14-те вносители, с които беше установен контакт, не предостави отговори на въпросника и не оказа съдействие. Вносителите не оказаха съдействие и при първоначалното разследване. При липсата на заинтересованост от страна на вносителите се стигна до заключението, че запазването на мерките няма да засегне техния интерес. Разследването разкри, че вносителите могат лесно да закупуват от различни източници, които понастоящем съществуват на пазара, по-специално от промишлеността на Съюза, износителите от САЩ и китайските износители, които продават на недъмпингови цени.
5. Заключение
(81)
С оглед на гореизложеното се стигна до заключението, че няма наложителни причини, свързани с интереса на Съюза, настоящите антидъмпингови мерки да не бъдат запазени.
Ж. АНТИДЪМПИНГОВИ МЕРКИ
(82)
Всички страни бяха информирани за основните факти и съображения, на които се основава намерението да се препоръча запазване на съществуващите мерки. Също така на страните беше даден срок да представят коментарите си след разгласяване на тази информация. Изявленията и мненията им бяха надлежно взети предвид, когато това беше обосновано.
(83)
От гореизложеното следва, че както е предвидено в член 11, параграф 2 от основния регламент, антидъмпинговите мерки, които са приложими към вноса на определени пероксосулфати (персулфати) с произход от КНР и са наложени с Регламент (ЕО) № 1184/2007 на Съвета, следва да се запазят.
(84)
За да се сведат до минимум рисковете от заобикаляне, породени от голямата разлика в митническите ставки, се счита, че в този случай са необходими специални мерки, за да се гарантира правилното прилагане на антидъмпинговите мита. Тези специални мерки, които се отнасят само за дружествата, за които е предвидено индивидуално мито, включват следното: на митническите органи на държавите членки трябва да се представи валидна търговска фактура, която да отговаря на изискванията по приложението към настоящия регламент. Към вноса, който не е придружен от такава фактура, се прилага остатъчното антидъмпингово мито, приложимо за всички други производители.
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. Налага се окончателно антидъмпингово мито върху вноса на пероксосулфати (персулфати), в това число калиев пероксимоносулфат сулфат, които попадат под кодове по КН 2833 40 00 и ex 2842 90 80 (код по ТАРИК 2842908020) и са с произход от Китайската народна република.
2. Ставката на окончателното антидъмпингово мито, приложима към нетната цена франко границата на Съюза преди обмитяване на продуктите, описани в параграф 1 и произвеждани от посочените по-долу дружества, е, както следва:
Дружество
Антидъмпингово мито
Допълнителен код по ТАРИК
ABC Chemicals (Shanghai) Co., Ltd., Shanghai
0,0 %
A820
United Initiators Shanghai Co., Ltd
24,5 %
A821
Всички останали дружества
71,8 %
A999
3. Прилагането на индивидуалните митнически ставки, определени за дружествата, изброени в параграф 2, зависи от представянето пред митническите органи на държавите членки на валидна търговска фактура, която отговаря на изискванията, определени в приложението. Ако такава фактура не се представи, се прилага митническата ставка, приложима за категорията „всички останали дружества“.
4. Освен ако не е предвидено друго, се прилагат действащите разпоредби относно митата.
Член 2
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Брюксел на 12 декември 2013 година.
REGOLAMENTO DI ESECUZIONE (UE) N. 1343/2013 DEL CONSIGLIO
del 12 dicembre 2013
che istituisce un dazio antidumping definitivo sulle importazioni di perossisolfati (persolfati) originari della Repubblica popolare cinese a seguito di un riesame in previsione della scadenza a norma dell’articolo 11, paragrafo 2, del regolamento (CE) n. 1225/2009
IL CONSIGLIO DELL’UNIONE EUROPEA,
visto il trattato sul funzionamento dell’Unione europea,
visto il regolamento (CE) n. 1225/2009 del Consiglio, del 30 novembre 2009, relativo alla difesa contro le importazioni oggetto di dumping da parte di paesi non membri della Comunità europea (1) («regolamento di base»), in particolare l’articolo 9, paragrafo 4, e l’articolo 11, paragrafi 2, 5 e 6,
vista la proposta presentata dalla Commissione europea, dopo aver sentito il comitato consultivo,
considerando quanto segue:
A. PROCEDURA
1. Misure in vigore
(1)
Il regolamento (CE) n. 1184/2007 del Consiglio (2) ha istituito un dazio antidumping definitivo sulle importazioni di persolfati originari della Repubblica popolare cinese («RPC»), degli Stati Uniti d’America e di Taiwan («inchiesta iniziale» e «misure iniziali»). Le misure relative alla RPC hanno assunto la forma di un dazio ad valorem del 71,8 % per tutte le società, ad eccezione di due produttori esportatori cinesi ai quali sono state concesse aliquote del dazio individuali.
2. Apertura di un riesame in previsione della scadenza
(2)
Il 10 ottobre 2012 la Commissione ha annunciato, con un avviso pubblicato nella Gazzetta ufficiale dell’Unione europea («avviso di apertura») (3), l’apertura di un riesame in previsione della scadenza delle misure antidumping in vigore sulle importazioni di persolfati originari della RPC.
(3)
Il riesame è stato avviato in seguito a una domanda debitamente motivata, presentata da due produttori europei, RheinPerChemie GmbH&Co. KG e United Initiators GmbH&Co. KG («richiedenti»), che rappresentano il 100 % della produzione totale di persolfati dell’Unione.
(4)
La domanda era motivata dal fatto che la scadenza delle misure potrebbe comportare la reiterazione del dumping e del pregiudizio nei confronti dell’industria dell’Unione.
3. Inchiesta
3.1. Periodo dell’inchiesta di riesame e periodo in esame
(5)
L’inchiesta sul persistere o sulla reiterazione del dumping ha riguardato il periodo tra il 1o ottobre 2011 e il 30 settembre 2012 («periodo dell’inchiesta di riesame» o «PIR»). L’analisi delle tendenze utili per la valutazione del rischio del persistere o della reiterazione del pregiudizio ha riguardato il periodo compreso tra il 1o gennaio 2009 e la fine del PIR («periodo in esame»).
