РЕГЛАМЕНТ (ЕС) № 513/2013 НА КОМИСИЯТА
от 4 юни 2013 година
за налагане на временно антидъмпингово мито върху вноса на кристални силициеви фотоволтаични модули и ключови компоненти (т.е. елементи и полупроводникови пластини) с произход или изпратени от Китайската народна република и за изменение на Регламент (ЕС) № 182/2013 за въвеждане на регистрационен режим за вноса на тези стоки с произход или изпратени от Китайската народна република
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. за защита срещу дъмпингов внос от страни, които не са членки на Европейската общност (1) („основния регламент“), и по-специално член 7 и член 14, параграф 5 от него,
след консултация с консултативния комитет,
като има предвид, че:
A. ПРОЦЕДУРА
1. Започване на процедура
(1)
На 6 септември 2012 г. Европейската комисия („Комисията“) уведоми чрез известие, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (2) („известието за започване на процедурата“), за откриването на антидъмпингова процедура във връзка с вноса в Европейския съюз (Съюза) на кристални силициеви фотоволтаични модули и ключови компоненти (т.е. клетки и подложки) с произход от Китайската народна република („КНР“ или „съответната държава“).
(2)
Разследването беше започнато вследствие на жалба, подадена на 25 юли 2012 г. от EU ProSun („жалбоподателя“) от името на производители, които представляват повече от 25 % от общото производство на Съюза на кристални силициеви фотоволтаични (ФВ) модули и ключови компоненти. Жалбата съдържаше prima facie доказателства за дъмпинг на посочения продукт и за произтичаща от него съществена вреда, които бяха сметнати за достатъчно основание за започване на разследване.
2. Регистрационен режим
(3)
Вследствие на искане от страна на жалбоподателя, подкрепено с необходимите доказателства, на 1 март 2013 г. Комисията прие Регламент (ЕС) № 182/2013 (3) за въвеждане на регистрационен режим за вноса на кристални силициеви ФВ модули и ключови компоненти (т.е. елементи и полупроводникови пластини) с произход или изпратени от Китайската народна република, като режимът беше въведен от 6 март 2013 г.
3. Засегнати от процедурата страни
(4)
Комисията официално уведоми за започването на разследването жалбоподателя, другите известни производители от Съюза, известните производители износители, органите на КНР и известните вносители. Комисията уведоми също така производителите в Съединените американски щати, тъй като САЩ бяха разглеждани като възможна държава аналог.
(5)
На заинтересованите страни беше предоставена възможността да изложат становищата си в писмен вид и да поискат да бъдат изслушани в срока, посочен в известието за започване на процедурата. На всички заинтересовани страни, които поискаха да бъдат изслушани и приведоха състоятелни аргументи в подкрепа на искането си, беше предоставена такава възможност.
(6)
С оглед на големия брой производители износители в съответната държава, несвързани вносители и производители от Съюза с отношение към разследването, и за да може да приключи разследването в рамките на определените срокове, Комисията обяви в известието за започване на процедурата, че е решила да ограничи производителите износители в съответната държава, несвързаните вносители и производителите от Съюза, които ще бъдат включени в разследването, до приемлив брой, като подбере извадка в съответствие с член 17 от основния регламент (този процес се нарича също „изготвяне на извадка“).
а) Изготвяне на извадка от производители от Съюза
(7)
В известието за започване на процедурата Комисията обяви, че е подбрала временна извадка от производители от Съюза. Всички известни производители от Съюза и известни сдружения на производители бяха информирани за подбора за временната извадка от производители от Съюза. Тя се състоеше от девет производители от Съюза, избрани от около 220 производители от Съюза, за които беше известно преди започването на разследването, че произвеждат сходния продукт (вж. съображение 26 по-долу), избрани въз основа на най-големия представителен обем на производство, като бяха отчетени обемът на продажбите и географското местоположение, за които беше обосновано да се счита, че могат да бъдат разследвани в рамките на наличното време. Беше направено необходимото извадката да включва вертикално интегрирани и неинтегрирани производители от Съюза. Освен това заинтересованите страни бяха приканени да представят становищата си по отношение на временната извадка. Няколко заинтересовани страни изказаха мнения относно временната извадка, а една страна поиска изслушване от страна на служителя по изслушванията.
(8)
Няколко заинтересовани страни изтъкнаха следните възражения във връзка с временната извадка от производители от Съюза:
i)
някои страни изтъкнаха съображението, че информацията, обозначена като „Limited“ и представена относно временната извадка, е била недостатъчна и не им е дала възможност да изразят обосновано мнение за предложената извадка. По-конкретно те изказаха критика, че самоличността на производителите от Съюза е останала поверителна информация, и поискаха да бъдат оповестени държавите членки, където са разположени включените в извадката производители от Съюза, делът на производството на включените в извадката производители от Съюза спрямо общия обем на производството на ФВ модули, елементи и полупроводникови пластини и процентите, които представляват производството и продажбите на включените в извадката дружества (поотделно и като цяло за извадката);
ii)
методът, използван за подбора за извадката, беше оспорен на основание, че той „не разграничава три отделни етапа“, а именно подкрепата за започване на разследването, определянето на промишлеността на Съюза и изготвянето на извадка. Поради това беше изказано мнението, че не е ясно дали промишлеността на Съюза вече е била определена към момента на подбора за извадката, а оттам и дали извадката може да се счита за представителна. Като не е била определена промишлеността на Съюза на етапа на изготвяне на извадката, заинтересованите страни не са могли да проверят дали временната извадка е била представителна и следователно дали на базата на извадката може да се оцени точно състоянието на промишлеността на Съюза през разследвания период, дефиниран в съображение 19 по-долу. Освен това беше изтъкнато, че не е било удачно да се изготвя временна извадка на базата на отговорите на производителите от Съюза, що се отнася до разглеждането на подкрепата за започване на разследването;
iii)
беше изказано мнението, че временната извадка е била подбрана само въз основа на дружествата, които са изразили подкрепата си за настоящото разследване;
iv)
една страна изтъкна, че тъй като във временната извадка са включени вертикално интегрирани дружества, обемът на производството на полупроводникови пластини и елементи може да е отчетен два или три пъти, което поражда съмнения относно цялостната представителност на извадката. За вертикално интегрираните производители беше поискано да се отчита само обемът на производство на модули, а не обемът на производство на елементи и полупроводникови пластини;
v)
същата страна изтъкна, че данните, на чиято база е извършен подборът за извадката, са най-малкото отчасти ненадеждни, което може да се отрази върху представителността на цялата временна извадка;
vi)
една страна представи списък, в който според нея са били включени около 150 други производители от Съюза на сходния продукт, като тази страна изтъкна, че те е трябвало да бъдат взети предвид с оглед на подбора за извадката от производители от Съюза.
(9)
Изтъкнатите от страните аргументи бяха разгледани и срещу тях могат да се отбележат следните съображения:
i)
производителите от Съюза поискаха имената им да не се оповестяват поради заплахата от ответни мерки. Несъмнено имаше реални заплахи да се навреди на бизнеса на производителите от Съюза както в Съюза, така и извън него. Комисията счете тези искания за достатъчно обосновани и те бяха уважени. Ако се оповести местоположението или делът на производството или продажбите на отделните производители от Съюза, включени в извадката, лесно може да се установи самоличността на съответния производител, ето защо възраженията по този въпрос трябваше да бъдат отхвърлени;
ii)
Комисията „е разграничила“ определянето на подкрепата за започване на разследването, определянето на промишлеността на Съюза и подбора за временната извадка, тъй като тези етапи са били независими един от друг и са били взети поотделно решения за всеки един от тях. Не беше доказано до каква степен използването на данни за производството и продажбите, предоставени от производителите от Съюза във връзка с разглеждане на подкрепата за започване на разследването, е оказало отражение върху представителността на извадката. Нещо повече, при започване на процедурата промишлеността на Съюза е била временно определена. За временно установяване на общото производство на Съюза през разследвания период (дефиниран по-долу в съображение 19) беше използвана цялата налична информация относно производителите от Съюза, включително информацията, предоставена в жалбата, и данните, събрани от производителите от Съюза и другите страни преди започване на разследването;
iii)
всички производители от Съюза, които отговориха на въпросите във връзка с подкрепата за започването на разследването, бяха взети предвид при подбора за извадката, независимо дали подкрепяха, възразяваха или не изказаха мнение относно разследването. Поради тази причина възражението беше отхвърлено;
iv)
въпросът за двойното/тройното отчитане беше разгледан при подбора за временната извадка. Оказа се, че ако се изключат производството и продажбите на полупроводникови пластини и елементи на вертикално интегрираните производители от Съюза, няма да се отчете делът на производство на полупроводниковите пластини и елементите, продавани на свободния пазар. Ето защо беше счетено, че изключването на продажбите на полупроводниковите пластини и елементите от общия обем на производството няма непременно да доведе до по-представителна извадка. Освен това представителността на извадката беше установена не само въз основа на обема на производството, но и въз основа на географското местоположение и балансираното представяне на вертикално интегрираните и неинтегрираните производители. Относителната представителност на обема на производството беше изчислена за всеки вид на сходния продукт. На тази база беше счетено, че методологията за подбор за временната извадка е обоснована и ето защо като цяло извадката се счита за представителна за промишлеността на Съюза за разследвания продукт. По тази причина възражението беше отхвърлено;
v)
що се отнася до надеждността на данните, извадката беше подбрана въз основа на информацията, налична към момента на изготвяне на извадката, съгласно член 17, параграф 1 от основния регламент. Относно надеждността на данните, използвани във връзка с подкрепата за започване на разследването, не бяха установени факти, които да доказват, че данните, събрани преди започването, са били със значителни грешки. Ето защо може обосновано да се предположи, че базата, на която е извършен подборът за временната извадка, е достатъчно надеждна. По тази причина възражението беше отхвърлено;
vi)
относно списъка от около 150 други производители от Съюза трябва да се отбележи, че тази информация беше представена след изтичане на срока, определен за заинтересованите страни, за да изразят мнение във връзка с подбора за временната извадка, и за производителите от Съюза, за да заявят интереса си и да поискат да бъдат включени в извадката. Освен това около 30 от производителите от Съюза в списъка са били в действителност известни на Комисията към момента на подбора за извадката. Наред с това всички производители от Съюза, които заявиха интереса си след публикуване на известието за започване на процедурата, бяха разгледани при подбора за извадката. Поради това представителността на извадката не е била засегната. Ето защо това възражение беше отхвърлено.
(10)
След получаване на коментарите съставът на извадката беше преразгледан поради индикациите, че едно от включените в нея дружества няма да съдейства изцяло. За да се запази представителността на извадката, беше избран друг производител от Съюза. Така тази преразгледана извадка се състоеше от десет дружества, избрани въз основа на най-големия представителен обем за всяко ниво на производство, като се взеха предвид обемът на продажбите на пазара на ЕС и географското местоположение, за които можеше обосновано да се предполага, че могат да се разследват в рамките на наличното време. Вследствие на това преразгледаната извадка от производители от Съюза обхващаше (като процент от общото производство на Съюза) между 18 % и 21 % за модулите, между 17 % и 24 % за елементите и между 28 % и 35 % за полупроводниковите пластини и включваше вертикално интегрирани и неинтегрирани производители. Предвид на това, че точният процент би дал възможност за изчисляване на обема на производството на горепосочения друг производител от Съюза и по този начин би могла да се установи самоличността му, не могат да бъдат оповестени точни данни.
б) Изготвяне на извадка от несвързани вносители
(11)
Предвид потенциално големия брой несвързани вносители, в известието за започване на процедурата беше предвидено да се изготви извадка в съответствие с член 17 от основния регламент. За да може Комисията да реши дали е необходима извадка и ако това е така, да извърши подбор за нея, от всички вносители беше поискано да заявят своя интерес пред Комисията и да предоставят, както е посочено в известието за започване на процедурата, основна информация за дейностите си, свързани с разследвания продукт през разследвания период, както е определен в съображение 19 по-долу.
(12)
От около 250 несвързани вносители, посочени от жалбоподателя, с които се свърза Комисията, трийсет и шест страни отговориха на формуляра за извадката, приложен към известието за започване на процедурата: трийсет и пет - за модулите, една страна - за елементите, докато за полупроводниковите пластини нямаше отговори. В съответствие с член 17 от основния регламент подборът за извадката беше извършен така, че да се обхване най-големият представителен обем внос, за който е обосновано да се счита, че може да се разследва в рамките на наличното време. На тази основа Комисията изготви извадка от трима несвързани вносители за модулите и от един за елементите. След получените коментари Комисията реши да включи в извадката още един несвързан вносител за модулите. Това дружество заяви интереса си и изтъкна, че мащабът на дейностите му обосновава включването му в извадката. Представените от това дружество данни бяха отново разгледани и стана ясно, че е допусната техническа грешка по отношение на обема на вноса, съобщен от този вносител. Поради тази причина дружеството беше включено в извадката от несвързани вносители. Освен това две дружества, които бяха първоначално включени в извадката, не отговориха на въпросниците и бяха счетени за несъдействащи при разследването и изключени от извадката от несвързани вносители. Ето защо извадката от несвързани вносители се състоеше от двама вносители (за модулите) и един вносител (за елементите), представляващи около 2-5 % от общия внос от съответната държава. След получаване на отговорите на въпросниците обаче стана ясно, че основната дейност на двама от тримата вносители е била всъщност свързана със слънчеви инсталации, а не с търговия с разглеждания продукт. При разследването се установи, че по-голямата част от вноса на разглеждания продукт в Съюза е извършван чрез дружества, свързани с производители износители в КНР, или чрез дружества за монтаж или разработване на проекти. При тези обстоятелства извадката временно се счете за представителна. В хода на последващото разследване Комисията обаче ще се свърже с още съдействащи несвързани вносители, за да провери дали те могат да се считат за вносители и за да разгледа възможността за увеличение на размера на извадката.
в) Изготвяне на извадка от производители износители
(13)
С оглед на очевидно големия брой производители износители, в известието за започване на процедурата беше предвидено изготвяне на извадка в съответствие с член 17 от основния регламент, за да се определи дъмпингът. За да може Комисията да реши дали е необходима извадка и ако това е така, да извърши подбор за нея, от всички производители износители беше поискано да заявят своя интерес пред Комисията и да предоставят, както е посочено в известието за започване на процедурата, основна информация за дейностите си, свързани с разследвания продукт през разследвания период, както е определен в съображение 19 по-долу. Също така бяха проведени консултации с органите на съответната държава.
