РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) № 716/2014 НА КОМИСИЯТА
от 27 юни 2014 година
за установяването на пилотния съвместен проект в подкрепа на изпълнението на Европейския генерален план за управление на въздушното движение
(текст от значение за ЕИП)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 550/2004 на Европейския парламент и на Съвета от 10 март 2004 г. за осигуряване на аеронавигационно обслужване в единното европейско небе (1), и по-специално член 15а, параграф 3 от него,
като има предвид, че:
(1)
Програмата за изследване на управлението на въздушното движение в единното европейско небе (SESAR) има за цел да модернизира управлението на въздушното движение (наричано по-нататък „УВД“) в Европа и представлява технологичната основа на единното европейско небе. Тя има за цел до 2030 г. да осигури за Съюза високоефективна инфраструктура за управление на въздушното движение, която ще даде възможност за безопасно и екологосъобразно функциониране и развитие на въздушния транспорт.
(2)
С Регламент за изпълнение (ЕС) № 409/2013 на Комисията (2) бяха установени изискванията, свързани със съдържанието на съвместните проекти, тяхното изготвяне, приемане, изпълнение и наблюдение. В него се предвижда, че съвместните проекти трябва да се изпълняват въз основа на програмата за разгръщане чрез проекти за внедряване, координирани от управителния орган за разгръщането.
(3)
Съгласно Регламент за изпълнение (ЕС) № 409/2013 целта на даден съвместен проект е да се внедряват навременно, координирано и синхронизирано функциите за УВД, които са готови за внедряване и допринасят за постигането на основните оперативни промени, определени в Европейския генерален план за УВД. В даден съвместен проект трябва да се включват единствено функции за УВД, които изискват синхронизирано внедряване и допринасят съществено за постигането на валидните за целия Европейски съюз цели за ефективност.
(4)
По искане на Комисията съвместното предприятие SESAR изготви предварителна версия на първия съвместен проект, наричан „пилотен съвместен проект“.
(5)
Тази предварителна версия беше анализирана и разгледана от Комисията със съдействието на Европейската агенция за авиационна безопасност, Европейската агенция за отбрана, управителния орган на мрежата, органа за преглед на ефективността, Евроконтрол, европейските организации за стандартизация и Европейската организация за оборудване за гражданското въздухоплаване (Eurocae).
(6)
Впоследствие Комисията извърши независим глобален анализ на ползите и разходите и проведе целесъобразни консултации с държавите членки и съответните заинтересовани страни.
(7)
На тази основа Комисията изготви предложение за пилотния съвместен проект. В съответствие с Регламент за изпълнение (ЕС) № 409/2013: групата ползватели на гражданското въздушно пространство по програмата SESAR одобри предложението на 30 април 2014 г.; доставчиците на аеронавигационно обслужване одобриха предложението на 30 април 2014 г.; летищните оператори одобриха предложението на 29 април 2014 г.; управителният орган на мрежата одобри предложението на 25 април 2014 г.; и европейските национални метеорологични служби одобриха предложението на 30 април 2014 г.
(8)
В пилотния съвместен проект се определят шест функции за УВД, а именно разширено управление на долитанията и базирана на летателните характеристики навигация (PBN) в зоните за маневриране на терминали с висока плътност на въздушното движение; интегриране и пропускателна способност на летищата; гъвкаво управление на въздушното пространство и свободни въздушни трасета; съвместно управление на мрежата; първоначално управление на информацията за цялата система; и първоначален обмен на информация за траекторията. Внедряването на тези шест функции за УВД следва да стане задължително.
(9)
Функцията „Разширено управление на долитанията и базирана на летателните характеристики навигация в зоните за маневриране на терминали с висока плътност на въздушното движение“ се очаква да подобри точността на траекторията на подхода за кацане, както и да улесни определянето на последователността на обслужване на по-ранен етап, като по този начин се намалят разходът на гориво и въздействието върху околната среда при фазите на снижаване/долитане. Тази функция включва част от стъпка 1 „Основна оперативна промяна“ за ключовата характеристика „Синхронизиране на движението“, определена в Европейския генерален план за УВД.
(10)
Функцията „Интегриране и пропускателна способност на летищата“ се очаква да подобри безопасността и пропускателната способност на пистите, като осигурява ползи по отношение на разхода на гориво и намаляване на закъсненията, както и по отношение на капацитета на летищата. Тази функция включва част от стъпка 1 „Основна оперативна промяна“ за ключовата характеристика „Интегриране и пропускателна способност на летищата“, определена в Европейския генерален план за УВД.