3.2. Parti interessate dall’inchiesta
(6)
La Commissione ha ufficialmente informato dell’apertura del riesame in previsione della scadenza i richiedenti, i produttori esportatori della RPC, gli importatori indipendenti e gli utilizzatori notoriamente interessati, i produttori dei potenziali paesi di riferimento e i rappresentanti della RPC. Le parti interessate hanno avuto la possibilità di presentare le loro osservazioni per iscritto e di chiedere un’audizione entro il termine fissato nell’avviso di apertura.
(7)
Visto il numero potenzialmente elevato di produttori esportatori della RPC e di importatori indipendenti dell’Unione coinvolti nell’inchiesta, nell’avviso di apertura è stata prospettata la possibilità di ricorrere al campionamento, conformemente all’articolo 17 del regolamento di base. Per consentire alla Commissione di decidere se il campionamento fosse necessario e, in tal caso, di selezionare un campione, le parti di cui sopra sono state invitate, in conformità all’articolo 17 del regolamento di base, a manifestarsi entro 15 giorni dalla pubblicazione dell’avviso di apertura e a fornire alla Commissione le informazioni richieste nell’avviso di apertura.
(8)
Nessuno degli importatori si è manifestato.
(9)
Solo un produttore esportatore della RPC ha risposto al questionario. Non è stato quindi necessario selezionare un campione di produttori esportatori.
(10)
La Commissione ha inviato questionari a tutte le parti notoriamente interessate e a quelle che si sono manifestate entro i termini stabiliti nell’avviso di apertura. Hanno risposto al questionario due produttori dell’Unione, un produttore esportatore della RPC e un produttore della Turchia, considerata un potenziale paese di riferimento.
(11)
La Commissione ha raccolto e verificato tutte le informazioni ritenute necessarie per valutare il rischio del persistere o della reiterazione del dumping e del conseguente pregiudizio, nonché l’interesse dell’Unione. Sono state effettuate visite di verifica presso le sedi delle seguenti società:
a)
Produttori dell’Unione
-
RheinPerChemie GmbH & Co. KG, Germania
-
United Initiators GmbH & Co. KG, Germania
b)
Produttore esportatore nella RPC
United Initiators (Shanghai) Co. Ltd., Shanghai (4)
B. PRODOTTO IN ESAME E PRODOTTO SIMILE
(12)
Il prodotto in esame è lo stesso prodotto oggetto dell’inchiesta iniziale, vale a dire perossisolfati (persolfati), compreso il perossimonosolfato solfato di potassio («prodotto in esame»), attualmente classificabile ai codici NC 2833 40 00 ed ex 2842 90 80.
(13)
Il prodotto in esame viene impiegato come iniziatore di reazione o come agente ossidante in un certo numero di applicazioni: ad esempio, è usato come iniziatore di polimerizzazione nella produzione di polimeri, come agente di incisione nella produzione di schede di circuiti stampati, nella cosmesi dei capelli, nella sbozzimatura dei tessuti, nella fabbricazione della carta, come detergente per dentiere e come disinfettante.
(14)
L’inchiesta ha confermato che, come era risultato dall’inchiesta iniziale, il prodotto in esame e quello fabbricato e venduto sul mercato nazionale della RPC nonché quello fabbricato e venduto sul mercato dell’UE dai produttori dell’Unione hanno le stesse caratteristiche fisiche e tecniche di base e sono destinati agli stessi utilizzi di base e sono quindi considerati prodotti simili ai sensi dell’articolo 1, paragrafo 4, del regolamento di base.
C. RISCHIO DEL PERSISTERE O DELLA REITERAZIONE DEL DUMPING
1. Osservazioni generali
(15)
Conformemente all’articolo 11, paragrafo 2, del regolamento di base, si è esaminato se erano in atto pratiche di dumping e se sussisteva il rischio del persistere o della reiterazione del dumping a seguito dell’eventuale scadenza delle misure in vigore su alcune importazioni dalla RPC.
(16)
Come spiegato al considerando 9, all’inchiesta ha collaborato un solo produttore esportatore cinese, il quale non ha esportato il prodotto in esame verso l’Unione durante il PIR. Come viene indicato al considerando 22 e spiegato dettagliatamente ai considerando da 51 a 53, l’inchiesta ha dimostrato che quasi tutte le importazioni dalla RPC durante il PIR sono state realizzate da un esportatore che non risulta avere praticato dumping nel corso dell’inchiesta iniziale e che non è oggetto del presente riesame. In questo caso non è stato pertanto possibile effettuare l’analisi del dumping.
2. Andamento delle importazioni in caso di abrogazione delle misure
(17)
Per valutare il rischio di reiterazione del dumping sono stati presi in considerazione le informazioni fornite dal produttore esportatore cinese che ha collaborato, le informazioni raccolte in conformità all’articolo 18 del regolamento di base e i dati disponibili relativi ai produttori esportatori che non hanno collaborato. I dati disponibili sono stati individuati nella domanda di riesame in previsione della scadenza, nelle informazioni pubblicate nel quadro di un riesame in previsione della scadenza avviato nel marzo 2013 dagli Stati Uniti d’America (USA) (5), nelle statistiche a disposizione della Commissione, vale a dire i dati mensili trasmessi dagli Stati membri a norma dell’articolo 14, paragrafo 6, del regolamento di base («la banca dati costituita a norma dell’articolo 14, paragrafo 6»), e i dati di Eurostat sulle importazioni.
a) Prezzi e volume delle importazioni nell’Unione dalla RPC e da altri paesi terzi
(18)
Dai dati disponibili ai fini dell’inchiesta è emerso che quasi tutte le importazioni dalla RPC durante il PIR sono state realizzate da un esportatore cinese che non risulta avere praticato dumping nel corso dell’inchiesta iniziale (6). Tali importazioni non sono pertanto soggette a misure antidumping. Durante lo stesso periodo i prezzi di tali importazioni sono rimasti inferiori ai prezzi dell’industria dell’Unione.