(14)
135 китайски производители износители (често групи от няколко дружества) заявиха интереса си при изготвяне на извадката. Съдействащите дружества са осъществили износ, възлизащ на 80 % от общата стойност на китайския износ. Избраната извадка от седем групи дружества се състои от тримата съдействащи производители износители с най-големия обем на износ на модули, двамата съдействащи износители с най-големия обем на износ на елементи и двамата съдействащи износители с най-големия обем на износ на полупроводникови пластини.
г) Отговори на въпросниците и проверки
(15)
Комисията изпрати въпросници на всички включени в извадката китайски производители износители, на включените в извадката производители от Съюза, на включените в извадката несвързани вносители и на оператори нагоре и надолу по веригата и техните сдружения, които заявиха интереса си в сроковете по известието за започване на процедурата. Също така Комисията установи връзка с представително сдружение на потребителите.
(16)
Отговори на въпросниците бяха получени от всички включени в извадката китайски производители износители, от всички включени в извадката производители от Съюза, от трима включени в извадката вносители от Съюза и от двайсет и един оператори нагоре и надолу по веригата, както и от три от техните сдружения.
(17)
Комисията потърси и провери цялата информация, която счете за необходима за временно определяне на дъмпинга, произтичащата от него вреда и интереса на Съюза. Бяха извършени проверки на място в обектите на следните дружества (групи дружества):
а)
производители от Съюза:
-
извършени бяха проверки на място в обектите на десет включени в извадката производители от Съюза;
б)
производители износители в КНР:
-
Changzhou Trina Solar Energy Co Ltd, КНР,
-
Delsolar (Wujiang) Co Ltd, КНР,
-
Jiangxi LDK Solar Hi-Tech Co Ltd, КНР,
-
JingAo Group, КНР,
-
Jinzhou Yangguang Energy, КНР,
-
Wuxi Suntech Power Co Ltd, КНР,
-
Yingli Green Energy Holding Company, КНР;
в)
свързани вносители в Съюза:
-
Yingli Green Energy Greece Sales GmbH, Мюнхен, Германия,
-
LDK Solar Italia S.r.l., San Zenone degli Ezzelini (TV), Италия,
-
Delta Energy Systems S.r.l., Рим, Италия,
-
Sunways AG, Констанц, Германия,
-
JA Solar GmbH, Мюнхен, Германия;
г)
свързани търговци/вносители извън Съюза:
-
Delsolar Co Ltd, Zhunan City, Тайван,
-
JA Solar Hong Kong Ltd, специален административен район Хонконг,
-
Wealthy Rise International Ltd, специален административен район Хонконг,
-
Suntech Power International Ltd, Schaffhausen, Швейцария,
-
Trina Solar (Schweiz) AG, Wallisellen, Швейцария;
д)
невързан вносител в Съюза:
-
IBC AG, Bad Staffelstein, Германия;
е)
оператори нагоре по веригата:
-
Roth & Rau AG, Hohenstein-Ernsthal, Германия,
-
WACKER Chemie AG, Burghausen, Германия;
ж)
оператори надолу по веригата:
-
Juwi Solar GmbH, Worrstadt, Германия,
-
ValSolar SL, Badajoz, Испания;
з)
сдружения:
-
EPIA, Брюксел, Белгия.
(18)
С оглед на необходимостта от определяне на нормална стойност за производителите износители в КНР, в случай че не им бъде предоставено ТДПИ, беше извършена проверка на място в следните дружества, за да се установи нормалната стойност въз основа на данните от Индия като държава аналог:
-
EMMVEE Photovoltaic Power Private Limited, Bengaluru, Индия,
-
Tata Power Solar Systems Limited, Bengaluru, Индия.
4. Разследван период и разглеждан период
(19)
Разследването на дъмпинга и вредата обхвана периода от 1 юли 2011 г. до 30 юни 2012 г. („разследван период“ или съкратено „РП“). Тенденциите, които са от значение за оценка на вредата, бяха разгледани за периода от 2009 г. до края на разследвания период („разглеждан период“).
Б. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
1. Разглеждан продукт
(20)
Разглежданият продукт са кристални силициеви ФВ модули или панели и елементи и полупроводникови пластини от вида, използван в кристални силициеви ФВ модули или панели, с произход или изпратени от Китайската народна република. Елементите и полупроводниковите пластини са с дебелина, непревишаваща 400 μm. Понастоящем този продукт е класиран в кодове по КН ex 3818 00 10, ex 8501 31 00, ex 8501 32 00, ex 8501 33 00, ex 8501 34 00, ex 8501 61 20, ex 8501 61 80, ex 8501 62 00, ex 8501 63 00, ex 8501 64 00 и ex 8541 40 90 („разглежданият продукт“).
(21)
Следните продуктови видове са изключени от обхвата на определението на разглеждания продукт:
-
зарядни устройства с използване на слънчева енергия, състоящи се от по-малко от шест елемента, които са преносими и служат за захранване на устройства с електроенергия или за зареждане на батерии;
-
тънкослойни ФВ продукти;
-
кристални силициеви ФВ продукти, които са трайно вградени в електрически изделия, в случаите, когато електрическите изделия имат функция, различна от производство на електроенергия, и когато тези електрически изделия потребяват електрическата енергия, произведена от вградения ФВ елемент (или елементи) от кристален силиций.
(22)
ФВ модули, елементи и полупроводникови пластини преобразуват слънчевата светлина в електрическа енергия. Преобразуването се извършва от елементи, които поемат светлината и я преобразуват в електрическа енергия чрез кристален силиций.
(23)
Полупроводниковите пластини са първият етап от производствения процес. Те са изработени от кристален силиций и са ключов компонент за производството на елементи.
(24)
Първо кристалният силиций трябва да се стопи, за да се получат слитъци от кристален силиций, които се режат на полупроводникови пластини. Полупроводниковите пластини се подлагат на поредица от високотехнологични обработки, за да се създадат работещи слънчеви елементи, които са вторият етап от производствения процес. Те имат p-n преход, за да събират и предават електрическата енергия, която е произведена от елемента.
(25)
Модулите са третият етап от производствения процес. За да се сглобят модулите, елементите се запояват заедно с телове с правоъгълно сечение или метални ивици, за да се получи поредица от елементи. Те се пресоват между листове. За горната част се използва най-вече стъкло, а за долната част - полимерен опорен лист. Обикновено рамките се изработват, за да е възможно монтирането на място (например на покриви). Модулът може да има преобразувател.
2. Сходен продукт
(26)
При разследването се установи, че разглежданият продукт, продуктът, произвеждан и продаван на вътрешния пазар в Индия (държавата аналог за целите на определянето на нормалната стойност), и продуктът, произвеждан и продаван в Съюза от промишлеността на Съюза, имат еднакви основни физически, химически и технически характеристики и едни и същи основни крайни приложения. Поради това те временно се считат за сходни по смисъла на член 1, параграф 4 от основния регламент.
3. Твърдения относно обхвата на продукта
i) Физически, химически и технически характеристики и крайни приложения
(27)
Няколко заинтересовани страни изтъкнаха, че разследването не може да обхване три продукта с различни физически, химически и технически характеристики и поради това модулите, елементите и полупроводниковите пластини следва да са обект на три отделни разследвания. Освен това те изказаха мнението, че е неясно дали разследването обхваща само един продукт или три отделни продукта и поради това те не са разполагали с пълната възможност да защитят интересите си. Беше поискано също така да се изключат от разследването полупроводниковите пластини, в случай че не се изключат монокристалните полупроводникови пластини (вж. съображения 42-44 по долу).
(28)
Производството на модули, елементи и полупроводникови пластини е един производствен процес с отделни производствени етапи. Модулите, елементите и полупроводниковите пластини заедно определят характеристиките на крайния продукт (т.е. модулите). При разследването се установи, че производството на полупроводникови пластини и елементи е пряко и изключително предназначено за производство на модули; модулите, елементите и полупроводниковите пластини имат еднакви физически, химически и технически характеристики (определени от използваната суровина) и едни и същи основни крайни приложения, т.е. те се продават за вграждане във ФВ слънчеви системи. Характеристиките на модулите са пряко свързани с тези на полупроводниковите пластини и елементите.
(29)
В известието за започване на разследването беше посочено ясно, че модулите, елементите и полупроводниковите пластини са разследваният продукт. Следователно заинтересованите страни са разполагали с пълната възможност да защитят интересите си въз основа на определението на разглеждания продукт. Поради тези съображения твърденията бяха отхвърлени.
ii) Различна номенклатура
(30)
Беше изтъкнато също така, че модулите, елементите и полупроводниковите пластини не могат да се считат за един и същ продукт, тъй като имат няколко различни нива, а именно кодове по КН от осем цифри, подпозиция от шест цифри, позиция от четири цифри от ХС и глави от две цифри, както и че се намират в различни раздели на номенклатурата на ХС. Сам по себе си този аргумент не е релевантен за определяне на обхвата на продукта при антидъмпингово разследване, което се основава на физическите характеристики на разглеждания продукт.
iii) Добавена стойност на елементите
(31)
Няколко страни изтъкнаха, че добавената стойност в процеса на преобразуване на елементите съставлява най-големият дял от стойността на модула и поради това елементите трябва да се разглеждат като отделен продукт.
(32)
При разследването се установи, че производството на елементи е най-сложната част в производствения процес от технологична гледна точка. Същевременно се установи също така, че трите производствени етапа са свързани помежду си и добавената стойност не е съсредоточена в отделен етап от производствения процес, а произтича от целия производствен процес. Поради тези съображения твърдението беше отхвърлено.
iv) Отделни пазари
(33)
Някои заинтересовани страни изтъкнаха, че модулите, елементите и полупроводниковите пластини имат отделни пазари и поради това те следва да се разглеждат като отделни продукти, като това се подкрепя и от факта, че голям брой производители не са вертикално интегрирани.
(34)
Модулите, елементите и полупроводниковите пластини не могат да се считат за отделни продукти, чиито цени варират само в зависимост от пазарни фактори. Факт е, че техните цени са силно взаимосвързани и зависят от цената на полисилиция. Също така, както е разяснено по-горе в съображения 23-25, разглежданият продукт се произвежда в рамките на един производствен процес с отделни етапи. Фактът, че някои производители не са вертикално интегрирани, се дължи само на бизнес решения и икономии от мащаба и не променя това заключение. Поради посочените съображения този аргумент трябваше да бъде отхвърлен.
v) Крайни приложения и взаимозаменяемост
(35)
Няколко заинтересовани страни изтъкнаха, че модулите, елементите и полупроводниковите пластини трябва да се разглеждат като различни продукти, тъй като те имат различни крайни приложения и не са взаимозаменяеми.
(36)
Както е посочено по-горе, при разследването се установи, че производството на модули, елементи и полупроводникови пластини е един производствен процес и поради това въпросът за взаимозаменяемостта между отделните етапи на този един и същ производствен процес не е релевантен. Освен това модулите, елементите и полупроводниковите пластини имат еднакви крайни приложения, а именно преобразуват слънчевата светлина в електрическа енергия, и поради тази причина не могат да се използват за други приложения.
vi) Дистрибуторски канали
(37)
Една заинтересована страна изтъкна, че модулите, елементите и полупроводниковите пластини нямат еднакви дистрибуторски канали и поради това не следва да се разглеждат като един и същ продукт. При разследването се установи, че модулите, елементите и полупроводниковите пластини могат да се разпространяват в рамките на различни или сходни дистрибуторски канали. Основните критерии за определяне на един продукт обаче са еднаквите физически, химически и технически характеристики и крайни приложения. С оглед на съображения 27-29 по-горе се стигна до заключението, че по тази причина различните дистрибуторски канали не могат да се считат за определящ фактор. Ето защо този аргумент следва да бъде отхвърлен.
vii) Възприемане от страна на потребителите
(38)
Беше изтъкнато, че модулите, елементите и полупроводниковите пластини се различават значително от гледна точка на възприемането от страна потребителите, и ето защо те не следва да се разглеждат като един и същ продукт.
(39)
Както е посочено по-горе, основните критерии за определяне на един продукт са еднаквите физически, химически и технически характеристики и крайни приложения. С оглед на съображения 27-29 по-горе се стигна до заключението, че по тази причина различното възприемане от страна на потребителите не може да се счита за определящ фактор. Ето защо този аргумент следва да бъде отхвърлен.
viii) Тънкослойни продукти
(40)
Една заинтересована страна изтъкна, че тънкослойните ФВ продукти следва да се включат в определението на разглеждания продукт, като тя изказа твърдението, че те имат еднакви физически, химически и технически характеристики и едни и същи крайни приложения.
(41)
Тънкослойните ФВ продукти са изрично изключени от определението на продукта (вж. съображение 21 по-горе). Несъмнено те имат различни физически, химически и технически характеристики в сравнение с разглеждания продукт. Те се произвеждат при различен производствен процес и то не от кристален силиций, който е основната суровина за производството на модули, елементи и полупроводникови пластини. Тънкослойните ФВ продукти имат по-нисък КПД на преобразуване и по-ниска изходна мощност, поради което не са подходящи за същите видове приложения, като тези на разглеждания продукт. Поради посочените съображения тези аргументи трябваше да бъдат отхвърлени.
ix) Изключване на монокристалните полупроводникови пластини
(42)
Една заинтересована страна изтъкна, че монокристалните полупроводникови пластини следва да се изключат от определението на разглеждания продукт, тъй като имат различни физически, химически и технически характеристики от тези на поликристалните полупроводникови пластини. Беше изтъкнато, че те имат разлики в кристалната структура, формата и външния вид. Освен това беше изказано мнението, че няма производство в Съюза на монокристални полупроводникови пластини.
(43)
При разследването се установи, че монокристалните полупроводникови пластини са с по-високо качество от поликристалните полупроводникови пластини, въпреки че са резултат от сходни производствени процеси, като се използва еднаква основна суровина (полисилиций). Ето защо се стигна до заключението, че монокристалните и поликристалните полупроводникови пластини имат еднакви основни физически, химически и технически характеристики.