(11)
Функцията „Гъвкаво управление на въздушното пространство и свободни въздушни трасета“ се очаква да даде възможност за по-ефективно използване на въздушното пространство, като по този начин се предоставят значителни ползи, свързани с разхода на гориво и намаляването на закъсненията. Тази функция включва част от стъпка 1 „Основна оперативна промяна“ за ключовата характеристика „Преминаване от пространствено базирани операции към четириизмерно (4D) управление на траекторията“, определена в Европейския генерален план за УВД.
(12)
Функцията „Съвместно управление на мрежата“ се очаква да подобри качеството и навременността на информацията за мрежата, която се обменя от всички заинтересовани страни в областта на УВД, като по този начин се осигуряват значителни ползи от повишаването на производителността на аеронавигационното обслужване (наричано по-нататък „АНО“) и спестяване на разходи вследствие на закъснения. Тази функция включва част от стъпка 1 „Основна оперативна промяна“ за ключовата характеристика „Съвместно управление на мрежата и динамично балансиране на капацитета“, определена в Европейския генерален план за УВД.
(13)
Функцията „Първоначално управление на информацията за цялата система“, състояща се от набор услуги, предоставяни и ползвани чрез мрежа, базирана на интернет протокол, от системи, базирани на управлението на информацията за цялата система (SWIM), се очаква да допринесе значителни ползи по отношение на производителността на АНО. Тази функция включва част от стъпка 1 „Основна оперативна промяна“ за ключовата характеристика „SWIM“, определена в Европейския генерален план за УВД.
(14)
Функцията „Първоначален обмен на информация за траекторията“ с усъвършенствани системи за обработка на полетни данни се очаква да повиши предвидимостта на траекторията на въздухоплавателното средство, което е от полза за ползвателите на въздушното пространство, управителния орган на мрежата и доставчиците на АНО и води до намаляване на тактическите интервенции и подобрено предотвратяване на конфликтни ситуации. Очаква се това да окаже положително въздействие върху производителността на АНО, икономията на гориво и променливостта на закъсненията. Тази функция включва част от стъпка 1 „Основна оперативна промяна“ за ключовата характеристика „Преминаване от пространствено базирани операции към четириизмерно (4D) управление на траекторията“, определена в Европейския генерален план за УВД, и спомага косвено за други ключови характеристики, които са обхванати от останалите функции за УВД чрез използването на споделена информация за траекторията.
(15)
С цел постигане на максимални ползи от пилотния съвместен проект се очаква някои оперативни заинтересовани страни от трети държави да изпълнят части от него. Тяхното участие следва да бъде осигурено от управителния орган за разгръщането в съответствие с Регламент за изпълнение (ЕС) № 409/2013. Участието на оперативни заинтересовани страни от трети държави не засяга разпределението на компетентности по отношение на аеронавигационното обслужване и функциите за УВД.
(16)
За да подпомогне съответните оперативни заинтересовани страни при внедряването на функциите за УВД, Комисията следва да публикува референтни материали с необвързващ характер, като: помощни материали за фазата на стандартизация и промишлено производство, които трябва да бъдат предоставени от съвместното предприятие SESAR, пътна карта относно нуждите от стандартизация и регулиране и глобален анализ на разходите и ползите, резултатите от който да са в подкрепа на пилотния съвместен проект. Помощните материали, когато са приложими такива, следва да бъдат разработени съгласно процедурите, изисквани от Регламент (ЕО) № 552/2004 на Европейския парламент и на Съвета (3), с участието на националните надзорни органи в съответствие със същия регламент.
(17)
Доколкото това е възможно, изпълнението на пилотния съвместен проект следва да се наблюдава чрез използване на съществуващите механизми за наблюдение и съществуващите съвещателни структури с цел приобщаване на всички оперативни заинтересовани страни.
(18)
Следва да се създадат подходящи механизми за преглед на настоящия регламент с участието на управителния орган за разгръщането, който следва да координира и да си сътрудничи със субектите, посочени в член 9 от Регламент за изпълнение (ЕО) № 409/2013, а именно националните надзорни органи, военните органи, съвместното предприятие SESAR, управителния орган на мрежата и промишления сектор, по-специално с цел да се даде възможност на Комисията да изменя настоящия регламент, когато това е необходимо. Управителният орган за разгръщането трябва да вземе предвид въздействието върху националните и колективните отбранителни способности в съответствие с член 9, параграф 7, буква в) от Регламент за изпълнение (ЕС) № 409/2013. Координирането с военните органи остава приоритет в съответствие с общата декларация по военните въпроси, свързани с Единното европейско небе (4). Съгласно тази декларация държавите членки следва по-специално да засилят гражданско-военното сътрудничество и, ако се счете за необходимо и до степен, която се счита за необходима от всички засегнати държави членки, да улеснят сътрудничеството между своите въоръжени сили по всички въпроси на управлението на въздушното движение.