(19)
Pur essendo aumentati del 29 % nel periodo in esame, i prezzi delle importazioni cinesi verso l’Unione erano ancora ridotti e notevolmente inferiori al prezzo dell’industria dell’Unione durante il PIR. Anche i prezzi di vendita dell’industria dell’Unione sul mercato dell’UE sono aumentati, ma a un tasso meno elevato, pari al 7 %.
(20)
L’unico produttore esportatore cinese che ha collaborato ed è soggetto alle misure antidumping in vigore non ha esportato il prodotto in esame verso l’Unione durante il PIR. L’inchiesta ha tuttavia dimostrato che esso ha esportato a prezzi di dumping sui mercati dei paesi terzi e che i suoi prezzi erano persino inferiori a quelli delle attuali importazioni dalla RPC nel mercato dell’Unione. Questo indica che gli esportatori cinesi continuano a esercitare pratiche di dumping e che i loro prezzi sono bassi.
(21)
Il mercato dell’Unione è costituito essenzialmente da importazioni provenienti da tre paesi: la Cina, la Turchia e gli Stati Uniti, ciascuno dei quali rappresenta tra l’8 % e il 10 % della sua quota di mercato, più due produttori dell’Unione, con una quota di mercato compresa tra il 65 % e il 75 %. L’inchiesta ha dimostrato che gli Stati Uniti hanno continuato a essere presenti nel mercato dell’Unione e hanno rappresentato circa un terzo delle importazioni totali durante il PIR. I prezzi delle importazioni statunitensi sono stati in media superiori del 10 % ai prezzi all’importazione dalla RPC. Questa constatazione, combinata con l’undercutting dei prezzi dell’industria dell’Unione, indica che le importazioni cinesi hanno continuato a esercitare una pressione al ribasso sui prezzi di vendita nell’Unione.
(22)
Come indicato al considerando 18, le importazioni cinesi durante il PIR sono state realizzate da un esportatore che non risulta avere praticato dumping nel corso dell’inchiesta iniziale. Tra il 2009 e il PIR, il volume di tali importazioni è cresciuto del 24 % e la corrispondente quota di mercato è passata dall’8 % al 9,6 % del consumo totale dell’Unione nel corso dello stesso periodo.
(23)
È opportuno ricordare che dal 1995 al 2001 sono state istituite misure antidumping nei confronti delle importazioni di persolfati dalla RPC. Quando queste misure sono state abrogate, il volume delle importazioni dalla RPC è aumentato, passando da meno di 200 tonnellate nel 2001 a oltre 4 000 tonnellate nel 2003 ed è più che raddoppiato giungendo a circa 9 000 tonnellate nel 2006. In altri termini, le importazioni cinesi in pochi anni hanno rappresentato oltre il 20 % del mercato dell’Unione. Nel periodo 2003-2006, mentre i consumi sono aumentati del 7 %, la quota di mercato cinese è raddoppiata. Questo dimostra che gli esportatori cinesi sono in grado di acquisire una notevole quota del mercato dell’Unione in assenza di misure antidumping.
(24)
Alla luce dei fatti e delle considerazioni di cui sopra, in particolare la reazione cinese all’abrogazione delle misure nel mercato dell’Unione nel 2001, il livello dei prezzi cinesi durante il PIR e il persistere delle pratiche di dumping sui mercati dei paesi terzi, si ritiene probabile che nel breve periodo le importazioni cinesi a basso prezzo verso il mercato dell’Unione riprenderebbero in quantità rilevanti, qualora le misure venissero abrogate.
b) Politica dei prezzi dei produttori cinesi in altri mercati di esportazione
(25)
Come indicato al considerando 16, la società cinese che ha collaborato non ha effettuato esportazioni verso l’Unione durante il PIR, perciò non è stato possibile confrontare i valori normali di tale società nel mercato nazionale con i prezzi all’esportazione verso l’Unione. Si è tuttavia valutato, come indicato al considerando 24, se le sue esportazioni verso i paesi terzi sono avvenute a prezzi di dumping durante il PIR. Poiché alla società è stato concesso il TEM durante l’inchiesta iniziale, i valori normali sono stati stabiliti sulla base dei suoi dati.
(26)
Per i tre tipi di prodotto in esame le cui vendite sul mercato nazionale sono state rappresentative ed effettuate nel corso di normali operazioni commerciali, la media dei valori normali è stata stabilita sulla base dei prezzi pagati da acquirenti indipendenti sul mercato nazionale. Per un tipo di prodotto il valore normale ha dovuto essere calcolato in base al costo di produzione in conformità all’articolo 2, paragrafo 3, del regolamento di base. Per determinare il valore normale di tale tipo sono stati utilizzati i costi di fabbricazione della società, le spese generali, amministrative e di vendita e il profitto realizzato sulle vendite sul mercato nazionale effettuate nel corso di normali operazioni commerciali, conformemente all’articolo 2, paragrafo 6, del regolamento di base.
(27)
Il confronto tra la media ponderata del valore normale e la media ponderata del prezzo all’esportazione verso paesi terzi, a livello franco fabbrica, effettuato sulla base dei dati verificati comunicati ha mostrato una media ponderata del margine di dumping pari al 9,4 %.
(28)
Per quanto riguarda la politica dei prezzi, il fatto che in India e negli Stati Uniti siano in vigore misure antidumping è inoltre una chiara indicazione delle pratiche di dumping dei produttori esportatori cinesi in altri mercati.
c) Attrattiva del mercato dell’Unione
(29)
Dall’inchiesta è emerso che la società cinese che ha collaborato ha esportato verso un’ampia gamma di paesi terzi quali Brasile, Indonesia, Malaysia, Sudafrica, Corea del Sud, Taiwan, Thailandia e Emirati arabi uniti. I prezzi all’esportazione verso mercati terzi della società cinese che ha collaborato sono stati pertanto confrontati al livello dei prezzi di vendita dell’industria dell’Unione e del prezzo all’importazione dalla RPC durante il PIR sul mercato dell’Unione. Il confronto ha dimostrato che l’esportatore cinese che ha collaborato praticava prezzi notevolmente inferiori, fino al 40 %, ai prezzi dell’industria dell’Unione durante il PIR.