(44)
При разследването се установи, че основните крайни приложения са едни и същи, тъй като монокристалните и поликристалните полупроводникови пластини са изключително предназначени за производството на слънчеви елементи (съответно монокристални и поликристални) и от тях се произвеждат слънчеви модули (съответно монокристални и поликристални). Няма съществени разлики между двата вида полупроводникови пластини и те са взаимозаменяеми, като и двата вида могат да се използват за производство на елементи. Освен това, що се отнася до твърдението, че няма производство на монокристални полупроводникови пластини в Съюза, при разследването се установи, че и двата вида полупроводникови пластини се произвеждат в Съюза. Поради посочените съображения този аргумент трябва да бъде отхвърлен.
х) Полуготови продукти
(45)
Освен това беше изтъкнато, че полупроводниковите пластини и елементите следва да се считат за два полуготови захранващи продукта, докато модулите са крайните продукти, поради което те не следва да се разглеждат като един и същ продукт.
(46)
Както е посочено по-горе, основните критерии за определяне на един продукт са еднаквите физически, химически и технически характеристики и крайни приложения. С оглед на съображения 27-29 по-горе се стигна до заключението, че по тази причина разликата между полуготовите и готовите продукти не може да се счита за определящ фактор. Ето защо този аргумент следва да бъде отхвърлен.
xi) Зарядни устройства с използване на слънчева енергия
(47)
Една заинтересована страна поиска изключването на слънчевите панели, изключително предназначени за зареждане на батерии от 12 V, поради това, че те имат различно крайно приложение от това на модулите за свързване към електрическата мрежа, тъй като те генерират много по-ниско напрежение и поради това не са подходящи за свързване към електрическата мрежа.
(48)
Според известието за започване на процедурата зарядните устройства с използване на слънчева енергия, състоящи се от по-малко от шест елемента, които са преносими и служат за захранване на устройства с електроенергия или за зареждане на батерии, са изключени от обхвата на разследвания продукт. Модулите от повече от шест елемента, предназначени само за зареждане на батерии, имат еднакви основни характеристики и качества като тези на модулите за свързване към електрическата мрежа. Те използват напрежение на отворена верига, което е по-ниско от това, което се използва в модулите за свързване към електрическата мрежа. Въпреки тази разлика при разследването се установи, че този вид модули може да се свърже към електрическата мрежа. По-ниското напрежение може лесно да се компенсира с увеличение на размера и/или броя на елементите. Ето защо модулите, предназначени за зареждане на батерии и състоящи се от повече от шест елемента, са в обхвата на определението на разглеждания продукт.
xii) Заключение
(49)
Въз основа на гореизложеното временно се заключава, че кристалните силициеви ФВ модули или панели и елементи и полупроводникови пластини от вида, използван в кристални силициеви ФВ модули или панели, описани по-горе, представляват един и същ продукт. Въпреки това Комисията допълнително ще разгледа въпроса дали модулите, елементите и полупроводниковите пластини съставляват един, два или три отделни продукта. Тя приканва всички заинтересовани страни да представят мненията си по този въпрос, като вземат предвид временното заключение, което направи на този етап Комисията. При всяко положение, дори ако в крайна сметка се установи, че те представляват два или три отделни продукта, настоящото разследване ще обхване всички тези отделни продукти и окончателните мерки ще бъдат наложени върху модулите, елементите и полупроводниковите елементи независимо от въпроса дали са един или няколко продукта.
В. ДЪМПИНГ
1. Китайска народна република
1.1. Третиране като дружество, работещо в условията на пазарна икономика (ТДПИ)
(50)
В съответствие с член 2, параграф 7, буква б) от основния регламент при антидъмпинговите разследвания във връзка с внос от КНР нормалната стойност се определя в съответствие с член 2, параграфи 1-6 за производителите, за които е било установено, че отговарят на критериите по член 2, параграф 7, буква в) от основния регламент.
(51)
Накратко и единствено с цел по-лесна справка тези критерии са изложени по-долу:
1.
бизнес решенията се взимат в зависимост от пазарните условия и без значителна намеса на държавата, а разходите отразяват пазарните стойности;
2.
дружествата имат ясен основен комплект счетоводна документация, която се подлага на независим одит в съответствие с международните счетоводни стандарти и се прилага във всички случаи;
3.
няма значителни нарушения, пренесени от предишната система на непазарна икономика;
4.
законодателството относно несъстоятелността и собствеността гарантира правна сигурност и стабилност; както и
5.
конвертирането на паричните единици се извършва по пазарния курс.
(52)
В настоящото разследване всички включени в извадката производители износители поискаха ТДПИ в съответствие с член 2, параграф 7, буква б) от основния регламент и изпратиха формуляра на заявление за ТДПИ в определените срокове.
(53)
Комисията потърси цялата информация, която счете за необходима, и провери информацията, представена в заявленията за ТДПИ, в обектите на съответните дружества.
(54)
При проверката беше установено, че всички седем производители износители (групи дружества), подали заявления за ТДПИ, не отговарят на изискванията по критериите, посочени в член 2, параграф 7, буква в) от основния регламент.
(55)
Всичките седем групи дружества са се ползвали от преференциален данъчен режим (преференциални данъчни режими) и са получавали безвъзмездни средства и съответно не успяха да докажат, че дейностите им не са засегнати от значителни нарушения, пренесени от предишната система на непазарна икономика, и поради това не отговориха на изискванията по критерий 3 при оценката за ТДПИ.
(56)
Шест групи дружества не успяха да докажат, че сметките им подлежат на независим одит съгласно международните счетоводни стандарти, и ето защо те не отговориха на изискванията по критерий 2 при оценката за ТДПИ.
(57)
Една група дружества не успя да докаже, че всичките ѝ дружества подлежат на разпоредбите на законодателството относно несъстоятелността, и не отговори на изискванията по критерий 4 при оценката за ТДПИ.
(58)
Освен това три групи дружества не можаха да докажат, че не са обект на значителна намеса от страна на държавата, и не отговориха на изискванията по критерий 1 при оценката за ТДПИ.
(59)
След оповестяване на заключенията от оценката за ТДПИ бяха получени мнения от всички включени в извадката дружества.
(60)
Две групи дружества представиха възражения във връзка с процедурата и заявиха, че определянето на ТДПИ е извършено след изчитане на тримесечния срок по член 2, параграф 7, буква в) от основния регламент и че поради това разследването следва незабавно да се прекрати. В подкрепа на твърдението те посочиха решенията на Съда по делата Brosmann (4) и Aokang (5), които бяха свързани с вноса на обувки.
(61)
Първо, трябва да се припомни, че делата Вrosmann и Aokang не са подходящи за оценка на законосъобразността на анализа за ТДПИ при текущото разследване, тъй като тези дела, за разлика от настоящото разследване, се отнасят до случаи, при които въобще не са били извършени оценки за ТДПИ.
(62)
Освен това делата Вrosmann и Aokang не са от значение за оценката на законосъобразността на настоящото разследване с оглед на факта, че основният регламент междувременно беше изменен. В член 2, параграф 7 от основния регламент, както е изменен, се предвижда, че Комисията определя ТДПИ само по отношение на дружества, които са включени в извадка съгласно член 17 от основния регламент, като определянето се извършва в рамките на седем месеца и при всяко положение - не по-късно от осем месеца след започване на разследването. Този изменен член се прилага за всички нови и текущи разследвания от 15 декември 2012 г., т.е. включително и за настоящото разследване.
(63)
Във всеки случай трябва да се съблюдава тълкуването на установената съдебна практика, според което няма per se нарушение на правото на определяне на ТДПИ, независимо от факта, че тримесечният срок не е бил спазен.
(64)
Основните коментари по същество, които бяха получени, касаеха преференциалния данъчен режим и безвъзмездните средства. Износителите не оспорваха установените факти, а поставяха под съмнение значението им с оглед на изпълнението на критерий 3 за ТДПИ. По-конкретно те изтъкнаха, че предоставените от държавата предимства не представляват значителна част от оборотите на съответните дружества.
(65)
В тази връзка трябва да се отбележи, че система на данъците върху доходите, която третира благоприятно определени дружества, счетени за стратегически от правителството, със сигурност не е характерна за една пазарна икономика. Такава система все още е значително повлияна от държавното планиране. Също така се отбелязва, че нарушенията вследствие на намаленията на данъка върху доходите са значителни, тъй като те напълно променят размера на печалбата преди облагане с данъци, която дружеството трябва да реализира, за да е атрактивно за инвеститорите. Нарушенията са също така с траен характер и поради самото естество на получените през разследвания период предимства абсолютното им изражение не е от значение за оценката дали нарушението е „значително“. По-скоро оценката в това отношение трябва да се основава на цялостното въздействие на мярката върху финансовото и икономическото състояние на дружеството.
(66)
По отношение на критерий 2 три групи дружества изтъкнаха, че отговарят на съответните правила от международните счетоводни стандарти, тъй като техните американски консолидирани финансови отчети са били в пълно съответствие с тези стандарти. Някои дружества изтъкнаха също така, че като цяло финансовите им отчети отговарят на китайските счетоводни стандарти, които са считани от тях за равностойни на международните стандарти. Въпросът в случая обаче не е дали китайските счетоводни стандарти отговарят на международните счетоводни стандарти, а дали финансовите отчети съответстват на приложимите счетоводни стандарти. По-конкретно тези коментари не представиха отговор на факта, че по отношение на отделните финансови документи на съответните китайски дружества се установи, че няколко международни счетоводни стандарти (и съответстващите китайски счетоводни стандарти), включително за обезценката на материалните запаси и оповестяването на операции със свързани страни, са били нарушени.
(67)
По отношение на критерий 1, като се вземат предвид коментарите на страните и решението по дело C-337/09 P (6), се стигна до заключението, че този критерий е изпълнен от всички дружества. Въпреки това цялостното определяне на ТДПИ за всички включени в извадката износители остава без изменение, тъй като въпреки това те не отговарят на изискванията по критерии 2 и 3.
(68)
По отношение на критерий 4 групата дружества, посочена в съображение 57 по-горе, успя да докаже, че междувременно е било започнато производство по несъстоятелност срещу основното китайско дружество от групата. Ето защо се стигна до заключението, че този критерий е изпълнен от тази група дружества. Въпреки това цялостното определяне на ТДПИ за тази група дружества остава без изменение, тъй като групата не отговаря на изискванията по критерии 2 и 3.
(69)
В заключение за нито един от включените в извадката производители износители не беше установено, че отговаря на критерии 2 и/или 3 за ТДПИ. Поради това на никое от тези дружества не може да бъде предоставено ТДПИ.
1.2. Индивидуално разследване
(70)
Осемнайсет съдействащи производители износители или групи от производители износители, които не бяха включени в извадката, подадоха искания за индивидуално разследване съгласно член 17, параграф 3 от основния регламент.
(71)
Предвид големия брой получени искания Комисията временно заключи, че индивидуалните разследвания биха затруднили необосновано разследването и биха възпрепятствали навременното му приключване. Поради това временно беше решено да не се приеме никое от исканията за индивидуално разследване.
1.3. Държава аналог
(72)
Съгласно член 2, параграф 7, буква а) от основния регламент нормалната стойност за производителите износители, на които не е предоставено ТДПИ, се определя въз основа на цената или конструираната стойност в трета държава с пазарна икономика („държава аналог“).
(73)
В известието за започване на процедурата Комисията изрази намерението си да използва САЩ като подходяща държава аналог с оглед на установяването на нормалната стойност за КНР и прикани всички заинтересовани страни да представят мнението си в тази връзка.
(74)
Няколко износители и вносители представиха коментар за избора на държава аналог, като изтъкнаха, че САЩ не са подходяща държава аналог, основно поради факта, че пазарът на САЩ е бил защитен от китайския внос през част от РП чрез антидъмпингови и антисубсидийни мерки.
(75)
Заинтересованите страни предложиха Тайван, Индия и Южна Корея като по-удачен избор на държава аналог. Вследствие на тези мнения беше решено да се разшири анализът с оглед на определянето на подходяща държава аналог. Поради това беше осъществена връзка с всички основни производители на слънчеви панели. Беше установен контакт с общо 34 дружества в Индия, 9 в Япония, 15 в Малайзия, 2 в Мексико, 34 в Корея, 9 в Сингапур, 43 в Тайван и 21 в САЩ.
(76)
Отговори бяха получени от две дружества в Индия, две в Тайван и две в САЩ. Тъй като дружествата в Тайван почти изключително са произвеждали ФВ елементи, а китайският износ е основно на модули, и тъй като САЩ бяха счетени за неподходящ избор на държава аналог предвид на получените коментари, временно беше решено да се използва Индия като държава аналог. Следва да се отбележи, че Комисията може отново да разгледа този въпрос, ако при по-нататъшното разследване се установи, че модулите, елементите и полупроводниковите пластини представляват два или три различни продукта. По-конкретно, тъй като Индия не произвежда полупроводникови пластини, може да бъде избрана друга държава аналог за тях.
(77)
Един индийски производител представи непълни отговори. Поради това представената от това дружество информация не можеше да се използва за определяне на нормалната стойност. Въпреки това информацията, изпратена от това дружество, след като беше проверена, можеше да се използва за потвърждение на това, че информацията от изцяло съдействащия производител от държавата аналог е била несъмнено представителна за индийския пазар.
1.4. Нормална стойност
(78)
Тъй като на нито един от включените в извадката китайски износители не беше предоставено ТДПИ, нормалната стойност беше определена в съответствие с разпоредбата на член 2, параграф 7, буква а) от основния регламент, като се използва Индия за трета държава аналог с пазарна икономика.
(79)
На първо място, бяха установени продуктовите видове, продавани на вътрешния пазар от страна на производителя от държавата аналог, които бяха идентични или пряко сравними с видовете, продавани за износ за Съюза.
(80)
След това, по отношение на производителя от държавата аналог, Комисията провери дали продажбите на всеки вид на сходния продукт, реализирани на вътрешния пазар, могат да се считат за осъществени при обичайни търговски условия. Това беше направено, като за всеки продуктов вид се установи делът на рентабилните продажби, извършени на независими клиенти на вътрешния пазар през РП.