(19)
В съответствие с член 1, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 549/2004 на Европейския парламент и на Съве (5)прилагането на настоящия регламент не засяга суверенитета на държавите членки върху тяхното въздушно пространство, както и изискванията на държавите членки по отношение на обществения ред, обществената сигурност и въпросите на отбраната. Настоящият регламент не засяга военните операции и учения.
(20)
Предвидените в настоящия регламент мерки са в съответствие със становището на Комитета за единно небе,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
Предмет и приложно поле
1. С настоящия регламент се установява първият съвместен проект, наричан по-нататък „пилотен съвместен проект“. В рамките на пилотния съвместен проект се определя първоначален набор от функции за УВД, които трябва да се внедряват навременно, координирано и синхронизирано с цел постигане на основните оперативни промени, произтичащи от Европейския генерален план за УВД.
2. Настоящият регламент се прилага по отношение на Европейската мрежа за управление на въздушното движение (ЕМУВД) и системите за аеронавигационно обслужване, определени в приложение I към Регламент (ЕО) № 552/2004. Той се прилага по отношение на заинтересованите страни, определени в приложението към настоящия регламент.
Член 2
Определения
За целите на настоящия регламент се прилагат определенията, посочени в член 2 от Регламент (ЕО) № 549/2004 и в член 2 от Регламент за изпълнение (ЕС) № 409/2013.
Освен това се прилагат следните определения:
1)
„съвместно вземане на решения за летищата“ (Airport - Collaborative Decision Making - A-CDM) означава процес, при който решенията, свързани с управлението на потоците въздушно движение и на капацитета (наричано по-нататък „УПВДК“) на летищата, се вземат въз основа на взаимодействие между оперативните заинтересовани страни и други участници в УПВДК, и който има за цел намаляване на закъсненията, подобряване на предвидимостта на събитията и оптимизиране на използването на ресурсите;
2)
„оперативен летищен план“ (Airport Operations Plan - AOP) означава единен, общ и съвместно договорен, текущо актуализиран план, който е на разположение на всички заинтересовани страни, свързани с летището, и който има за цел да осигури обща осведоменост за ситуацията и да формира основата, на която заинтересованите страни могат да вземат решения, свързани с оптимизирането на процеса;
3)
„план за управление на мрежата“ (Network Operations Plan - NOP) означава плана, включително неговите помощни инструменти, разработен от управителния орган на мрежата съгласувано с оперативните заинтересовани страни за организиране на оперативните му дейности в краткосрочен и средносрочен план в съответствие с ръководните принципи на стратегическия план за мрежата. Частта от плана за управление на мрежата, която конкретно е свързана с проектирането на европейската трасова мрежа, включва плана за подобряване на европейската трасова мрежа;
4)
„експлоатация на функция за УВД“ означава, че въпросната функция за УВД е въведена в експлоатация и че се използва пълноценно в ежедневните операции;
5)
„целева дата за внедряването“ означава датата, до която трябва да приключи внедряването на въпросната функция за УВД и да започне нейното пълноценно оперативно използване.
Член 3
Функции за УВД и тяхното внедряване
1. Пилотният съвместен проект включва следните функции за УВД:
а)
разширено управление на долитанията и базирана на летателните характеристики навигация в зоните за маневриране на терминали с висока плътност на въздушното движение;
б)
интегриране и пропускателна способност на летищата;
в)
гъвкаво управление на въздушното пространство и свободни въздушни трасета;
г)
съвместно управление на мрежата;
д)
първоначално управление на информацията за цялата система;
е)
първоначален обмен на информация за траекторията.
Тези функции за УВД са описани в приложението.
2. Определените в приложението оперативни заинтересовани страни и управителният орган на мрежата внедряват функциите за УВД, посочени в параграф 1, и изпълняват свързаните с това експлоатационни процедури, които позволяват непрекъснатото им действие в съответствие с приложението и Регламент за изпълнение (ЕС) № 409/2013 на Комисията. Военните оперативни заинтересовани страни прилагат тези функции за УВД само в степента, която е необходима за съответствие с част А, точка 4 от приложение II към Регламент (ЕО) № 552/2004.