(30)
Tale analisi mostra, da un lato, che il mercato dell’Unione ha prezzi più elevati che lo rendono molto attrattivo e, dall’altro, che i prezzi offerti dall’altro esportatore cinese sono inferiori agli attuali prezzi all’importazione cinesi sul mercato dell’Unione.
(31)
Va inoltre osservato che i valori normali della società che ha collaborato sono stati in genere inferiori ai prezzi di vendita dell’industria dell’Unione durante il PIR. Questo conferma l’attrattiva del mercato dell’Unione, poiché consentirebbe chiaramente di trarre maggiori profitti ai produttori cinesi. Il basso livello dei prezzi in Cina non sembra basarsi su motivi diversi da una capacità abbondante e una ricca offerta del prodotto in esame.
(32)
Come indicato al considerando 28, i mercati di alcuni paesi terzi, quali gli Stati Uniti e l’India, sono diventati meno attrattivi per gli esportatori cinesi a causa delle misure antidumping in vigore. Si è inoltre riscontrato che, in termini relativi, i mercati degli altri paesi terzi operano a livelli di prezzo inferiori a quelli del mercato dell’Unione. Per quanto riguarda i mercati di altri paesi terzi, che non applicano misure, questi sono già riforniti dalle società presenti in tali mercati, pertanto le capacità inutilizzate della RPC verrebbero probabilmente utilizzate per le esportazioni verso il mercato dell’Unione.
(33)
Sulla base di quanto precede, si prevede che, qualora le misure fossero abrogate, le importazioni cinesi riprenderebbero in volumi più ingenti, esercitando una maggiore pressione sui prezzi del mercato dell’Unione.
d) Capacità di produzione e capacità eccedente disponibili per le esportazioni
(34)
Conformemente all’articolo 18 del regolamento di base, in assenza di ulteriori informazioni, l’analisi della capacità inutilizzata della RPC si è basata sui dati disponibili, vale a dire le scarse informazioni fornite dal produttore esportatore cinese che ha collaborato in merito alla situazione del mercato nella RPC e dall’industria dell’Unione, le informazioni disponibili al pubblico relative a cinque principali produttori individuati nella RPC e i dati raccolti nella fase di apertura dell’inchiesta. Le informazioni pervenute da queste fonti sono risultate coerenti.
(35)
Sulla base di tali informazioni, si presume che nella RPC siano disponibili oltre 100 000 t di capacità di produzione, pari a circa il triplo del volume del consumo dell’Unione durante il PIR.
(36)
In base al tasso di utilizzo degli impianti da parte del produttore che ha collaborato, si è concluso che nella RPC sono disponibili capacità potenzialmente significative che potrebbero essere impiegate per aumentare la produzione e riorientarla verso il mercato dell’Unione qualora si lasciassero scadere le misure antidumping.
e) Conclusioni sul rischio di reiterazione del dumping
(37)
In considerazione di quanto precede si è ritenuto che sussista un rischio di reiterazione del dumping, se si lasciassero scadere le misure in vigore. In particolare, il livello dei valori normali stabiliti in Cina, le pratiche di dumping attuate nei mercati di paesi terzi dal produttore che ha collaborato, le misure antidumping in vigore nei confronti degli esportatori cinesi in India e negli Stati Uniti, l’attrattiva del mercato dell’Unione rispetto ad altri mercati e la disponibilità di significative capacità di produzione nella RPC indicano un rischio di reiterazione del dumping in caso di abrogazione delle misure in vigore.
D. SITUAZIONE DEL MERCATO DELL’UNIONE
1. Definizione dell’industria dell’Unione
(38)
La presente inchiesta ha confermato che i persolfati sono fabbricati solo da due produttori dell’Unione. Essi rappresentano il 100 % della produzione totale dell’Unione durante il PIR. Entrambi i produttori hanno sostenuto la domanda di riesame e hanno collaborato all’inchiesta.
(39)
Tali società costituiscono l’industria dell’Unione ai sensi dell’articolo 4, paragrafo 1, e dell’articolo 5, paragrafo 4, del regolamento di base e saranno di seguito denominate «industria dell’Unione».
2. Osservazione preliminare
(40)
Al fine di tutelare la riservatezza in conformità all’articolo 19 del regolamento di base, i dati relativi ai due produttori dell’Unione sono presentati in forma indicizzata o nell’ambito di una gamma variabile.
(41)
Le informazioni sulle importazioni sono state analizzate a livello di codici NC per i tre tipi principali di prodotto simile, il persolfato di ammonio, il persolfato di sodio, il persolfato di potassio, e a livello di codici TARIC per il quarto tipo, perossimonosolfato di potassio. L’analisi delle importazioni è stata integrata dai dati raccolti a norma dell’articolo 14, paragrafo 6, del regolamento di base.
3. Consumo dell’Unione
(42)
Il consumo dell’Unione è stato stabilito in base al volume delle vendite dell’industria dell’Unione sul mercato dell’UE e ai dati sulle importazioni forniti da Eurostat, a livello di codici NC e di codici TARIC.
(43)
Il consumo dell’Unione durante il PIR è stato di poco superiore rispetto all’inizio del periodo in esame. Tra il 2009 e il 2010 si è osservato un aumento del 22 %, ma in seguito il consumo è diminuito a ritmo costante del 18 % circa.
Tabella 1
Consumo
2009
2010
2011
PIR
Consumo (in t)
25 000 - 35 000
35 000 - 45 000
35 000 - 45 000
25 000 - 35 000
Indice (2009 = 100)
100
122
114
103
Fonte: risposte al questionario, Eurostat, banca dati costituita a norma dell’articolo 14, paragrafo 6.