(81)
Когато обемът на продажбите на даден продуктов вид, продаван на нетна продажна цена, равна на изчислените производствени разходи или по-висока от тях, е съставлявал над 80 % от общия обем на продажбите на съответния продуктов вид и когато среднопретеглената продажна цена на този вид е била равна на производствените разходи или по-висока от тях, нормалната стойност беше определена въз основа на действителната цена на вътрешния пазар. Тази цена беше изчислена като среднопретеглена стойност на цените на всички продажби на този вид, реализирани на вътрешния пазар през РП.
(82)
Когато обемът на рентабилните продажби на даден продуктов вид са съставлявали 80 % или по-малко от общия обем на продажбите на този вид или когато среднопретеглената цена на този вид е била по-ниска от производствените разходи, нормалната стойност беше определена въз основа на действителната цена на вътрешния пазар, изчислена като среднопретеглената стойност само на рентабилните продажби на този вид.
(83)
Когато всички продуктови видове са били продавани на загуба, беше счетено, че те не са били продавани при обичайни търговски условия.
(84)
За продуктовите видове, чиито продажби не са извършени при обичайни търговски условия, както и за продуктовите видове, които не са били продавани на вътрешния пазар, беше използвана конструирана нормална стойност.
(85)
За да се конструира нормалната стойност, направените среднопретеглени разходи за реализация, общи и административни разходи и среднопретеглената печалба, реализирана от единствения напълно съдействащ производител от държавата аналог при продажбите на сходния продукт на вътрешния пазар при обичайни търговски условия през разследвания период, бяха добавени към средните производствени разходи на същия производител през разследвания период. При необходимост производствените разходи и разходите за реализация, общите и административните разходи бяха коригирани, преди да се използват за преценка на това, дали продажбите са били извършени при обичайни търговски условия, и при конструиране на нормалните стойности.
(86)
За слънчевите полупроводникови пластини нормалната стойност не можеше да се установи чрез използване на методологията, описана в съображения 79-85 по-горе, тъй като никой от съдействащите индийски производители не е произвеждал слънчеви полупроводникови пластини. Беше проверено дали нормалната стойност може да се определи на базата на някой много близък продукт, като се направят необходимите корекции за разликите във физическите качества, ако това е необходимо. В случая на слънчевите полупроводникови пластини най-близкият продукт са слънчевите елементи. Въпреки това полупроводниковите пластини трябва да подлежат на значителна обработка, за да станат елементи. Освен това при този метод се налагат значителни корекции, които не могат да се изчислят надеждно. Ето защо нормалната стойност на елементите не може да се използва като база за изчисление на нормалната стойност за полупроводниковите пластини. Като алтернатива беше разгледана възможността за използване на цените на полупроводниковите пластини, продавани от производители от държавите с пазарна икономика на индийския пазар, тъй като тези цени са представителни за пазарните условия на пазара на полупроводникови пластини в Индия. Тъй като Южна Корея е държавата с пазарна икономика, която е най-големият доставчик на полупроводникови пластини за производителите от държавата аналог, нормалната стойност беше определена въз основа на цените на южнокорейските полупроводникови пластини на индийския пазар.
1.5. Експортна цена
(87)
Производителите износители са реализирали експортни продажби за Съюза, като са продавали или директно на независими клиенти, или чрез свързани дружества, разположени в Съюза.
(88)
В случаите, когато експортните продажби в Съюза са били извършени директно на независими клиенти в Съюза, експортните цени бяха определени на базата на действително платените или дължими цени на разглеждания продукт в съответствие с член 2, параграф 8 от основния регламент.
(89)
В случаите, когато експортните продажби за Съюза са били реализирани чрез свързани дружества, разположени в Съюза, експортните цени бяха определени въз основа на цените на тези свързани дружества при първа препродажба на независими клиенти в Съюза в съответствие с член 2, параграф 9 от основния регламент. Бяха направени корекции за всички разходи, извършени между вноса и препродажбата, включително за разходите за реализация, общите и административните разходи и печалбата. По отношение на маржа на печалбата беше използвана печалбата, реализирана от съдействащия несвързан вносител на разглеждания продукт, тъй като действителната печалба на свързания вносител не беше счетена за надеждна поради връзката между производителя износител и свързания вносител.
1.6. Сравнение
(90)
Сравнението между нормалната стойност и експортната цена беше направено на базата на цената франко завода.
(91)
За да се гарантира обективно сравнение между нормалната стойност и експортната цена, под формата на корекции бяха надлежно отчетени разликите, които засягат цените и тяхната сравнимост, в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент.
(92)
Бяха направени съответните корекции по отношение на физическите характеристики, косвените данъци, разходите за транспорт, застраховка, обработка, товарене и допълнителните разходи, разходите за опаковане, кредити, комисиони и банкови такси във всички случаи, в които те бяха счетени за основателни, точни и подкрепени с проверени доказателства.
1.7. Дъмпингови маржове
(93)
За включените в извадката дружества среднопретеглената нормална стойност, определена за всеки вид на сходния продукт в държавата аналог, беше сравнена със среднопретеглената експортна цена на съответния вид на разглеждания продукт съгласно член 2, параграфи 11 и 12 от основния регламент.
(94)
Среднопретегленият дъмпингов марж за съдействащите производители износители, които не бяха включени в извадката, беше изчислен в съответствие с разпоредбите на член 9, параграф 6 от основния регламент. Този марж беше определен като среднопретеглена стойност на маржовете, установени за включените в извадката производители износители.
(95)
По отношение на всички други производители износители в КНР дъмпинговите маржове бяха определени въз основа на наличните факти в съответствие с член 18 от основния регламент. За целта най-напред беше установена степента на съдействие, като обемът на износа за Съюза, посочен от съдействащите производители износители, беше сравнен с общия обем на китайския внос в Съюза.
(96)
Тъй като съдействащите дружества са извършили повече от 80 % от общия китайски износ за Съюза, нивото на съдействие може да се счита за високо. Доколкото няма причина да се смята, че някой производител износител умишлено не е оказал съдействие, остатъчният дъмпингов марж беше определен на нивото на дружеството с най-висок дъмпингов марж, включено в извадката. Това беше счетено за целесъобразно, тъй като нямаше данни за това, че несъдействащите дружества извършват дъмпинг на по-ниско ниво, както и за да се гарантира ефективността на евентуалните мерки.
(97)
Въз основа на гореизложеното временните среднопретеглени дъмпингови маржове, изразени като процент от цената CIF на границата на Съюза без платено мито, са следните:
Дружество
Дъмпингов марж
Changzhou Trina Solar Energy Co., Ltd.;
Trina Solar (Changzhou) Science and Technology Co., Ltd.,
93,3 %
Delsolar (Wujiang) Co., Ltd.,
112,6 %
Jiangxi LDK Solar Hi-Tech Co. Ltd.;
LDK Solar Hi-Tech (Hefei) Co. Ltd.;
LDK Solar Hi-Tech (Nanchang) Co., Ltd.;
LDK Solar Hi-Tech (Suzhou) Co Ltd.,
88,4 %
JingAo Solar Co. Ltd.;
Shanghai JA Solar Technology Co. Ltd.,
JA Solar Technology Yangzhou Co. Ltd.;
Shanghai Jinglong Solar Energy Technology Co. Ltd.;
Hefei JA Solar Technology Co. Ltd.,
99,0 %
Jinzhou Yangguang Energy Co., Ltd.;
Jinzhou Rixin Silicon Materials Co., Ltd.;
Jinzhou Youhua Silicon Materials Co., Ltd.;
Jinzhou Huachang Photovoltaic Technology Co., Ltd.;
Jinzhou Jinmao Photovoltaic Technology Co., Ltd.,
48,1 %
Wuxi Suntech Power Co., Ltd.;
Luoyang Suntech Power Co. Ltd.;
Suntech Power Co., Ltd.;
Wuxi Sun-Shine Power Co., Ltd.;
Zhenjiang Ren De New Energy Science Technology Co., Ltd.;
Zhenjiang Rietech New Energy Science Technology Co., Ltd.
71,5 %
Yingli Energy (China) Co. Ltd;
Hainan Yingli New Energy Resources Co. Ltd.;
Baoding Tianwei Yingli New Energy Resources Co. Ltd.,
96,2 %
Други съдействащи дружества (приложение 1)
88,5 %
Всички други дружества
112,6 %
Г. ВРЕДА
1. Определяне на промишлеността и производството на Съюза
(98)
Сходният продукт се произвежда от около 220 известни производители в Съюза. Те представляват промишлеността на Съюза по смисъла на член 4, параграф 1 от основния регламент и ще бъдат наричани по-нататък „промишлеността на Съюза“.
(99)
Цялата налична информация за промишлеността на Съюза, включително информацията, представена в жалбата, макроикономическите данни от Europressedienst (независима консултантска фирма, наричана по-нататък „консултантът“) и проверените отговори на въпросниците на включените в извадката производители от Съюза бяха използвани за определяне на цялото производство на Съюза за РП, тъй като не беше налична пълна публична информация за производството. Тъй като модулите, елементите и полупроводниковите пластини са внасяни в Съюза по митнически позиции, обхващащи други продукти, които не са предмет на настоящото разследване, не можеха да се използват данни от Евростат за определяне на обема и стойностите на вноса, които поради това се основаваха на данните от консултанта. При възможност получените от консултанта данни бяха сверени с публичните източници и с проверените отговори на въпросниците.
(100)
На тази основа общото производство на Съюза се оценява на около 4 GW за модулите, 2 GW за елементите и 2 GW за полупроводниковите пластини през РП.
(101)
Както е посочено в съображение 10 по-горе, десет производители от Съюза бяха избрани за извадката, представляващи 18-21 % от общото производство на Съюза на модули, 17-24 % от общото производство на Съюза на елементи и 28-35 % от общото производство на Съюза на полупроводникови пластини.
2. Определяне на съответния пазар на Съюза
(102)
Част от промишлеността на Съюза е вертикално интегрирана и съществена част от производството на промишлеността на Съюза е била предназначена за собствено потребление и по-конкретно за производство на елементи и полупроводникови пластини.
(103)
За да се установи дали промишлеността на Съюза е понасяла съществена вреда и за да се определи потреблението и другите икономически показатели, беше разгледано дали и в каква степен последващата употреба от страна на промишлеността на Съюза на производството на сходния продукт (т.нар. „използване за собствено потребление“) трябва да се вземе предвид.
(104)
За да се получи възможно най-пълна представа за състоянието на промишлеността на Съюза, данните бяха анализирани за всички аспекти на дейността във връзка със сходния продукт и след това беше определено дали производството е било предназначено за собствено потребление или за свободния пазар.
(105)
Беше установено, че следните икономически показатели, свързани с промишлеността на Съюза, следва да се разгледат по отношение на всички аспекти на дейността (включително използването за собствено потребление от страна на промишлеността): потребление, обем на продажбите, производство, производствен капацитет, използване на капацитета, ръст, инвестиции, запаси, заетост, производителност, парични потоци, възвръщаемост на инвестициите, способност за привличане на капитали и равнище на дъмпинговия марж. Това беше извършено, тъй като при разследването се установи, че е обосновано да се разгледат тези фактори, свързани с всички аспекти на дейността, тъй като производството, предназначено за собствено потребление, е било в еднаква степен засегнато от конкуренцията от страна на вноса от съответната държава. По-нататък „общ пазар“ включва както използването за собствено потребление, така и предлагането на продукта на свободния пазар.
(106)
Що се отнася до рентабилността, анализът беше съсредоточен върху свободния пазар, тъй като се установи, че цените на продукта за собствено потребление не са отразявали винаги пазарните цени и са оказали отражение върху този показател.
3. Потребление на Съюза
(107)
Потреблението на Съюза включваше общия обем на вноса на разглеждания продукт и общия размер на продажбите на сходния продукт в Съюза, включително тези, които са предназначени за собствено потребление. Не бяха налични пълни данни за общия размер на продажбите на промишлеността на Съюза на неговия пазар. Освен това вносът в Съюза е бил регистриран по митнически позиции, обхващащи други продукти, които не са обект на настоящото разследване. Вследствие на това данните от Евростат не можеха да се използват за определяне на обема и стойностите на вноса. Ето защо изчислението на потреблението на Съюза се основаваше на данните от консултанта, посочен в съображение 99 по-горе, като тези данни бяха сверени с информацията от публичните източници, например пазарни проучвания и обществено достъпни изследвания, и с проверените отговори на въпросниците.
(108)
Потреблението на Съюза е следното:
Таблица 1а
Потребление на Съюза на модули (в MW)
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Общ пазар
5 465
12 198
19 878
17 538
Индекс (2009 г. = 100)
100
223
364
321
Източник:
Europressedienst
Таблица 1б
Потребление на Съюза на елементи (в MW)
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Общ пазар
2 155
3 327
4 315
4 021
Индекс (2009 г. = 100)
100
154
200
187
Източник:
Europressedienst
Таблица 1в
Потребление на Съюза на полупроводникови пластини (в MW)
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Общ пазар
1 683
2 376
2 723
2 163
Индекс (2009 г. = 100)
100
141
162
129
Източник:
Europressedienst
(109)
През разглеждания период общото потребление на Съюза на модули се е увеличило с 221 %, на елементи - с 87 %, и на полупроводникови пластини - с 29 %, между 2009 г. и РП, но е спаднало през РП в сравнение с 2011 г. Общо потреблението на Съюза на разследвания продукт е нараснало значително в сравнение с нивото през 2009 г.
4. Внос от съответната държава
4.1. Обем и пазарен дял на вноса от съответната държава
(110)
Вносът в Съюза от съответната държава е бил, както следва:
Таблица 2а
Внос на модули от КНР (в MW)
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Обем на вноса от КНР
3 425
8 606
15 810
13 986
Индекс (2009 г. = 100)
100
251
462
408
Пазарен дял от общия пазар
63 %
71 %
80 %
80 %
Източник:
Europressedienst
Таблица 2б
Внос на елементи от КНР (в MW)
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Обем на вноса от КНР
175
530
970
1 019
Индекс (2009 г. = 100)
100
303
554
582
Пазарен дял от общия пазар
8 %
16 %
22 %
25 %
Източник:
Europressedienst
Таблица 2в
Внос на полупроводникови пластини от КНР (в MW)
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Обем на вноса от КНР
95
523
880
711
Индекс (2009 г. = 100)
100
551
926
748
Пазарен дял от общия пазар
6 %
22 %
32 %
33 %
Източник:
Europressedienst
(111)
През разглеждания период обемът на вноса в Съюза от съответната държава се е увеличил значително, а именно с 308 % по отношение на модулите, с 482 % - за елементите, и с 648 % - за полупроводниковите пластини. Това е довело до значително увеличение на пазарния дял на вноса от съответната държава в Съюза. По-конкретно пазарният дял на вноса от съответната държава е нараснал от 63 % на 80 % за модулите, от 8 % на 25 % за елементите и от 6 % на 33 % за полупроводниковите пластини. Като цяло вносът на разглеждания продукт от КНР се е увеличил значително като обем и пазарен дял между 2009 г. и РП.