Член 4
Референтни и помощни материали
Комисията публикува на своя уебсайт следните референтни и помощни материали за внедряването на функциите за УВД, посочени в член 3, параграф 1:
а)
примерен списък на помощните материали за фазата на стандартизиране и промишлено производство, които трябва да бъдат предоставени от съвместното предприятие SESAR, включително целеви дати за предоставянето им;
б)
примерна пътна карта относно нуждите от стандартизиране и регулиране, включително препратки към правила за прилагане и спецификации на Общността, разработени в съответствие с членове 3 и 4 от Регламент (ЕО) № 552/2004, и свързани с тях целеви дати за предоставяне;
в)
глобалния анализ на разходите и ползите, въз основа на който заинтересованите страни разглеждат пилотния съвместен проект с оглед на одобряването му.
Член 5
Наблюдение
Наблюдението от Комисията, предвидено в член 6 от Регламент за изпълнение (ЕС) № 409/2013, се извършва по-специално чрез следните инструменти за планиране и докладване:
а)
механизмите за планиране и докладване на Европейския генерален план за УВД;
б)
стратегическия план за мрежата и плана за управление на мрежата;
в)
плановете за ефективност - по-специално чрез информацията, посочена в член 11, параграф 3, буква в) и параграф 5 от Регламент за изпълнение (ЕС) № 390/2013 на Комисията (6), както и точка 2 от приложение II към същия регламент;
г)
отчетните таблици за разходите за аеронавигационно обслужване - по-специално информацията, посочена в ред 3.8 от таблица 1 и точка 2, буква м) от приложение II, както и редове 2.1-2.4 от таблица 3 от приложение VII към Регламент за изпълнение (ЕС) № 391/2013 на Комисията (7);
д)
наблюдението на изпълнението на проектите, посочени в член 10 от Регламент за изпълнение (ЕС) № 409/2013, от управителния орган за разгръщането;
е)
механизмите за докладване относно планирането и изпълнението на функционалните блокове въздушно пространство;
ж)
механизмите за докладване относно планирането и изпълнението във връзка със стандартизацията.
Член 6
Преглед
Комисията прави преглед на настоящия регламент с оглед на: информацията и съветите, получени от управителния орган за разгръщането, в съответствие с член 9, параграф 2, буква д) и след координиране и консултиране съгласно член 9 от Регламент за изпълнение (ЕС) № 409/2013; информацията, получена в резултат на наблюдението, посочено в член 5; и развитието на технологиите в областта на УВД, като представя резултатите от прегледа на Комитета за единно небе.
При прегледа се разглеждат по-специално следните аспекти:
а)
напредъкът по внедряването на функциите за УВД, посочени в член 3, параграф 1;
б)
използването на съществуващите стимули за изпълнението на пилотния съвместен проект и възможностите за нови стимули;
в)
приносът на пилотния съвместен проект за постигането на целите за ефективност и осъществяването на гъвкаво използване на въздушното пространство;
г)
действителните разходи и ползи, произтичащи от внедряването на функциите за УВД, посочени в член 3, параграф 1, включително установяването на всякакви местни или регионални отрицателни въздействия за всяка специфична категория оперативни заинтересовани страни;
д)
необходимостта от адаптиране на пилотния съвместен проект, по-специално на неговия персонален и географски обхват и целевите дати за внедряването, определени в приложението;
е)
напредъкът в разработването на референтни и помощни материали, посочени в член 4.
Комисията започва първия преглед най-късно 18 месеца след одобряването на програмата за разгръщане.
Член 7
Влизане в сила
Настоящият регламент влиза в сила на двадесетия ден след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящия регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Брюксел на 27 юни 2014 година.
REGOLAMENTO DI ESECUZIONE (UE) N. 716/2014 DELLA COMMISSIONE
del 27 giugno 2014
relativo all'istituzione del progetto comune pilota a sostegno dell'attuazione del piano generale di gestione del traffico aereo in Europa
(Testo rilevante ai fini del SEE)
LA COMMISSIONE EUROPEA,
visto il trattato sul funzionamento dell'Unione europea,
visto il regolamento (CE) n. 550/2004 del Parlamento europeo e del Consiglio, del 10 marzo 2004, sulla fornitura di servizi di navigazione aerea nel cielo unico europeo (1), in particolare l'articolo 15 bis, paragrafo 3,
considerando quanto segue:
(1)
Il progetto di ricerca e sviluppo sulla gestione del traffico aereo del cielo unico europeo (Single European Sky Air Traffic Management Research and Development -«SESAR»), è diretto a modernizzare la gestione del traffico aereo (nel prosieguo: «ATM») in Europa e costituisce il pilastro tecnologico della politica del cielo unico europeo. Esso si propone di garantire all'Unione entro il 2030 un'infrastruttura di gestione del traffico aereo di elevata efficienza per consentire un funzionamento e uno sviluppo del traffico aereo sicuri e rispettosi dell'ambiente.