4. Volume, prezzi e quota di mercato delle importazioni dalla RPC
(44)
I volumi e le quote di mercato delle importazioni dalla RPC sono stati analizzati sulla base delle informazioni statistiche di Eurostat e dei dati raccolti in conformità all’articolo 14, paragrafo 6, del regolamento di base.
(45)
Il confronto tra le banche dati di cui sopra indica che tutte le importazioni dalla RPC sono originarie di una società che non risulta avere praticato dumping nel corso dell’inchiesta iniziale. La quota di mercato delle importazioni oggetto di dumping dalla RPC e la relativa evoluzione dei prezzi non possono quindi essere analizzate.
(46)
Poiché i produttori esportatori cinesi oggetto delle misure antidumping non hanno esportato il prodotto in esame verso l’Unione durante il PIR, non è stato inoltre possibile calcolare l’undercutting dei prezzi della RPC.
5. Importazioni da altri paesi terzi
(47)
L’evoluzione del volume, dei prezzi e della quota di mercato delle importazioni da altri paesi durante il periodo in esame è presentata nella tabella che segue. È stata definita sulla base dei dati statistici a livello di codici NC e di codici TARIC. Per le ragioni di riservatezza di cui al considerando 40, gli importi relativi alla quota di mercato sono indicati in forma indicizzata.
Tabella 2
Importazioni da altri paesi terzi
2009
2010
2011
PIR
Turchia
Volume delle importazioni (in t)
2 326
3 002
2 360
3 026
Indice (2009 = 100)
100
129
101
130
Prezzo in EUR/t
1 137
1 010
1 130
1 158
Indice (2009 = 100)
100
89
99
102
Quota di mercato
Indice
100
106
89
126
USA
Volume delle importazioni (in t)
3 662
3 951
4 156
2 556
Indice (2009 = 100)
100
108
114
70
Prezzo in EUR/t
1 053
1 170
1 201
1 099
Indice (2009 = 100)
100
111
114
104
Quota di mercato
Indice
100
88
100
68
Altri paesi terzi
Volume delle importazioni (in t)
1 652
1 605
1 420
1 105
Indice (2009 = 100)
100
97
86
67
Prezzo in EUR/t
1 443
1 518
1 605
1 738
Indice (2009 = 100)
100
105
111
120
Quota di mercato
Indice
100
80
76
65
Totale paesi terzi
Volume delle importazioni (in t)
7 640
8 558
7 936
6 687
Indice (2009 = 100)
100
112
104
88
Prezzo in EUR/t
1 163
1 179
1 252
1 231
Indice (2009 = 100)
100
101
108
106
Quota di mercato
Indice
100
92
91
85
Fonte: Eurostat e TARIC
(48)
I volumi delle importazioni provenienti da altri paesi terzi verso il mercato dell’Unione sono calati del 12 % circa nel periodo in esame e il prezzo medio è aumentato del 6 % nel corso dello stesso periodo. La quota di mercato persa dagli altri paesi terzi è stata acquisita in parte dalle importazioni cinesi e in parte dall’industria dell’Unione. Durante lo stesso periodo i prezzi dell’industria dell’Unione sono aumentati in media del 7 %, come indicato al considerando 64.
6. Situazione economica dell’industria dell’Unione
6.1. Osservazioni preliminari
(49)
A norma dell’articolo 3, paragrafo 5, del regolamento di base, la Commissione ha esaminato tutti i fattori e gli indici economici che potevano incidere sulla situazione dell’industria dell’Unione.
6.2. Produzione, capacità di produzione e utilizzo degli impianti
(50)
La produzione dell’industria dell’Unione è aumentata notevolmente durante il periodo in esame. L’aumento è stato particolarmente marcato fra il 2009 e il 2010, quando la produzione è aumentata di 32 punti percentuali. In seguito è rimasta stabile, con una lieve diminuzione tra il 2011 e il PIR.
Tabella 3
Produzione totale dell’Unione
2009
2010
2011
PIR
Produzione (in t)
20 000 - 30 000
25 000 - 35 000
25 000 - 35 000
25 000 - 35 000
Indice (2009 = 100)
100
132
135
125
Fonte: risposte al questionario.
(51)
La capacità di produzione è rimasta stabile durante il periodo in esame. Mentre la produzione aumentava nel periodo 2009-2011, l’utilizzo degli impianti ha registrato un aumento globale del 34 %. Questa tendenza è mutata durante il PIR, in quanto il calo della produzione ha comportato anche un calo dell’utilizzo degli impianti di sei punti percentuali, come indicato nella tabella seguente:
Tabella 4
Capacità di produzione e utilizzo degli impianti
2009
2010
2011
PIR
Capacità di produzione (in t)
35 000 - 45 000
35 000 - 45 000
35 000 - 45 000
35 000 - 45 000
Indice (2009 = 100)
100
101
101
101
Utilizzo degli impianti
60 %
79 %
81 %
75 %
Indice (2009 = 100)
100
131
134
124
Fonte: risposte al questionario.
6.3. Scorte
(52)
Il livello delle scorte finali dell’industria dell’Unione, sebbene sia aumentato notevolmente tra il 2009 e il PIR, rimane relativamente basso in rapporto al livello di produzione.
Tabella 5
Scorte finali
2009
2010
2011
PIR
Scorte finali (in t)
500 - 1 500
1 000 - 2 000
2 000 - 3 000
1 500 - 2 500
Indice (2009 = 100)
100
144
227
184
Fonte: risposte al questionario.
6.4. Volume delle vendite
(53)
Il volume delle vendite dell’industria dell’Unione sul mercato dell’UE ad acquirenti indipendenti ha seguito l’andamento del consumo, con una punta massima nel 2010 e una tendenza al ribasso negli anni successivi, fino al termine del PIR. Nel corso del periodo in esame l’aumento è stato del 6 %.
Tabella 6
Vendite ad acquirenti indipendenti
2009
2010
2011
PIR
Volume (in t)
15 000 - 25 000
20 000 - 30 000
20 000 - 30 000
15 000 - 25 000
Indice (2009 = 100)
100
122
113
106
Fonte: risposte al questionario.