(112)
Следва да се отбележи, че ръстът на вноса от съответната държава е бил много по-висок, отколкото увеличението на потреблението на Съюза на разглеждания продукт. Следователно производителите износители са били в състояние да се възползват от растящото потребление на Съюза и тяхното присъствие на пазара се е увеличило поради по-големите пазарни дялове.
4.2. Цени на вноса и подбиване на цените
(113)
Средната цена на вноса в Съюза от съответната държава се е променяла, както следва:
Таблица 3а
Цена на вноса на модули от КНР (в EUR/kW)
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Цени на вноса
2 100
1 660
1 350
764
Индекс (2009 г. = 100)
100
79
64
36
Източник:
Europressedienst и проверените отговори на въпросниците, представени от включените в извадката дружества
Таблица 3б
Цена на вноса на елементи от КНР (в EUR/kW)
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Цени на вноса
890
650
620
516
Индекс (2009 г. = 100)
100
73
70
58
Източник:
Europressedienst и проверените отговори на въпросниците
Таблица 3в
Цена на вноса на полупроводникови пластини от КНР (в EUR/kW)
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Цени на вноса
550
400
400
333
Индекс (2009 г. = 100)
100
73
73
60
Източник:
Europressedienst и проверените отговори на въпросниците
(114)
Средната цена на вноса от КНР е спаднала значително през разглеждания период за модулите, елементите и полупроводниковите пластини. Що се отнася до модулите, средната цена на вноса е намаляла с 64 % (от 2 100 EUR/kW през 2009 г. на 764 EUR/kW през РП). По подобен начин средната цена на вноса на елементи от КНР e спаднала с 42 %, а именно от 890 EUR/kW на 516 EUR/kW. През разглеждания период средната цена на вноса на полупроводникови пластини е намаляла с 40 % (от 550 EUR/kW на 333 EUR/kW).
(115)
Като цяло цената на разглеждания продукт е намаляла значително между 2009 г. и РП.
(116)
С цел да се определи подбиването на цените през РП бяха сравнени среднопретеглените продажни цени на включените в извадката производители от Съюза по продуктов вид за несвързани клиенти на пазара на Съюза, коригирани на ниво франко завода, със съответните среднопретеглени цени по продуктов вид на вноса от съдействащите китайски производители износители за първия независим клиент на пазара на Съюза, установени на база CIF, със съответните корекции за разходите след вноса, а именно за митническо оформяне, обработка и товарене. Бяха използвани средните разходи след вноса на двамата включени в извадката вносители на модули. Фактът, че тяхната основна дейност не е била внос, а монтиране на модули, не е довел до непредставителност на данните.
(117)
Сравнението на цените беше извършено за всеки продуктов вид по отношение на сделки, извършени на едно и също ниво на търговия, със съответните корекции при необходимост и след приспадане на всички намаления и отстъпки. Резултатът от сравнението, изразен като процент от оборота на включените в извадката производители от Съюза през РП, показа среднопретеглени маржове на подбиване на цените в диапазона от 17,5-30,7 % за модулите, 4-24,2 % за елементите, 16,6-21,6 % за полупроводниковите пластини и общо за разглеждания продукт 11,2-27,5 %.
5. Икономическо състояние на промишлеността на Съюза
5.1. Общи положения
(118)
Съгласно член 3, параграф 5 от основния регламент Комисията разгледа всички съответни икономически фактори и показатели, имащи отношение към състоянието на промишлеността на Съюза.
(119)
Както е упоменато в съображения 7-10 по-горе, беше използвана извадка за анализа на вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
(120)
За целите на анализа на вредата Комисията разграничи макроикономическите и микроикономическите показатели за вредата. Комисията анализира макроикономическите показатели за разглеждания период въз основа на данните, получени от независимия консултант, посочен в съображение 99 по-горе, във връзка с всички производители от Съюза. Комисията анализира микроикономическите показатели на базата на проверените отговори на въпросниците, представени от включените в извадката производители от Съюза.
(121)
С оглед на настоящото разследване следните макроикономически показатели бяха оценени въз основа на информацията за всички производители на сходния продукт в Съюза: производство, производствен капацитет, използване на капацитета, обем на продажбите, пазарен дял, ръст, заетост, производителност, равнище на дъмпинговия марж и възстановяване от предишен дъмпинг.
(122)
Следните микроикономически показатели бяха оценени на базата на информацията във връзка с включените в извадката производители на сходния продукт в Съюза: средни единични цени, единични разходи, разходи за труд, запаси, рентабилност, парични потоци, инвестиции, възвръщаемост на инвестициите и способност за привличане на капитали.
(123)
Една заинтересована страна изтъкна, че пазарните условия във връзка с разглеждания продукт се различават в отделните държави членки и поради това анализът на вредата следва да се извърши поотделно за всяка държава членка. Това твърдение не беше подкрепено с доказателства. Освен това при разследването не се установиха никакви конкретни обстоятелства, които да обосновават анализа на вредата по държави членки. Поради това твърдението беше отхвърлено.
5.2. Макроикономически показатели
5.2.1. Производство, производствен капацитет и използване на капацитета
(124)
През разглеждания период общото производство на Съюза, производственият капацитет и използването на капацитета са се променяли, както следва:
Таблица 4а
Модули - производство, производствен капацитет и използване на капацитета (MW)
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Обем на производството
2 155
3 327
4 315
4 021
Индекс (2009 г. = 100)
100
154
200
187
Производствен капацитет
4 739
6 983
9 500
9 740
Индекс (2009 г. = 100)
100
147
200
206
Използване на капацитета
45 %
48 %
45 %
41 %
Източник:
Europressedienst
Таблица 4б
Елементи - производство, производствен капацитет и използване на капацитета (MW)
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Обем на производството
1 683
2 376
2 723
2 024
Индекс (2009 г. = 100)
100
141
162
120
Производствен капацитет
2 324
3 264
3 498
3 231
Индекс (2009 г. = 100)
100
140
151
139
Използване на капацитета
72 %
73 %
78 %
63 %
Източник:
Europressedienst
Таблица 4в
Полупроводникови пластини - производство, производствен капацитет и използване на капацитета (MW)
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Обем на производството
1 600
2 677
2 553
2 017
Индекс (2009 г. = 100)
100
167
160
126
Производствен капацитет
2 600
3 410
3 945
3 636
Индекс (2009 г. = 100)
100
131
152
140
Използване на капацитета
62 %
79 %
65 %
55 %
Източник:
Europressedienst
(125)
Общото производство на Съюза на модули се е увеличило с 87 % през разглеждания период. Производството е достигнало връх през 2011 г., след което е отбелязало спад през РП. Производството на Съюза на модули е нараствало много по-бавно в сравнение с потреблението, което се е увеличило повече от три пъти през същия период. На фона на значителния ръст на потреблението производителите от Съюза са удвоили производствения си капацитет за модулите през разглеждания период. Същевременно, въпреки по-голямото производство процентът на използване на капацитета на промишлеността на Съюза е отбелязал спад от 4 процентни пункта, като е достигнал едва 41 % през РП.
(126)
Производството на Съюза на елементи се е увеличило с 20 % като цяло през разглеждания период. То е достигнало връх през 2011 г., след което е намаляло през РП. Производството на Съюза на елементи е следвало тенденцията във връзка с потреблението на Съюза с по-слабо изразено увеличение до 2011 г., а след това се е наблюдавал по-отчетлив спад през РП. Аналогично на изменението на потреблението на Съюза, промишлеността на Съюза първо е увеличила капацитета си с 51 % до 2011 г., а след това го е намалила през РП. Като цяло капацитетът е отбелязал ръст от 39 % през разглеждания период. Процентът на използване на капацитета е нараствал до 2011 г., като е достигнал връх от 78 %, а след това е намалял с 15 процентни пункта през РП. Като цяло използването на капацитета на промишлеността на Съюза на елементи е отбелязало спад през разглеждания период, като е достигнало 63 % през РП.
(127)
През разглеждания период производството на Съюза на полупроводникови пластини се е увеличило с 26 % като цяло. Производството на Съюза е достигнало връх през 2010 г., след което е отбелязало трайно свиване през 2011 г., за да достигне още по-ниски нива през РП. В отговор на увеличеното потребление на Съюза производителите от Съюза на полупроводникови пластини са увеличили производствения си капацитет с 52 % до 2011 г., а след това техният капацитет е намалял през РП. Независимо от това производственият капацитет на полупроводникови пластини на промишлеността на Съюза е отбелязал ръст от 40 % като цяло през разглеждания период. Въпреки увеличението на производството процентът на използване на капацитета на промишлеността на Съюза на полупроводникови пластини е отбелязал ръст до 2010 г., а след това - трайна тенденция на свиване, която се е изразила в цялостен спад от 7 процентни пункта през разглеждания период, достигайки 55 % през РП.
(128)
Следователно промишлеността на Съюза е увеличила капацитета си в отговор на нарасналото потребление. Производството на промишлеността на Съюза обаче е нараствало много по-бавно от потреблението, като това е довело до намаление на процентите на използване на капацитета за разглеждания продукт през разглеждания период.
5.2.2. Обем на продажбите и пазарен дял
(129)
През разглеждания период обемът на продажбите и пазарният дял на промишлеността на Съюза са се променяли, както следва:
Таблица 5а
Модули - обем на продажбите и пазарен дял (в MW)
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Обем на продажбите на пазара на Съюза
1 037
1 890
2 683
2 357
Индекс (2009 г. = 100)
100
182
259
227
Пазарен дял
19 %
15 %
13 %
13 %
Източник:
Europressedienst
Таблица 5б
Елементи - обем на продажбите и пазарен дял (в MW)
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Обем на продажбите - общ пазар
1 470
1 913
2 245
1 545
Индекс (2009 г. = 100)
100
130
153
105
Пазарен дял
68 %
57 %
52 %
38 %
Източник:
Europressedienst
Таблица 5в
Полупроводникови пластини - обем на продажбите и пазарен дял (в MW)
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Обем на продажбите - общ пазар
1 363
1 520
1 608
1 269
Индекс (2009 г. = 100)
100
112
118
93
Пазарен дял
81 %
64 %
59 %
59 %
Източник:
Europressedienst
(130)
През разглеждания период обемът на продажбите на модули се е увеличил със 127 %. Въпреки това, на фона на ръста на потреблението от 221 % това се е изразило в спад на пазарния дял на промишлеността на Съюза от 19 % през 2009 г. на 13 % през РП. По отношение на елементите продажбите на промишлеността на Съюза са се увеличили само незначително, а именно с 5 %, докато потреблението е нараснало с 87 %, което е довело до свиване на пазарния дял от 68 % през 2009 г. на 38 % през РП. Що се отнася до полупроводниковите пластини, общият обем на продажбите е спаднал със 7 % на фона на увеличено потребление, в резултат на което е настъпило свиване на пазарния дял на полупроводникови пластини от 81 % през 2009 г. на 59 % през РП.
(131)
В отговор на нарастващото потребление продажбите на промишлеността на Съюза на модули и елементи са се увеличавали много по-бавно от вноса от съответната държава, а продажбите на полупроводникови пластини са намалели. Това означава, че промишлеността на Съюза не е успяла да се възползва от нарастващото потребление. Вследствие на това пазарните дялове за трите сегмента са отбелязали спад през разглеждания период.
5.2.3. Заетост и производителност
(132)
Заетостта и производителността са се променяли през разглеждания период, както следва:
Таблица 6а
Модули - заетост и производителност
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Брой наети лица
11 779
15 792
17 505
16 419
(Индекс 2009 г. = 100)
100
134
149
139
Производителност (kW/на наето лице)
183
211
247
245
(Индекс 2009 г. = 100)
100
115
135
134
Източник:
Europressedienst
Таблица 6б
Елементи - заетост и производителност
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Брой наети лица
5 281
5 937
5 641
4 782
(Индекс 2009 г. = 100)
100
112
107
91
Производителност (kW/на наето лице)
319
400
483
423
(Индекс 2009 г. = 100)
100
126
151
133
Източник:
Europressedienst
Таблица 6в
Полупроводникови пластини - заетост и производителност
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Брой наети лица
1 944
3 853
4 291
3 920
(Индекс 2009 г. = 100)
100
198
221
202
Производителност (kW/на наето лице)
823
695
595
515
(Индекс 2009 г. = 100)
100
84
72
63
Източник:
Europressedienst
(133)
Между 2009 г. и РП заетостта се е увеличила с 39 % за модулите и със 102 % за полупроводниковите пластини, докато за елементите е бил отчетен спад от 9 %. Трябва да се отбележи обаче, че заетостта се е увеличавала до 2011 г., след което е намаляла през РП за модулите и полупроводниковите пластини. За елементите заетостта е регистрирала ръст до 2010 г., а след това е намаляла през 2011 г. и РП. Общата производителност е показвала положителни тенденции за модулите и елементите, като е нараснала съответно с 34 % и 33 %. Това отчасти се дължи на усилията на промишлеността на Съюза да отговори на натиска на дъмпинговия внос от КНР. Въпреки това общата производителност на полупроводникови пластини е намаляла с 37 % през разглеждания период.
(134)
Така, подобно на спада на производството в Съюза на модули и полупроводникови пластини между 2011 г. и РП, заетостта във връзка с модулите и полупроводниковите пластини също е регистрирала спад през същия период. Що се отнася до елементите, заетостта се е увеличавала до 2010 г., а след това е намаляла през 2011 г. и РП, докато производството в Съюза на елементи е нараствало трайно до 2011 г., след което е започнало да се свива.
5.2.3.1. Размер на дъмпинговия марж и възстановяване от предишен дъмпинг
(135)
Всички дъмпингови маржове са значително над нивото de minimis. Във връзка с въздействието на размера на действителните дъмпингови маржове върху промишлеността на Съюза, предвид на обема и цените на вноса от съответната държава, това въздействие може да се счита за значително.