(2)
Il regolamento di esecuzione (UE) n. 409/2013 (2) della Commissione ha definito i requisiti relativi al contenuto dei progetti comuni, nonché alla loro istituzione, adozione, attuazione e monitoraggio. Esso stabilisce che i progetti comuni devono essere attuati sulla base del programma di realizzazione il cui gestore assicura il coordinamento dei progetti di esecuzione.
(3)
Conformemente al regolamento di esecuzione (UE) n. 409/2013 i progetti comuni sono finalizzati a realizzare in modo tempestivo, coordinato e sincronizzato le funzionalità ATM che sono mature per l'attuazione e che contribuiscono a realizzare le modifiche operative fondamentali individuate nel piano generale europeo ATM. Soltanto le funzionalità ATM che richiedono un'attuazione sincronizzata e che contribuiscono significativamente agli obiettivi prestazionali a livello dell'Unione possono essere incluse in un progetto comune.
(4)
Su richiesta della Commissione l'impresa comune SESAR ha messo a punto una bozza preliminare del primo progetto comune, indicato con il nome di «progetto comune pilota».
(5)
Tale bozza preliminare è stata analizzata e rivista dalla Commissione, con l'assistenza dell'Agenzia europea per la sicurezza aerea, dell'Agenzia europea per la difesa, del gestore della rete, dell'organo di valutazione delle prestazioni, di Eurocontrol, degli organismi europei di normalizzazione e dell'Organizzazione europea delle apparecchiature dell'aviazione civile (Eurocae).
(6)
La Commissione ha quindi svolto una valutazione costi-benefici indipendente e integrale e ha tenuto adeguate consultazioni con gli Stati membri e i soggetti interessati.
(7)
Su tale base la Commissione ha messo a punto la proposta di progetto comune pilota. Conformemente al regolamento di esecuzione (UE) n. 409/2013, il gruppo degli utenti dello spazio aereo civile SESAR ha approvato la proposta il 30 aprile 2014; i fornitori di servizi di navigazione aerea hanno approvato la proposta il 30 aprile 2014; gli operatori aeroportuali hanno approvato la proposta il 29 aprile 2014; il gestore della rete ha approvato la proposta il 25 aprile 2014; i servizi meteorologici nazionali europei hanno approvato la proposta il 30 aprile 2014.
(8)
Il progetto comune pilota ha individuato sei funzionalità ATM, ovvero la gestione estesa degli arrivi e la navigazione basata su requisiti di prestazione nelle aree terminali di controllo ad alta densità; integrazione e produttività degli aeroporti; gestione flessibile dello spazio aereo e rotte libere; gestione cooperativa della rete; gestione iniziale delle informazioni a livello di sistema; condivisione delle informazioni sulla traiettoria iniziale. L'introduzione di queste sei funzionalità ATM dovrebbe essere resa obbligatoria.
(9)
La funzionalità «gestione estesa degli arrivi e navigazione basata su requisiti di prestazione nelle aree terminali di controllo ad alta densità» dovrebbe permettere di migliorare la precisione della traiettoria di avvicinamento, come pure di stabilire meglio le sequenze di traffico in una fase precoce, consentendo così di ridurre il consumo di carburante e l'impatto ambientale nelle fasi di discesa/arrivo. Questa funzionalità comprende parte della Fase 1: Modifiche operative di fondo per la funzione fondamentale «sincronizzazione del traffico», quale definita nel piano generale europeo ATM.
(10)
La funzionalità «integrazione e produttività degli aeroporti» dovrebbe permettere di migliorare la sicurezza della pista e del traffico, garantendo benefici in termini di consumo di carburante e riduzione dei ritardi come pure di capacità degli aeroporti. Questa funzionalità comprende parte della Fase 1: Modifiche operative di fondo per la funzione fondamentale «integrazione degli aeroporti e traffico», quale definita nel piano generale europeo ATM.