6.5. Quota di mercato
(54)
Mentre i volumi di vendita all’Unione hanno seguito l’andamento del consumo, la quota di mercato dell’industria dell’Unione è rimasta relativamente stabile durante il periodo in esame.
Tabella 7
Quota di mercato dell’Unione
2009
2010
2011
PIR
Quota di mercato dell’industria dell’Unione
65 % - 75 %
65 % - 75 %
65 % - 75 %
65 % - 75 %
Indice (2009 = 100)
100
100
100
103
Fonte: risposte al questionario, Eurostat e TARIC
6.6. Crescita
(55)
Come spiegato in precedenza, la crescita del consumo nell’Unione è stata limitata a 3 punti percentuali durante il periodo in esame. Nello stesso periodo l’industria dell’Unione è riuscita ad aumentare lievemente i volumi di vendita e la quota di mercato.
6.7. Occupazione e produttività
(56)
Tra il 2009 e il PIR l’occupazione nell’industria dell’Unione è rimasta stabile. La produttività per addetto, misurata come produzione in tonnellate per addetto, è tuttavia aumentata notevolmente durante tale periodo, in linea con la tendenza della produzione. Nella tabella seguente sono riportati dati dettagliati:
Tabella 8
Occupazione e produttività totali dell’Unione
2009
2010
2011
PIR
Indice degli addetti
100
100
103
101
Indice di produttività
100
132
131
124
Fonte: risposte al questionario.
6.8. Prezzi di vendita unitari
(57)
Tra il 2009 e il PIR i prezzi di vendita unitari dell’industria dell’Unione ad acquirenti indipendenti nell’UE sono aumentati del 7 %. L’aumento del 7 % del prezzo di vendita medio dell’industria dell’Unione può essere spiegato dal cambiamento della gamma di prodotti venduti durante il periodo in esame. Tale prezzo, anche tenendo conto della potenziale differenza nella gamma di prodotti, è stato notevolmente superiore rispetto al prezzo praticato dal produttore cinese che ha collaborato per le esportazioni verso i paesi terzi.
Tabella 9
Prezzo unitario delle vendite dell’Unione
2009
2010
2011
PIR
Prezzo unitario delle vendite dell’Unione (EUR/t)
1 100 - 1 300
1 100 - 1 300
1 200 - 1 400
1 200 - 1 400
Indice (2009 = 100)
100
100
105
107
Fonte: risposte al questionario.
6.9. Redditività
(58)
Nel 2009 la redditività dell’industria dell’Unione è risultata prossima al pareggio. Successivamente, nel periodo compreso tra il 2010 e il PIR, la redditività è rimasta superiore al 10 %. L’improvviso aumento dell’indice di redditività tra il 2009 e il 2010 deriva pertanto da un livello di base molto basso nel 2009, che è stato un anno problematico per l’industria dell’Unione. Nel 2011 la redditività elevata è derivata da una straordinaria possibilità di riduzione dei costi che non si riprodurrà in futuro. Questo si riflette già nella riduzione della redditività durante il PIR, una tendenza che prosegue.
Tabella 10
Redditività
2009
2010
2011
PIR
Redditività (vendite dell’Unione)
Indice (2009 = 100)
100
2 400
3 336
1 854
Fonte: risposte al questionario.
6.10. Investimenti e utile sul capitale investito
(59)
L’inchiesta ha dimostrato che l’industria dell’Unione è stata in grado di mantenere un elevato livello di investimenti in tutto il periodo in esame.
(60)
(60) L’utile sul capitale investito ha seguito da vicino l’andamento della redditività nel 2009 e nel 2011 e non è rappresentativo, come spiegato al considerando 58.
Tabella 11
Investimenti e utile sul capitale investito
Indice (2009 = 100)
2009
2010
2011
PIR
Investimenti
100
71
110
99
Utile sul capitale investito
100
3 166
4 647
2 455
Fonte: risposte al questionario.
6.11. Flusso di cassa e capacità di reperire capitali
(61)
Il flusso di cassa, che rappresenta la capacità dell’industria di autofinanziare le proprie attività, espresso come percentuale del fatturato del prodotto in esame, ha seguito un andamento simile a quello della redditività. È notevolmente migliorato fino al 2011 ed è diminuito durante il PIR.
Tabella 12
Flusso di cassa
2009
2010
2011
PIR
Flusso di cassa
Indice (2009 = 100)
100
288
381
172
Fonte: risposte al questionario.
6.12. Salari
(62)
Mentre il numero di persone occupate nell’industria dell’Unione è rimasto stabile, i salari sono aumentati del 12 % durante il periodo in esame.
6.13. Entità del margine di dumping
(63)
Come spiegato in precedenza, la RPC non ha effettuato importazioni oggetto di dumping durante il periodo in esame, pertanto l’entità del margine di dumping non ha potuto essere valutata.
6.14. Ripresa dagli effetti di precedenti pratiche di dumping
(64)
Considerata la mancanza di importazioni a basso prezzo oggetto di dumping dalla RPC, il tasso relativamente elevato di utilizzo degli impianti, l’aumento della quota di mercato registrato dall’industria dell’Unione, il livello di redditività e lo sviluppo positivo di alcuni indicatori finanziari, si può concludere che l’industria dell’Unione si è ripresa dagli effetti di precedenti pratiche di dumping durante il periodo in esame. La ripresa è tuttavia recente e durante il PIR nel mercato dell’Unione si è registrato un certo calo di vari indicatori di pregiudizio, quali la redditività, il flusso di cassa, l’utile sul capitale investito e gli investimenti.
7. Conclusioni relative alla situazione dell’industria dell’Unione
(65)
L’inchiesta ha dimostrato che le importazioni di prodotti a basso prezzo oggetto di dumping dalla RPC si sono interrotte nel mercato dell’Unione proprio dopo l’istituzione delle misure iniziali nel 2007 e non erano presenti durante il periodo in esame o nel PIR. Le importazioni dalla RPC presenti sul mercato dell’Unione provengono dall’unico produttore cinese che non risulta avere praticato dumping nel corso dell’inchiesta iniziale. Questo ha permesso all’industria dell’Unione di raggiungere un elevato livello di produzione, di aumentare il volume delle vendite, i prezzi medi di vendita, la quota di mercato e la redditività, nonché di migliorare la propria situazione finanziaria complessiva.