(136)
Тъй като това е първото антидъмпингово разследване във връзка с разглеждания продукт, показателят, свързан с възстановяването от предишен дъмпинг, не е релевантен.
5.3. Микроикономически показатели
5.3.1. Цени и фактори, влияещи върху цените
(137)
Средните продажни цени на включените в извадката производители от Съюза за несвързани клиенти в Съюза са се променяли през разглеждания период, както следва:
Таблица 7а
Модули - средни продажни цени в Съюза
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Средни продажни цени в Съюза на свободния пазар (EUR/kW)
2 198,75
1 777,15
1 359,35
1 030,83
(Индекс 2009 г. = 100)
100
81
62
47
Производствени разходи (EUR/kW)
2 155,02
1 599,44
1 400,13
1 123,60
(Индекс 2009 г. = 100)
100
74
65
52
Източник:
проверените отговори на въпросниците
Таблица 7б
Елементи - средни продажни цени в Съюза
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Средни продажни цени в Съюза на свободния пазар (EUR/kW)
1 525,09
1 160,99
777,62
474,91
(Индекс 2009 г. = 100)
100
76
51
31
Производствени разходи (EUR/kW)
1 647,10
1 021,67
1 057,56
745,61
(Индекс 2009 г. = 100)
100
62
64
45
Източник:
проверените отговори на въпросниците
Таблица 7в
Полупроводникови пластини - средни продажни цени в Съюза
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Средни продажни цени в Съюза на свободния пазар (EUR/kW)
709
564
515
426
(Индекс 2009 г. = 100)
100
80
73
60
Производствени разходи (EUR/kW)
631
496
520
648
(Индекс 2009 г. = 100)
100
78
82
103
Източник:
проверените отговори на въпросниците
(138)
Продажните цени рязко са намалели, а именно с 53 % за модулите, с 69 % за елементите и с 40 % за полупроводниковите пластини през разглеждания период. Продажните цени са отбелязали трайна тенденция на намаление през разглеждания период, но спадът им е бил особено отчетлив през РП, когато са се сринали до нива, които не са давали възможност за устойчиво развитие на промишлеността на Съюза. През разглеждания период производствените разходи са се свили с 48 % за модулите, а за елементите - с 55 %. Що се отнася до полупроводниковите пластини, производствените разходи са регистрирали спад през 2010 г. спрямо 2009 г., но са се увеличили през 2011 г., като все още са останали под нивото от 2009 г. През РП разходите са се увеличили още и са достигнали до нива, малко по-високи от тези през 2009 г., което основно може да се обясни със спирането на производството през РП. Промишлеността на Съюза не е можела да се възползва нито от постоянните си усилия за увеличение на разходната си ефективност, нито от отражението на намалението на цената на основната суровина, а именно полисилиция. Това основно се дължи на нарастващия ценови натиск от страна на дъмпинговия внос, който е имал отрицателно отражение върху продажните цени на промишлеността на Съюза, които са спаднали дори повече от ефективността. Това може да се разглежда в контекста на негативната тенденция на рентабилността на промишлеността на Съюза, описана в съображение 144 по-долу. Като цяло е било налице значително намаление на средните продажни цени и производствените разходи на сходния продукт (с изключение на полупроводниковите пластини), което е имало твърде неблагоприятни последици за рентабилността на промишлеността на Съюза.
5.3.2. Разходи за труд
(139)
През разглеждания период средните разходи за труд на включените в извадката производители от Съюза са се променяли, както следва:
Таблица 8а
Модули - средни разходи за труд на наето лице
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Средни разходи за труд на наето лице (в евро)
38 194
40 793
41 781
42 977
(Индекс 2009 г. = 100)
100
107
110
113
Източник:
проверените отговори на въпросниците
Таблица 8б
Елементи - средни разходи за труд на наето лице
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Средни разходи за труд на наето лице (в евро)
49 677
49 357
49 140
49 350
(Индекс 2009 г. = 100)
100
99
99
99
Източник:
проверените отговори на въпросниците
Таблица 8в
Полупроводникови пластини - средни разходи за труд на наето лице
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Средни разходи за труд на наето лице (в евро)
39 409
40 933
39 323
46 060
(Индекс 2009 г. = 100)
100
104
100
117
Източник:
проверените отговори на въпросниците
(140)
Между 2009 г. и РП средните разходи за труд на наето лице за модулите са отбелязали трайна тенденция на увеличение, а именно общо с 13 %. По отношение на елементите средните разходи за труд са останали стабилни през целия разглеждан период и леко са спаднали (с 1 %) между 2009 г. и 2010 г., но след това са останали стабилни през РП. Що се отнася до полупроводниковите пластини, средните разходи за труд на наето лице са варирали - увеличили са се между 2009 г. и 2010 г., спаднали са през 2011 г., но са нараснали през разглеждания период като цяло със 17 %. Общото увеличение на разходите за труд може отчасти да се обясни с едновременното увеличение на производителността (модулите), промяната на инфлацията и социалните разходите на някои производители от Съюза (полупроводникови пластини) във връзка със свиването на дейностите на промишлеността между 2011 г. и РП.
5.3.3. Запаси
(141)
През разглеждания период нивата на запасите на включените в извадката производители от Съюза са се променяли, както следва:
Таблица 9а
Модули - запаси
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Запаси в края на периода (в kW)
28 612
40 479
74 502
65 415
(Индекс 2009 г. = 100)
100
141
260
229
Източник:
проверените отговори на въпросниците
Таблица 9б
Елементи - запаси
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Запаси в края на периода (в kW)
16 995
23 829
76 889
68 236
(Индекс 2009 г. = 100)
100
140
452
402
Източник:
проверените отговори на въпросниците
Таблица 9в
Полупроводникови пластини - запаси
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Запаси в края на периода (в kW)
34 891
5 601
36 697
59 340
(Индекс 2009 г. = 100)
100
16
105
170
Източник:
проверените отговори на въпросниците
(142)
Запасите са се увеличили значително, а именно със 129 % за модулите, с 302 % за елементите и със 70 % за полупроводниковите пластини през разглеждания период. Относно модулите запасите са регистрирали трайна тенденция на увеличение, като са достигнали много високи нива през 2011 г. (увеличение със 160 %), докато през РП са намалели, но все още са останали на много високи равнища в сравнение с началото на разглеждания период. Що се отнася до елементите, промяната е била дори по-отчетлива, с увеличение в запасите между 2009 г. и 2011 г. с над 350 %. По подобен начин след това запасите са намалели през РП, но са останали на много високи равнища в сравнение с началото на разглеждания период. По отношение на полупроводниковите пластини, докато промишлеността на Съюза е намалила запасите си между 2009 г. и 2010 г. с повече от 80 % поради увеличението на продажбите си, запасите в края на периода са нараснали бързо и са достигнали нива над равнището от 2009 г., а след това са нараснали с още 65 процентни пункта през РП.
(143)
При разследването се установи, че предвид на неблагоприятната настояща ситуация производителите от Съюза ще се опитат да разполагат с ограничени запаси от сходния продукт, като ще произвеждат в зависимост от подадените поръчки. Ето защо увеличението на запасите от сходния продукт през разглеждания период е релевантен фактор при преценка дали промишлеността на Съюза е понесла съществена вреда.
5.3.4. Рентабилност, парични потоци, инвестиции и възвръщаемост на инвестициите, способност за привличане на капитали
(144)
Рентабилността и паричните потоци са се променяли през разглеждания период, както следва:
Таблица 10а
Модули - рентабилност и парични потоци
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Рентабилност на продажбите в Съюза за несвързани клиенти (% от оборота на продажбите)
2 %
10 %
-3 %
-9 %
Парични потоци
13 %
10 %
12 %
3 %
Източник:
проверените отговори на въпросниците
Таблица 10б
Елементи - рентабилност и парични потоци
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Рентабилност на продажбите в Съюза за несвързани клиенти (% от оборота на продажбите)
-8 %
12 %
-36 %
-57 %
Парични потоци
75 %
52 %
-0,3 %
-46 %
Източник:
проверените отговори на въпросниците
Таблица 10в
Полупроводникови пластини - рентабилност и парични потоци
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Рентабилност на продажбите в Съюза за несвързани клиенти (% от оборота на продажбите)
11 %
12 %
-1 %
-52 %
Парични потоци
39 %
47 %
32 %
-19 %
Източник:
проверените отговори на въпросниците
(145)
Рентабилността на включените в извадката производители от Съюза беше установена чрез изразяване на нетната печалба (преди облагане с данъци) от продажбите на сходния продукт за несвързани клиенти в Съюза като процент от оборота от тези продажби.
(146)
През разглеждания период рентабилността е намаляла рязко и е станала отрицателна за сходния продукт. За модулите тя е спаднала с 11 процентни пункта, за елементите - с 49 процентни пункта, а за полупроводниковите пластини - с 63 процентни пункта.
(147)
Рентабилността за сходния продукт се е увеличила между 2009 г. и 2010 г., след което се е свила значително през 2011 г., когато промишлеността на Съюза е регистрирала загуби, и рентабилността е отбелязала още по-значителен спад през РП. Загубите са били особено високи за елементите и полупроводниковите пластини.
(148)
По същия начин тенденцията във връзка с нетните парични потоци, което е способността на включените в извадката производители от Съюза да самофинансират дейностите си, е следвала тази тенденция към постепенно намаление между 2009 г. и РП, а именно спад с 10 процентни пункта за модулите с леко увеличение през 2011 г., като най-силно изразеното свиване на паричните потоци се е наблюдавало между 2011 г. и РП. Намалението на паричните потоци за елементите и полупроводниковите пластини е било по-отчетливо, отколкото за модулите, и е показало значително отрицателни нива през РП. Следователно през разглеждания период паричните потоци за сходния продукт са намалели.
(149)
По-долу е представено развитието на инвестициите и възвръщаемостта на инвестициите на включените в извадката производители от Съюза във връзка с общия пазар през разглеждания период:
Таблица 11а
Модули - инвестиции и възвръщаемост на инвестициите
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Инвестиции (в евро)
12 081 999
50 105 017
64 643 322
32 730 559
(Индекс 2009 г. = 100)
100
415
535
271
Възвръщаемост на инвестициите
-15 %
19 %
-15 %
-17 %
Източник:
проверените отговори на въпросниците
Таблица 11б
Елементи - инвестиции и възвръщаемост на инвестициите
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Инвестиции (в евро)
31 448 407
34 451 675
10 234 050
6 986 347
(Индекс 2009 г. = 100)
100
110
33
22
Възвръщаемост на инвестициите
-4 %
10 %
-20 %
-19 %
Източник:
проверените отговори на въпросниците
Таблица 11в
Полупроводникови пластини - инвестиции и възвръщаемост на инвестициите
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Инвестиции (в евро)
201 911 346
83 802 212
74 166 331
39 938 349
(Индекс 2009 г. = 100)
100
42
37
20
Възвръщаемост на инвестициите
10 %
8 %
0 %
-7 %
Източник:
проверените отговори на въпросниците
(150)
От таблицата по-горе е видно, че промишлеността на Съюза е увеличила инвестициите си със 171 % за модулите между 2009 г. и РП. Това е свързано основно със значителното увеличение на капацитета. Въпреки това през същия период промишлеността на Съюза е свила инвестициите си със 78 % за елементите и с 80 % за полупроводниковите пластини, като направените инвестиции са били свързани главно с НИРД, както и с подобрението и поддържането на производствените технологии и процеси, за да се увеличава ефективността. Тъй като промишлеността на Съюза не е могла да направи допълнителни инвестиции за елементите и полупроводниковите пластини през разглеждания период, нивото на инвестициите през РП е било доста ниско. Понеже инвестициите са били финансирани основно чрез паричните потоци и междудружествени заеми, намалението на паричните потоци е имало непосредствено отражение върху равнището на направените инвестиции.
(151)
Възвръщаемостта на инвестициите (ВИ) е изразена като печалбата в процент от нетната балансова стойност на инвестициите. ВИ за сходния продукт е следвала сходни негативни тенденции, както тези за останалите показатели за финансовите резултати между 2009 г. и РП и за трите вида продукт. Що се отнася до елементите и полупроводниковите пластини, докато е било налице увеличение през 2009 г. и 2010 г., ВИ е спаднала значително през 2011 г., като е достигнала отрицателни нива. За модулите ВИ е била отрицателна през целия разглеждан период с изключение на 2010 г., когато е достигнала 19 %. Като цяло ВИ е спаднала през разглеждания период, като е достигнала - 17 % през РП за елементите, т.е. с 1 %, като е останала обаче на значително отрицателни нива, а именно - 19 %. По отношение на полупроводниковите пластини ВИ е показала трайна отрицателна тенденция, достигайки - 7 % през РП. Като цяло ВИ за сходния продукт е показала отрицателни тенденции през разглеждания период.
(152)
Способността за привличане на капитали беше анализирана по отношение на общия пазар и се установи, че способността на промишлеността на Съюза да генерира парични постъпления във връзка със сходния продукт постоянно се е влошавала, което е довело до влошаване на финансовото състояние на промишлеността на Съюза.
5.3.5. Заключение относно вредата
(153)
Анализът на положението на промишлеността на Съюза показа ясна низходяща тенденция при всички основни показатели за вредата. На фона на нарастващото като цяло потребление цялостното производство на модули и елементи през разглеждания период се е увеличило. Въпреки че обемът на продажбите е нараснал, пазарният дял на промишлеността на Съюза през РП се е свил поради по-голямото увеличение на потреблението през разглеждания период. Средната продажна цена е спаднала рязко през разглеждания период, отразявайки се негативно на всички финансови показатели за изпълнение, като рентабилност, парични потоци, възвръщаемост на инвестициите и способност за привличане на капитали.
(154)
През разглеждания период общият обем на продажбите на промишлеността на Съюза се е увеличил. Въпреки това увеличаването на обема на продажбите на промишлеността на Съюза е съпроводено от огромно намаление в средните продажни цени.
(155)
По време на разглеждания период вносът на заинтересованите страни от КНР е нараснал по отношение на обема и пазарния дял. Същевременно цените на вноса непрекъснато са намалявали, подбивайки значително средната цена на промишлеността на Съюза на пазара на Съюза.