(11)
La funzionalità «gestione flessibile dello spazio aereo e rotte libere» dovrebbe consentire un utilizzo più efficiente dello spazio aereo, garantendo così benefici significativi in termini di consumo di carburante e riduzione dei ritardi. Questa funzionalità comprende parte della Fase 1: Modifiche operative di fondo per la funzione fondamentale «passare dallo spazio aereo alla gestione delle traiettorie quadridimensionali», quale definita nel piano generale europeo ATM.
(12)
La funzionalità «gestione cooperativa della rete» dovrebbe migliorare la qualità e la tempestività delle informazioni sulla rete condivise dai soggetti interessati ATM, assicurando benefici significativi in termini di servizi di navigazione aerea (nel prosieguo: «ANS»), guadagni di produttività e risparmi derivanti dalla riduzione dei ritardi. Questa funzionalità comprende parte della Fase 1: Modifiche operative di fondo per la funzione fondamentale «gestione cooperativa della rete e bilanciamento della capacità dinamica», quale definita nel piano generale europeo ATM.
(13)
La funzionalità «gestione iniziale delle informazioni a livello di sistema», che consiste in una serie di servizi forniti e utilizzati su una rete basata su protocollo Internet da sistemi abilitati alla funzione SWIM (Gestione delle informazioni a livello di sistema), dovrebbe apportare benefici significativi in termini di produttività degli ANS. Questa funzionalità comprende parte della Fase 1: Modifiche operative di fondo per la funzione fondamentale «SWIM», quale definita nel piano generale europeo ATM.
(14)
La funzionalità «condivisione delle informazioni sulla traiettoria iniziale» con prestazioni migliorate in materia di elaborazione dei dati di volo dovrebbe permettere di migliorare la prevedibilità della traiettoria di volo a beneficio degli utilizzatori dello spazio aereo, del gestore della rete e dei fornitori di ANS, permettendo di ridurre gli interventi tattici e di migliorare la prevenzione delle situazioni di conflitto. Ciò dovrebbe avere un impatto positivo sulla produttività degli ANS, il risparmio di carburante e la variabilità del ritardo. Questa funzionalità comprende parte della Fase 1: Modifiche operative di fondo per la funzione fondamentale «passare dallo spazio aereo alla gestione delle traiettorie quadridimensionali» quale definita nel piano generale europeo ATM e, indirettamente, favorisce altre caratteristiche fondamentali che rientrano in altre funzionalità ATM mediante l'utilizzo delle informazioni condivise sulla traiettoria.
(15)
Al fine di cogliere tutti i benefici del progetto comune pilota, ci si aspetta che alcuni soggetti operativi di paesi terzi attuino parti del progetto. La loro partecipazione deve essere garantita dal gestore della realizzazione conformemente al regolamento di esecuzione (UE) n. 409/2013. La partecipazione di soggetti operativi di paesi terzi lascia impregiudicata la distribuzione delle competenze in relazione ai servizi di navigazione aerea e alle funzionalità ATM.
(16)
Al fine di coadiuvare i soggetti operativi interessati ad attuare le funzionalità ATM, è opportuno che la Commissione pubblichi materiale orientativo non vincolante, quale: materiale di supporto per le fasi di normalizzazione e industrializzazione, a cura dell'impresa comune SESAR, una tabella di marcia in relazione alle necessità di normalizzazione e regolamentazione e un'analisi globale costi-benefici a sostegno del progetto pilota comune. Il materiale di supporto, laddove possibile, deve essere elaborato in conformità alle procedure di cui al regolamento (UE) n. 552/2004 del Parlamento europeo e del Consiglio (3), con la partecipazione delle autorità nazionali di vigilanza conformemente a tale regolamento.
(17)
L'attuazione del progetto comune pilota dovrebbe essere monitorata, per quanto possibile, utilizzando gli strumenti di monitoraggio e le strutture consultive disponibili a tal fine per coinvolgere tutti i soggetti operativi interessati.
(18)
È opportuno istituire opportuni meccanismi per il riesame del presente regolamento con la partecipazione del gestore della realizzazione, che dovrebbe garantire il coordinamento e la cooperazione con i soggetti di cui all'articolo 9 del regolamento di esecuzione (UE) n. 409/2013, ovvero le autorità nazionali di vigilanza, le autorità militari, l'impresa comune SESAR, il gestore della rete e l'industria aeronautica, in particolare per consentire alla Commissione di modificare, se necessario, il presente regolamento. Il gestore della realizzazione, in conformità all'articolo 9, paragrafo 7, lettera c), del regolamento di esecuzione (UE) n. 409/2013, deve tenere conto dell'impatto sulle capacità nazionali e collettive di difesa. Il coordinamento con le autorità militari nell'ambito del progetto comune pilota resta una priorità conformemente alla dichiarazione generale degli Stati membri sulle questioni militari connesse con il cielo unico europeo (4). Conformemente a tale dichiarazione, gli Stati membri dovrebbero, in particolare, rafforzare la cooperazione civile/militare e, se e nella misura ritenuta necessaria da tutti gli Stati membri interessati, facilitare la cooperazione tra le rispettive forze armate in tutte le questioni inerenti alla gestione del traffico aereo.