(66)
Si conclude pertanto che l’industria dell’Unione durante il PIR non ha subito un pregiudizio notevole. Tenuto conto del calo dei consumi e del deterioramento di alcuni indicatori di pregiudizio descritti in precedenza, la situazione dell’industria dell’Unione resta vulnerabile durante il PIR.
E. RISCHIO DI REITERAZIONE DEL PREGIUDIZIO
1. Osservazioni preliminari
(67)
Per valutare il rischio di reiterazione del pregiudizio qualora le misure venissero lasciate scadere, l’impatto potenziale delle importazioni cinesi sul mercato dell’Unione e sull’industria dell’Unione è stato analizzato a norma dell’articolo 11, paragrafo 2, del regolamento di base.
(68)
L’analisi si è concentrata sulla capacità inutilizzata della RPC e sulle pratiche degli esportatori cinesi nei mercati di paesi terzi e nel mercato dell’Unione.
2. Capacità inutilizzata della RPC
(69)
In base alle informazioni raccolte e verificate nel corso dell’inchiesta, si stima che in Cina siano disponibili circa 100 000 t di capacità di produzione del prodotto in esame. Vi sono inoltre vari piccoli produttori sparsi nel paese che rendono anche maggiore l’importo.
(70)
A causa della mancanza di cooperazione da parte degli esportatori cinesi non sono disponibili dati sull’esatta percentuale di tale capacità inutilizzata, che potrebbe essere destinata all’esportazione del prodotto in esame verso il mercato dell’Unione. L’inchiesta ha tuttavia dimostrato che l’unico produttore cinese che ha collaborato dispone di una capacità inutilizzata pari a circa il 30 %. Applicando tale informazione a tutte le società cinesi significherebbe che nella RPC attualmente esiste una capacità inutilizzata di oltre 30 000 t.
(71)
In considerazione di quanto precede, anche se le società cinesi non operassero a pieno regime, 20-25 000 t del prodotto in esame sarebbero disponibili nella RPC per l’esportazione. Date le constatazioni effettuate e le conclusioni raggiunte ai considerando da 25 a 44, è evidente che, nel caso in cui le misure non venissero prorogate, la capacità inutilizzata disponibile in Cina sarà destinata all’esportazione verso il mercato dell’Unione. Questo potenziale volume di esportazioni supplementari deve essere considerato nel contesto di un consumo dell’Unione di circa 25 000-35 000 t durante il PIR.
3. Esportazioni dalla RPC
(72)
Come indicato al considerando 20, l’inchiesta ha evidenziato che le esportazioni cinesi verso i paesi terzi sono avvenute a prezzi di dumping. I risultati di riesami in previsione della scadenza effettuati dalle autorità competenti degli Stati Uniti e dell’India hanno inoltre portato alla raccomandazione che le misure anti-dumping in vigore sulle importazioni di persolfati dalla RPC siano prorogate. In tale situazione si prevede che la capacità produttiva disponibile degli esportatori cinesi sarà principalmente utilizzata per produrre ai fini dell’esportazione verso il mercato dell’Unione qualora le misure vengano lasciate scadere. Come indicato al considerando 32, poiché l’approvvigionamento dei mercati di altri paesi terzi, che non applicano misure, è già garantito da società presenti in tali mercati, eventuali capacità inutilizzate disponibili nella RPC potrebbero essere destinate all’esportazione del prodotto in esame verso il mercato dell’Unione.
(73)
Tenendo conto delle precedenti pratiche di dumping degli esportatori cinesi, che hanno portato all’istituzione delle misure in vigore, e delle loro attuali pratiche di dumping nei paesi terzi, si può concludere che le esportazioni verso l’Unione sarebbero effettuate a prezzi di dumping.
(74)
Come indicato al considerando 23, si ricorda inoltre che negli anni compresi tra il 1995 e il 2001 sono state istituite misure antidumping nei confronti delle esportazioni di persolfati dalla RPC. Poiché tali misure non sono state prorogate, le importazioni dalla RPC sono passate da meno di 200 t nel 2001 a quasi 10 000 t nel 2006, e hanno pertanto acquisito più del 20 % del mercato dell’Unione.
4. Conclusioni
(75)
Alla luce dei risultati dell’inchiesta, ossia della capacità inutilizzata disponibile nella RPC, del persistere del dumping cinese nei paesi terzi, della limitata possibilità degli esportatori cinesi di vendere in altri grandi mercati di paesi terzi e della loro comprovata abilità nel riorientare il flusso delle esportazioni verso il mercato dell’Unione, si ritiene che l’abrogazione delle misure indebolirebbe la posizione dell’industria dell’Unione nel suo principale mercato e che il pregiudizio subito si riprodurrebbe, poiché le importazioni cinesi sarebbero probabilmente effettuate a prezzi di dumping. Non vi è motivo di ritenere che il miglioramento delle prestazioni dell’industria dell’Unione grazie alle misure in vigore continuerebbe o si rafforzerebbe in caso di abrogazione delle misure. Al contrario, vi sono condizioni favorevoli a un probabile orientamento delle importazioni cinesi verso il mercato dell’Unione a prezzi di dumping e in volumi notevoli e questo potrebbe compromettere gli sviluppi positivi raggiunti dal mercato dell’Unione nel corso del periodo in esame. Le probabili importazioni cinesi oggetto di dumping potrebbero esercitare una pressione sui prezzi di vendita dell’industria dell’Unione e farle perdere quote di mercato, incidendo negativamente sui risultati finanziari dell’industria dell’Unione, la quale, come spiegato al considerando 66, resta vulnerabile.