(156)
Няколко заинтересовани страни заявиха, че промишлеността на Съюза, и по-конкретно включените в извадката производители от Съюза, постигат добри резултати. Бе заявено, че определени показатели за вредата, а именно производствен обем, производствен капацитет, продажби и трудова заетост, са се увеличили и не са показвали съществена вреда, дори и по отношение на рентабилността на някои от производителите, включени в извадката. Тези твърдения не се потвърдиха от резултатите от разследването, което показа ясни тенденции на спад на много показатели за вредата, водещи към заключението, че промишлеността на Съюза е понесла съществена вреда.
(157)
С оглед на изложеното по-горе разследването потвърди по-специално факта, че продажните цени са по-ниски от производствените разходи, като по този начин оказват отрицателно въздействие върху рентабилността на промишлеността на Съюза, достигайки отрицателни стойности през РП. Заключението е, че ако дъмпинговият внос продължи да навлиза на пазара на Съюза, загубите за промишлеността на Съюза вероятно ще доведат до окончателното прекратяване на всякакво значимо производство на сходния продукт в Съюза. Това изглежда се потвърждава от събитията по време на и след разследвания период, т.е. някои дружества обявиха несъстоятелност и/или временно или постоянно спиране на производството.
(158)
С оглед на изложеното по-горе бе направено временното заключение, че промишлеността на Съюза е претърпяла съществена вреда по смисъла на член 3, параграф 5 от основния регламент.
Д. ПРИЧИННО-СЛЕДСТВЕНА ВРЪЗКА
1. Въведение
(159)
В съответствие с член 3, параграфи 6 и 7 от основния регламент беше проучено дали съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза, е причинена от дъмпинговия внос от съответната държава. Извън това бяха проучени други известни фактори освен дъмпинговия внос, които биха могли да навредят на промишлеността на Съюза, за да се гарантира, че всяка вреда, причинена от тези фактори, не се приписва на дъмпинговия внос.
(160)
Заинтересована страна заяви, че пазарните условия за разглеждания продукт са различни сред държавите членки и че поради това анализът на причинно-следствената връзка следва да се извърши на равнището на всяка държава членка поотделно. Националните схеми за подпомагане определят до известна степен размера на пазарите на държавите членки. Разследването обаче разкри също, че търсенето не зависи изключително от схемите за подпомагане. В зависимост от географското местоположение (слънчева експозиция) и цената на електроенергията на дадено място цените на слънчевите панели изглежда са достигнали или най-малкото са били близо до изравняване с тези на електроенергията от конвенционални източници, което означава, че някои инвестиции се извършват независимо от схемите за подпомагане. Следователно е невъзможно да се потвърди, че пазарните условия зависят изключително от схеми за подпомагане и поради това твърдението бе отхвърлено.
2. Въздействие на дъмпинговия внос
(161)
Разследването показа, че дъмпинговият внос от КНР рязко е нараснал през разглеждания период, увеличавайки значително обема си с над 300 % за модули, с 482 % за елементи и с 648 % за полупроводникови пластини, а пазарния си дял - със 17 процентни пункта за модули, 17 процентни пункта за елементи и 27 процентни пункта за полупроводникови пластини. Поради това се потвърждава, че обемът на вноса и пазарният дял на разглеждания продукт рязко са се увеличили по време на разглеждания период. Във времето има ясно съвпадение между повишаването на дъмпинговия внос и загубата на пазарен дял на промишлеността на Съюза. Също така при разследването се установи, че през РП дъмпинговият внос подбива цените на промишлеността на Съюза, както бе посочено в съображение 117 по-горе.
(162)
Разследването показа, че през разглеждания период цените на дъмпинговия внос са спаднали с 64 % за модули, с 42 % за елементи и с 40 % за полупроводникови пластини и че това води до още по-голямо подбиване на цените. В контекста на този ценови натиск промишлеността на Съюза е положила значителни усилия за намаляване на производствените си разходи. Въпреки тези усилия изключително ниското ниво на цените на вноса от Китай е принудило промишлеността на Съюза да продължава да намалява продажните си цени до непечеливши нива. По този начин през разглеждания период рентабилността на промишлеността на Съюза отбелязва рязък спад и понася загуби.
(163)
Въз основа на изложеното по-горе се стигна до заключението, че присъствието на китайския внос и нарастването на пазарния дял на дъмпинговия внос от Китай на цени, които постоянно са подбивали цените на промишлеността на Съюза, са имали решаваща роля за съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза, която се изразява по-специално в лошото ѝ финансово състояние и във влошаването на повечето от показателите за вредата.
3. Въздействие на други фактори
3.1. Внос от други трети държави
(164)
По време на разглеждания период обемът на вноса на модули от други трети държави се е увеличил с 19 %, докато пазарният дял е спаднал от 18,4 % на 6,8 %. Тайван е вторият по големина износител след КНР.
(165)
Обемът на вноса за елементи от други трети държави се е увеличил със 186 % по време на разглеждания период, като това е намерило отражение в увеличаването на пазарния дял от около 24 % през 2009 г. до около 36 % по време на РП. Колкото до елементите, Тайван е вторият най-голям износител след КНР, като далеч надвишава обема на вноса и пазарните дялове от други трети държави, но все още не достига тези от КНР.
(166)
Обемът на вноса на полупроводникови пластини от други трети държави е намалял с 19 % през разглеждания период, а пазарните дялове - от 13,4 % през 2009 г. на 8,5 % през РП. Както и по отношение на модулите, Тайван е вторият най-голям износител на полупроводникови пластини след КНР. Въпреки това, за разглеждания период нивото на внос и пазарният дял на Тайван не показват значителни увеличения и остават на ниско равнище.
(167)
Цените на вноса на модули, елементи и полупроводникови пластини от трети държави са били средно по-високи от средната единична цена на китайския внос. Наличната информация по отношение на вноса от Тайван показва, че средната цена на вноса за модули и полупроводникови пластини е била по-висока от средната цена на вноса от КНР за същите артикули, докато средната цена на вноса за елементи е в същите граници като средната цена на вноса на елементи от КНР. Тъй като обаче няма подробна информация за цените по видове продукт, сравнението на цените въз основа на средната стойност може да бъде използвано единствено като указание; категорични заключения на тази база не могат да бъдат направени. През разглеждания период обемът на вноса на елементи от Тайван непрекъснато е нараствал, което е довело до спечелване на пазарен дял от около 14 процентни пункта. Независимо от това, въпреки че пазарният дял на разследвания продукт се е увеличил, като цяло обемът на вноса от Тайван е бил по-нисък в сравнение с този от КНР и равнищата на цените като цяло са били по-високи, с изключение на елементите по време на РП. На тези основания, по-специално с оглед на обема на вноса и пазарните дялове от други трети държави, както и равнищата на цените им, които като средна стойност са подобни или по-високи от тези на промишлеността на Съюза, може да се направи временно заключение, че вносът от трети държави не е нарушил причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос и вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
Таблица 12
Внос и пазарни дялове от други трети държави
Модули
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Обем на вноса от други трети държави (MW)
1 003
1 702
1 385
1 195
(Индекс 2009 г. = 100)
100
169
138
119
Пазарен дял на вноса с произход от всички други трети държави
18,4 %
14,0 %
7,0 %
6,8 %
Средна цена на вноса EUR/kW
2 385,34
1 852,23
1 430,90
1 218,41
(Индекс 2009 г. = 100)
100
78
60
51
Обем на вноса от Тайван (MW)
49
144
140
135
(Индекс 2009 г. = 100)
100
294
286
276
Пазарен дял на вноса от Тайван
0,9 %
1,2 %
0,7 %
0,8 %
Средна цена на вноса EUR/kW
2 102,04
1 659,72
1 350,00
1 125,93
(Индекс 2009 г. = 100)
100
79
64
54
Обем на вноса от САЩ (MW)
140
180
51
60
(Индекс 2009 г. = 100)
100
129
36
43
Пазарен дял на вноса от САЩ
2,6 %
1,5 %
0,3 %
0,3 %
Средна цена на вноса EUR/kW
2 400,00
1 872,22
1 431,37
1 233,33
(Индекс 2009 г. = 100)
100
78
60
51
Обем на вноса от останалата част от Азия (MW)
720
1 140
1 029
879
(Индекс 2009 г. = 100)
100
158
143
122
Пазарен дял на вноса от останалата част от Азия
13,2 %
9,3 %
5,2 %
5,0 %
Средна цена на вноса EUR/kW
2 400,00
1 870,18
1 440,23
1 229,81
(Индекс 2009 г. = 100)
100
78
60
51
Обем на вноса от останалата част на света (MW)
94
238
165
121
(Индекс 2009 г. = 100)
100
253
176
129
Пазарен дял на вноса от останалата част на света
1,7 %
2,0 %
0,8 %
0,7 %
Средна цена на вноса EUR/kW
2 404,26
1 869,75
1 442,42
1 231,40
(Индекс 2009 г. = 100)
100
78
60
51
Източник:
Europressedienst
Елементи
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Обем на вноса от всички други трети държави (MW)
510
884
1 100
1 457
(Индекс 2009 г. = 100)
100
173
216
286
Пазарен дял на вноса с произход от всички други трети държави
23,7 %
26,6 %
25,5 %
36,2 %
Средна цена на вноса EUR/kW
1 166,67
1 072,40
751,82
553,88
(Индекс 2009 г. = 100)
100
92
64
47
Обем на вноса от Тайван (MW)
235
400
540
997
(Индекс 2009 г. = 100)
100
170
230
424
Пазарен дял на вноса от Тайван
10,9 %
12,0 %
12,5 %
24,8 %
Средна цена на вноса EUR/kW
948,94
1 100,00
670,37
514,54
(Индекс 2009 г. = 100)
100
116
71
54
Обем на вноса от САЩ (MW)
40
40
40
33
(Индекс 2009 г. = 100)
100
100
100
83
Пазарен дял на вноса от САЩ
1,9 %
1,2 %
0,9 %
0,8 %
Средна цена на вноса EUR/kW
1 350,00
1 050,00
825,00
636,36
(Индекс 2009 г. = 100)
100
78
61
47
Обем на вноса от Япония (MW)
60
154
170
145
(Индекс 2009 г. = 100)
100
257
283
242
Пазарен дял на вноса от Япония
2,8 %
4,6 %
3,9 %
3,6 %
Средна цена на вноса EUR/kW
1 350,00
1 051,95
829,41
641,38
(Индекс 2009 г. = 100)
100
78
61
48
Обем на вноса от останалата част на света (MW)
175
290
350
282
(Индекс 2009 г. = 100)
100
166
200
161
Пазарен дял на вноса от останалата част на света
8,1 %
8,7 %
8,1 %
7,0 %
Средна цена на вноса EUR/kW
1 348,57
1 051,72
831,43
638,30
(Индекс 2009 г. = 100)
100
78
62
47
Източник:
Europressedienst
Полупроводникови пластини
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Обем на вноса от всички други трети държави (MW)
225
333
235
183
(Индекс 2009 г. = 100)
100
148
104
81
Пазарен дял на вноса с произход от всички други трети държави
13,4 %
14,0 %
8,6 %
8,5 %
Средна цена на вноса EUR/kW
800,00
588,59
43,30
420,77
(Индекс 2009 г. = 100)
100
74
55
52
Обем на вноса от Тайван (MW)
20
50
50
36
(Индекс 2009 г. = 100)
100
250
250
180
Пазарен дял на вноса от Тайван
1,2 %
2,1 %
1,8 %
1,7 %
Средна цена на вноса EUR/kW
800,00
580,00
440,00
416,67
(Индекс 2009 г. = 100)
100
73
55
52
Обем на вноса от САЩ (MW)
50
55
40
28
(Индекс 2009 г. = 100)
100
110
80
56
Пазарен дял на вноса от САЩ
3,0 %
2,3 %
1,5 %
1,3 %
Средна цена на вноса EUR/kW
800,00
581,82
450,00
428,57
(Индекс 2009 г. = 100)
100
73
56
54
Обем на вноса от Япония (MW)
55
50
30
26
(Индекс 2009 г. = 100)
100
91
55
47
Пазарен дял на вноса от Япония
3,3 %
2,1 %
1,1 %
1,2 %
Средна цена на вноса EUR/kW
800,00
580,00
433,33
423,08
(Индекс 2009 г. = 100)
100
73
54
53
Обем на вноса от останалата част на света (MW)
100
178
115
93
(Индекс 2009 г. = 100)
100
178
115
93
Пазарен дял на вноса от останалата част на света
5,9 %
7,5 %
4,2 %
4,3 %
Средна цена на вноса EUR/kW
800,00
589,89
434,78
419,35
(Индекс 2009 г. = 100)
100
74
54
52
Източник:
Europressedienst
(168)
Както е посочено в съображение 108 по-горе, потреблението на Съюза се е увеличило с 221 % за модули, 87 % за елементи и 29 % за полупроводникови пластини по време на разглеждания период. Потреблението е достигнало върхов момент през 2011 г. и е спаднало през РП, като все пак е останало далеч над нивото от началото на разглеждания период през 2009 г. Промишлеността на Съюза не е могла да се възползва от това увеличение на потреблението, тъй като нейният пазарен дял е отбелязал спад от 19 % на 13 % за модули, от 68 % на 38 % за елементи и от 81 % на 59 % за полупроводникови пластини през същия период. В същото време пазарният дял на КНР е отбелязал рязко увеличение до 2011 г., а след това е останал стабилен на значително високи нива по време на РП, когато потреблението е спаднало. Следователно, с оглед на факта, че въпреки спада в потреблението на Съюза през РП дъмпинговият внос от КНР или поддържа своя пазарен дял (модули), или го увеличава (елементи и полупроводникови пластини) в ущърб на промишлеността на Съюза през разглеждания период, не може да се заключи, че намаляването на потреблението е било такова, че да прекъсне причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос и вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
(169)
Въз основа на наличната информация е трудно да се установи до каква степен търсенето е обусловено от схемите за подпомагане на държавите членки. Всъщност, както е споменато по-долу в съображение 171, съществуват различни схеми за подпомагане и взаимодействията между тях и търсенето е изключително сложно, и поради това е трудно да се оцени точното им въздействие в количествено отношение. Въпреки това наличните данни показват също, че дори при липсата на схеми за подпомагане търсенето на слънчева енергия ще продължи да съществува и дори ще нарасне с времето, макар и на по-ниски нива от тези в рамките на схемите за подпомагане. В този контекст няколко страни заявиха, че изравняването на цените на слънчевата енергия с тези на електроенергията от конвенционални източници (т.е. когато разходите за производство на слънчева енергия са равни на разходите за производство на електроенергия от конвенционални източници) вече е почти или напълно достигната в някои региони на Съюза. Тези твърдения не можаха да бъдат потвърдени от разследването до този момент и ще бъдат предмет на допълнително проучване.