(19)
Conformemente all'articolo 1, paragrafo 2, del regolamento (CE) n. 549/2004 del Parlamento europeo e del Consiglio (5), l'applicazione del presente regolamento lascia impregiudicate la sovranità degli Stati membri sul proprio spazio aereo e le esigenze degli stessi per quanto attiene all'ordine pubblico e alla sicurezza nazionale e in materia di difesa. Il presente regolamento non contempla operazioni e addestramento militari.
(20)
Le misure di cui al presente regolamento sono conformi al parere del Comitato per il cielo unico,
HA ADOTTATO IL PRESENTE REGOLAMENTO:
Articolo 1
Oggetto e campo di applicazione
1. Il presente regolamento istituisce il primo progetto comune, nel prosieguo il «progetto comune pilota». Il progetto comune pilota individua la prima serie di funzionalità ATM da realizzare in modo tempestivo, coordinato e sincronizzato sulla base dal piano generale europeo ATM.
2. Il presente regolamento si applica alla rete europea di gestione del traffico aereo (EATMN - European Air Traffic Management Network) e ai sistemi per i servizi di navigazione aerea, di cui all'allegato I del regolamento (CE) n. 552/2004. Esso si applica ai soggetti interessati di cui all'allegato del presente regolamento.
Articolo 2
Definizioni
Ai fini del presente regolamento si applicano le definizioni di cui all'articolo 2 del regolamento (CE) n. 549/2004 e all'articolo 2 del regolamento di esecuzione (UE) n. 409/2013.
Si applicano, inoltre, le seguenti definizioni:
1)
«aeroporto - processo decisionale collaborativo (A-CDM - Airport-Collaborative Decision Making)», un processo in cui le decisioni relative alla gestione del flusso del traffico aereo e della capacità (nel prosieguo: ATFCM - Air Traffic Flow and Capacity Management) negli aeroporti sono adottate sulla base dell'interazione tra soggetti operativi e altri soggetti che partecipano all'ATFCM finalizzata a ridurre i ritardi, migliorare la prevedibilità degli eventi e ottimizzare l'uso delle risorse;
2)
«piano operativo aeroportuale (AOP - Airport Operations Plan)», un piano unico, comune e definito di comune accordo a disposizione di tutti i soggetti aeroportuali, il cui obiettivo è fornire una migliore consapevolezza della situazione e costituire la base sulla quale i soggetti interessati possono adottare decisioni relative all'ottimizzazione del processo;
3)
«piano operativo della rete (NOP - Network Operations Plan)», piano, e relativi strumenti di supporto, sviluppato dal gestore della rete con il coordinamento dei soggetti operativi interessati per l'organizzazione delle attività operative a breve e a medio termine conformemente agli orientamenti previsti dal piano strategico della rete. Per la parte specifica della configurazione della rete delle rotte europee il piano operativo della rete comprende il piano di miglioramento della rete di rotte europee;
4)
«operare una funzionalità ATM», la funzionalità ATM in questione è messa in servizio ed è pienamente utilizzata nelle operazioni giornaliere;
5)
«data di attuazione prevista», la data in cui la funzionalità ATM in questione deve essere completata e integralmente utilizzata sul piano operativo.
Articolo 3
Funzionalità ATM e loro attuazione
1. Il progetto comune pilota comprende le seguenti funzionalità ATM:
a)
gestione estesa degli arrivi e la navigazione basata su requisiti di prestazione nelle aree terminali di controllo ad alta densità;
b)
integrazione e produttività degli aeroporti;
c)
gestione flessibile dello spazio aereo e rotte libere;
d)
gestione cooperativa della rete;
e)
gestione iniziale delle informazioni a livello di sistema;
f)
condivisione delle informazioni sulla traiettoria iniziale.
Tali funzionalità ATM sono descritte nell'allegato.