F. INTERESSE DELL’UNIONE
1. Introduzione
(76)
In conformità all’articolo 21 del regolamento di base, si è esaminato se il mantenimento delle misure in vigore sia contrario all’interesse generale dell’Unione. La determinazione dell’interesse dell’Unione si è basata su una valutazione dei diversi interessi coinvolti, vale a dire quelli dell’industria dell’Unione, degli importatori e degli utilizzatori. Le parti interessate hanno avuto la possibilità di comunicare le loro osservazioni a norma dell’articolo 21, paragrafo 2, del regolamento di base.
(77)
Poiché questa inchiesta è un riesame delle misure in vigore, è stato possibile valutare gli eventuali effetti indebitamente negativi prodotti sulle parti interessate dalle misure antidumping attualmente in vigore.
2. Interesse dell’industria dell’Unione
(78)
Al considerando 70 si è concluso che probabilmente l’industria dell’Unione subirebbe un grave deterioramento della sua situazione in caso di scadenza delle misure antidumping. Il mantenimento delle misure andrebbe quindi a vantaggio dell’industria dell’Unione, poiché i suoi produttori dovrebbero essere in grado di mantenere i volumi di vendita, la quota di mercato, la redditività e la situazione economica globalmente positiva. Al contrario, l’abrogazione delle misure metterebbe seriamente in pericolo la sostenibilità dell’industria dell’Unione, in quanto vi sono motivi per prevedere un orientamento delle importazioni cinesi verso il mercato dell’Unione a prezzi di dumping e in volumi notevoli e questo causerebbe la reiterazione del pregiudizio.
3. Interesse degli utilizzatori
(79)
Nessuno dei 44 utilizzatori contattati ha risposto al questionario o ha collaborato. Gli utilizzatori non avevano collaborato neppure all’inchiesta iniziale. In assenza di interesse da parte degli utilizzatori, si è concluso che il mantenimento delle misure non sarebbe contrario al loro interesse. L’inchiesta ha inoltre dimostrato che l’incidenza del prodotto in esame sui costi dei prodotti a valle è piuttosto marginale e che il mantenimento delle misure non avrebbe conseguenze negative sull’industria utilizzatrice. Dall’inchiesta è inoltre emerso che, a causa della natura del prodotto nonché delle diverse fonti di approvvigionamento disponibili sul mercato, gli utilizzatori possono facilmente cambiare fornitore.
4. Interesse degli importatori
(80)
Nessuno dei 14 importatori contattati ha risposto al questionario o ha collaborato. Gli importatori non avevano collaborato neppure all’inchiesta iniziale. In assenza di interesse da parte degli importatori, si è concluso che il mantenimento delle misure non sarebbe contrario al loro interesse. L’inchiesta ha dimostrato che gli importatori possono facilmente acquistare da fonti diverse attualmente disponibili sul mercato, quali l’industria dell’Unione, gli esportatori statunitensi e gli esportatori cinesi che non vendono a prezzi di dumping.
5. Conclusioni
(81)
Tenuto conto di quanto precede, si è concluso che in relazione all’interesse dell’Unione non esistono motivi validi contrari al mantenimento delle attuali misure antidumping.
G. MISURE ANTIDUMPING
(82)
Tutte le parti sono state informate dei fatti e delle considerazioni essenziali in base ai quali si intendeva raccomandare il mantenimento delle misure in vigore. È stato inoltre concesso loro un periodo di tempo entro il quale poter presentare osservazioni al riguardo. Le informazioni e le osservazioni debitamente motivate sono state prese nella dovuta considerazione.
(83)
Ne consegue che, a norma dell’articolo 11, paragrafo 2, del regolamento di base, le misure antidumping applicabili alle importazioni di alcuni tipi di perossisolfati (persolfati) originari della RPC, istituite con il regolamento (CE) n. 1184/2007, devono essere mantenute.
(84)
Al fine di ridurre al minimo i rischi di elusione dovuti alla grande differenza tra le aliquote del dazio, si ritiene necessario nella fattispecie adottare misure speciali volte a garantire la corretta applicazione dei dazi antidumping. Queste misure speciali, che si applicano solamente alle società che beneficiano di un’aliquota del dazio individuale, prevedono in particolare la presentazione alle autorità doganali degli Stati membri di una fattura commerciale valida, conforme alle prescrizioni illustrate in allegato al presente regolamento. Le importazioni non accompagnate da una fattura di questo tipo saranno soggette al dazio antidumping residuo applicabile a tutti gli altri produttori,
HA ADOTTATO IL PRESENTE REGOLAMENTO:
Articolo 1
1. È istituito un dazio antidumping definitivo sulle importazioni di perossisolfati (persolfati), compreso il perossimonosolfato solfato di potassio, attualmente classificati ai codici NC 2833 40 00 ed ex 2842 90 80 (codice TARIC 2842908020) e originari della Repubblica popolare cinese.
2. Le aliquote del dazio antidumping definitivo applicabile al prezzo netto franco frontiera dell’Unione, dazio non corrisposto, per i prodotti descritti al paragrafo 1 e fabbricati dalle società sotto elencate sono le seguenti:
Società
Dazio antidumping
Codice addizionale TARIC
ABC Chemicals (Shanghai) Co., Ltd., Shanghai
0,0 %
A820
United Initiators (Shanghai) Co. Ltd., Shanghai
24,5 %
A821
Tutte le altre società
71,8 %
A999
3. L’applicazione delle aliquote del dazio individuali stabilite per le società di cui al paragrafo 2 è subordinata alla presentazione alle autorità doganali degli Stati membri di una fattura commerciale valida, conforme alle prescrizioni indicate nell’allegato. In caso di mancata presentazione di tale fattura si applica l’aliquota del dazio applicabile a «tutte le altre società».
4. Salvo indicazione contraria, si applicano le disposizioni vigenti in materia di dazi doganali.
Articolo 2
Il presente regolamento entra in vigore il giorno successivo alla pubblicazione nella Gazzetta ufficiale dell’Unione europea.
Il presente regolamento è obbligatorio in tutti i suoi elementi e direttamente applicabile in ciascuno degli Stati membri.
Fatto a Bruxelles, il 12 dicembre 2013