2. I soggetti operativi indicati nell'allegato e il gestore della rete attuano le funzionalità ATM di cui al paragrafo 1 e le procedure operative associate per consentirne un funzionamento senza intoppi in conformità all'allegato e al regolamento di esecuzione (UE) n. 409/2013 della Commissione. I soggetti operativi militari attuano le predette funzionalità ATM soltanto nella misura necessaria a conformarsi all'allegato II, parte A, punto 4, del regolamento (CE) n. 552/2004.
Articolo 4
Materiale di riferimento e di supporto
La Commissione pubblica sul proprio sito web il seguente materiale di riferimento e di supporto per l'attuazione delle funzionalità ATM di cui all'articolo 3, paragrafo 1:
a)
un elenco indicativo del materiale di supporto per la fase di normalizzazione e industrializzazione, a cura dell'impresa comune SESAR, comprese le date di consegna previste;
b)
una tabella di marcia in relazione alle necessità di normalizzazione e regolamentazione, compresi i riferimenti alle norme di esecuzione e alle specifiche comunitarie definite in conformità agli articoli 3 e 4 del regolamento (CE) n. 552/2004 e le relative date di consegna previste;
c)
l'analisi globale costi-benefici per la quale si tiene in considerazione l'approvazione dei soggetti partecipanti al progetto comune pilota.
Articolo 5
Monitoraggio
Il monitoraggio da parte della Commissione, di cui all'articolo 6 del regolamento di esecuzione (UE) n. 409/2013, viene effettuato utilizzando, in particolare, i seguenti strumenti di pianificazione e rendicontazione:
a)
i meccanismi di rendicontazione della pianificazione e attuazione del piano generale europeo ATM;
b)
il piano strategico della rete e il piano operativo della rete;
c)
i piani prestazionali, in particolare con riferimento alle informazioni di cui all'articolo 11, paragrafo 3, lettera c), all'articolo 11, paragrafo 5 e all'allegato II, punto 2, del regolamento di esecuzione (UE) n. 390/2013 (6);
d)
le tabelle di rendicontazione, con particolare riferimento alle informazioni di cui al rigo 3.8 della tabella 1 e punto 2, lettera m) dell'allegato II e i righi 2.1 e 2.4 della tabella 3 dell'allegato VII del regolamento di esecuzione (UE) n. 391/2013 della Commissione (7);
e)
il monitoraggio dei progetti di attuazione di cui all'articolo 10 del regolamento di esecuzione (UE) n. 409/2013 da parte del gestore della realizzazione;
f)
i meccanismi di rendicontazione della pianificazione e attuazione dei blocchi funzionali di spazio aereo;
g)
i meccanismi di rendicontazione della pianificazione e attuazione in relazione alla normalizzazione.
Articolo 6
Riesame
La Commissione intende riesaminare il presente regolamento alla luce: delle informazioni e consigli trasmessi dal gestore della realizzazione, in conformità all'articolo 9, paragrafo 2, lettera e), dopo aver assolto i compiti di coordinamento e consultazione di cui all'articolo 9 del regolamento di esecuzione (UE) n. 409/2013; le informazioni ricavate dalle attività di monitoraggio di cui all'articolo 5; e gli sviluppi tecnologici in ambito ATM, presentando i risultati del riesame al comitato per il cielo unico.
Il riesame è incentrato in particolare sui seguenti aspetti:
a)
i progressi nell'applicazione delle funzionalità ATM di cui all'articolo 3, paragrafo 1;
b)
l'uso degli incentivi esistenti ai fini della realizzazione del progetto comune pilota e le possibilità di nuovi incentivi;
c)
il contributo del progetto comune pilota al conseguimento degli obiettivi prestazionali e all'uso flessibile dello spazio aereo;
d)
i costi e i benefici effettivi dell'attuazione delle funzionalità ATM di cui all'articolo 3, paragrafo 1, compresa l'individuazione di un impatto negativo a livello locale o regionale su una qualsiasi categoria specifica di soggetti operativi;
e)
la necessità di adattare il progetto comune pilota, in particolare il suo ambito personale e geografico e le date di attuazione previste di cui all'allegato;
f)
i progressi nello sviluppo del materiale di riferimento e di supporto di cui all'articolo 4.
La Commissione avvia il primo riesame del regolamento al più tardi 18 mesi dopo l'approvazione del programma di realizzazione.
Articolo 7
Entrata in vigore
Il presente regolamento entra in vigore il ventesimo giorno successivo alla pubblicazione nella Gazzetta ufficiale dell'Unione europea.
Il presente regolamento è obbligatorio in tutti i suoi elementi e direttamente applicabile in ciascuno degli Stati membri.
Fatto a Bruxelles, il 27 giugno 2014