3.2. Преференциалните цени (ПЦ) като основен пример за схеми за подпомагане
(170)
Няколко заинтересовани страни заявиха, че причината за понесената от промишлеността на Съюза вреда е свързана с намаленията в преференциалните цени, които се прилагат от държавите членки. Твърди се, че тези съкращения са довели до намаляване на броя на слънчевите инсталации и спад в търсенето на разследвания продукт на пазара на Съюза, като това е причинило съществена вреда на промишлеността на Съюза.
(171)
Държавите членки въведоха ПЦ, задължения по квотите с търгуеми зелени сертификати, инвестиционни субсидии и данъчни стимули с цел да подкрепят производството на енергия от възобновяеми източници. В някои държави членки подкрепа се предоставя и от структурните фондове на ЕС. Най-често прилаганият инструмент за подкрепа за слънчева енергия бяха преференциалните цени. На този етап анализът на Комисията бе съсредоточен върху този вид схема за подпомагане.
(172)
ПЦ са инструмент за финансова подкрепа, насочен към постигане на задължителни национални цели за използването на енергия от възобновяеми източници, в съответствие с предписанията на Директива 2009/28/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (7) за насърчаване на използването на енергия от възобновяеми източници. Нивото на подкрепа и начинът, по който функционират ПЦ, варират за различните държави членки. Посредством ПЦ мрежовите оператори са длъжни да купуват слънчева енергия на цени, които гарантират, че производителите на слънчева енергия (обикновено собствениците на слънчеви инсталации) възстановяват разходите си и реализират разумна норма на възвръщаемост. Както и други схеми за подпомагане, в повечето случаи ПЦ също са предмет на контрол на държавните помощи по силата на членове 107 и 108 от ДФЕС, които гарантират липсата на свръхкомпенсиране за производителите на електроенергия.
(173)
Въпреки националните различия, три явления могат да бъдат наблюдавани по отношение на еволюцията на ПЦ в Съюза: i) намалението на размера на ПЦ, ii) преустановяването на схемата на ПЦ като цяло (Испания), и iii) въвеждането на прагови стойности за капацитет („тавани“) за инсталациите, отговарящи на условията за финансиране, както и на общи тавани на годишно инсталирания нов капацитет, получил подкрепа на равнището на държавите членки. Що се отнася до таваните, изглежда те са били въведени основно през 2012 г. и най-вероятно по тази причина нямат никакво въздействие върху потреблението през РП. Поради това анализът се съсредоточи върху неотдавнашното преустановяване на ПЦ в Испания и намаляването на размера на ПЦ в повечето държави членки. В анализа бе проучено дали те са оказали въздействие върху търсенето на пазара на Съюза и дали това би могло да бъде причина за съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза. В това отношение бе счетено, че въздействието от развитието на ПЦ по отношение на търсенето на модули е било показателно и за положението по отношение на елементи и полупроводникови пластини. В действителност, тъй като елементите и полупроводниковите пластини при всички случаи са необходими за производството на модули и тъй като те не се използват в други производствени процеси, намаление в търсенето на модули задейства автоматично спад в търсенето на елементи и полупроводникови пластини.
(174)
Като потвърди връзката между развитието на ПЦ и потреблението, разследването установи също така, че намаляването на потреблението между 2011 г. и РП не е допринесло за прекъсването на причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос от КНР и съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза, както подробно е описано в съображение 163 по-горе. В действителност разследването показа, че въпреки влошаването на състоянието на промишлеността на Съюза производителите износители са били в състояние да запазят своите високи пазарни дялове за модули (80 %) и дори леко да увеличат пазарния си дял за елементи (от 22 % през 2011 г. до 25 % по време на РП) и полупроводникови пластини (от 32 % през 2011 г. до 33 % през РП). В допълнение следва да се отбележи, че средната цена на модули, фактурирана от промишлеността на Съюза, е спаднала с 53 % през разглеждания период, основно поради значителното увеличаване на дъмпинговия внос и значителния ценови натиск, оказван от този внос върху пазара на Съюза. Поради това загубата по отношение на рентабилността, понесена от промишлеността на Съюза, не може да бъде приписана основно на съкращенията в ПЦ.
(175)
Следователно се приема, че ПЦ са довели до търсене на слънчевата енергия и че неотдавнашното преустановяване на ПЦ (както в Испания) и намаленията на ПЦ в други държави членки са довели до спад на потреблението на разследвания продукт през РП, като по този начин вероятно са допринесли за вредата, понесена от промишлеността на Съюза. Въпреки това намаляването на потреблението през РП не е било от такова естество, че да прекъсне причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос и вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
(176)
Няколко страни изразиха становище, че съкращенията в ПЦ са направили възможностите за инвестиции в областта на слънчевата енергия непривлекателни за инвеститорите и по този начин са довели до спад в търсенето на разглеждания продукт в Съюза.
(177)
Въпреки че разследването потвърди наличието на връзка между размера на ПЦ и нивото на инвестициите в соларната промишленост, то показа също така, че инвестициите в областта на слънчевата енергия зависят в по-малка степен от това условие в регионите с висока слънчева експозиция, където производството на слънчева енергия е по-ефективно, и в регионите с високи цени на електроенергията. В действителност разследването показа, че инвестиции все още се извършват (например в Испания) въпреки преустановяването на схемата за ПЦ. Нещо повече, разследването разкри, че възможностите за инвестиции в областта на слънчевата енергия остават привлекателни дори и при по-ниски размери на ПЦ.
(178)
Въз основа на изложеното по-горе не може да се направи еднозначно заключение, че съкращенията в ПЦ са направили инвестициите в областта на слънчевата енергия непривлекателни за инвеститорите и по този начин са допринесли за вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
(179)
Заинтересована страна възрази, че намалението в ПЦ е принудило производителите на Съюза да намалят цените си, за да запазят интересите на инвеститорите в областта на фотоволтаичната енергия и нарастващото търсене и растеж.
(180)
Разследването показа, че промишлеността на Съюза е била принудена да намали цените си главно поради натиска на дъмпинговия внос, а не поради съкращенията в ПЦ. Това се доказва от факта, че най-голямото понижение на цените на промишлеността на Съюза се наблюдава през 2010 г. и 2011 г., преди да бъдат направени основните съкращения на ПЦ. Всъщност увеличението на дъмпинговия внос от КНР, значително подбиващо цените на промишлеността на Съюза, е принудило промишлеността на Съюза да намалява цените си до все по-ниски нива.
(181)
Поради това твърдението беше отхвърлено.
(182)
В обобщение, ПЦ са представлявали важен фактор за развитието на пазара на фотоволтаична енергия на Съюза, а развитието на потреблението на разследвания продукт е било повлияно от съществуването на ПЦ. Разследването обаче показа, че въпреки големите съкращения в ПЦ потреблението не е намаляло значително. Поради това беше направено временното заключение, че промените в ПЦ не са били от такова естество, че да прекъснат причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос и съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза.
3.3. Друга финансова помощ, предоставена на промишлеността на Съюза
(183)
Някои от заинтересованите страни заявиха, че съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза, е причинена от намаляването на финансовата помощ, предоставяна на промишлеността на Съюза. В подкрепа на това твърдение беше предоставена информация въз основа на субсидиите, отпускани на един от производителите от Съюза преди разглеждания период (между 2003 г. и 2006 г.).
(184)
Предоставените доказателства не разкриха каквато и да било връзка между съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза, и предполагаемата субсидия, получена от един от производителите от Съюза в периода, предшестващ разглеждания период. Освен това, тъй като тази информация касае период, предшестващ разглеждания период, тя очевидно е несъстоятелна. По тази причина не бе възможно да се установи връзка между предполагаемата субсидия, получена от промишлеността на Съюза, и понесената съществена вреда. Въз основа на това твърдението беше отхвърлено.
3.4. Свръхкапацитет
(185)
Изтъкнато бе, че съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза, се дължи на свръхкапацитет на пазара на Съюза и на световния пазар като цяло. Изтъкнато бе също, че свръхкапацитетът на световния пазар е довел до извършващото се понастоящем консолидиране на промишлеността на Съюза и че понесената вреда е последица от наличието на твърде големия брой производствени съоръжения. Освен това няколко заинтересовани страни заявиха, че съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза, е свързана с действията ѝ по свръхразширяване на капацитета на промишлеността на ЕС. Обратно на това, някои заинтересовани страни заявиха, че вредата, понесена от промишлеността на Съюза, се дължи на неспособността ѝ да осъществи необходимите инвестиции в разширяване на капацитета.
(186)
Докато промишлеността на Съюза действително е увеличила производствения си капацитет, общият ѝ производствен обем не е покрил увеличаващите се нива на потреблението на пазара на Съюза през разглеждания период. Ето защо повишаването на производствения капацитет на промишлеността на Съюза се е осъществило по разумен начин и е следвало развитието на пазара, т.е. увеличението на потреблението. Следователно то не може да се разглежда като причина за нанесената вреда.
(187)
Подобно, на тази основа доводът, че промишлеността на Съюза не е инвестирала в разширяване на капацитета, не бе потвърден по време на разследването. Дори напротив, както бе споменато по-горе, по време на разглеждания период промишлеността на Съюза постепенно е увеличила капацитета си и е разполагала с излишък в капацитета си по време на разглеждания период, като това показва, че тя е била в състояние да задоволи допълнителното търсене. Следователно този аргумент трябваше да се отхвърли.
(188)
Някои заинтересовани страни заявиха, че всички оператори на пазара, включително онези в секторите надолу и нагоре по веригата, са били в затруднено положение вследствие на свръхкапацитета на световния пазар и предизвиканата от него промяна на пазара. В тази връзка бе заявено, че разследваният продукт се е превърнал в стока, при която отделните производители вече не са в състояние да определят цените, а последните биват определяни от търсенето и предлагането в световен мащаб. Изтъкнато бе, че по-скоро тази ситуация, а не дъмпинговият внос, е предизвикала съществената вреда за промишлеността на Съюза.
(189)
Разследването потвърди съществуването на свръхкапацитет на световния пазар, предимно с произход от КНР. Колкото до промяната на пазара, за която се твърди, че е превърнала разследвания продукт в стока, тя не би оправдала нелоялна ценова политика и нелоялни търговски практики. В това отношение следва да се отбележи, че промишлеността на Съюза произвежда и продава разследвания продукт в продължение на повече от 20 години, докато в КНР производството му се е развило едва наскоро (около средата на последното десетилетие), главно поради преференциалните цени и други стимули в Съюза и последвалото увеличение на търсенето.
(190)
Поради това твърденията бяха отхвърлени.
3.5. Въздействието на цените на суровините
(191)
Няколко заинтересовани страни заявиха, че съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза, е свързана с развитието на цените на полисилиция, основната суровина за производството на полупроводникови пластини. Беше заявено, че промишлеността на Съюза е сключила дългосрочни договори за доставка на фиксирани цени и следователно не е могла да се възползва от намалението на цените на полисилиция по време на разглеждания период.
(192)
Разследването разкри, че цените на полисилиция са се увеличили през 2008 г., но отново са се понижили през 2009 г., със съвсем слаба тенденция към нарастване през 2010 г. и началото на 2011 г. Цените са спаднали значително през РП.
(193)
Разследването показа, че макар и промишлеността на Съюза да има дългосрочни договори за доставка за полисилиций, условията на тези договори в голяма степен са били предоговорени въз основа на измененията на цените на полисилиция и че договорните цени са достигнали до равнища, близки до цените на спот пазара или дори по-ниски от тях.
(194)
Въз основа на това се стигна до заключението, че дори и някои конкретни производители от Съюза да са били засегнати от дългосрочни договори за доставка на полисилиций, промишлеността на Съюза като цяло не е понесла загуби от такива дългосрочни договори и е била в състояние да се възползва напълно от спада в цените на полисилиция. Поради това не бе счетено, че дългосрочните договори са допринесли за съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза.
3.6. Вреда в резултат на действията на промишлеността на Съюза: въздействието на автоматизацията, размера, икономиите от мащаба, консолидацията, иновациите, ефективността на разходите
(195)
Няколко заинтересовани страни заявиха, че вредата, понесена от промишлеността на Съюза, се дължи на високата степен на автоматизация на производствения процес. Бе заявено, че дребните производители са били в по-неблагоприятно положение от по-големите вертикално интегрирани производители и следователно никакъв вид вреда, понесена от тях, не може да бъде приписана на дъмпинговия внос. В този контекст също така бе заявено, че при всички случаи, като цяло, промишлеността на Съюза е била с малък размер и следователно не е била в състояние да се възползва от икономиите от мащаба.
(196)
Разследването показа, че и малките производители в Съюза са с високо ниво на автоматизация в производствения си процес, което оказва положително въздействие върху производствените им разходи. Повечето производители в Съюза са специализирани в една част от производствения процес (полупроводникови пластини, елементи или модули), което повишава конкурентоспособността им по отношение на конкретния тип продукт, който произвеждат. Следователно твърдението, че въздействието на високата степен на автоматизацията е довело до вредата, понесена от промишлеността на Съюза, бе отхвърлено.
(197)
Някои заинтересовани страни заявиха, че ценовият натиск е причинил консолидацията на промишлеността на Съюза, която е довела до съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза. Разследването обаче показа, че консолидацията е по-скоро следствие от дъмпинговия внос. Освен това тази страна не представи никакви доказателства относно това, до каква степен процеса на консолидация е могъл да бъде причината за понесената вреда.
(198)
Нещо повече, бе заявено, че липсата на вертикална интеграция на промишлеността на Съюза е причината за понесената вреда. Като цяло вертикално интегрираните производители в нормални пазарни условия би трябвало да имат повече сигурност по отношение на веригата си от доставчици. Разследването обаче показа, че онази част от промишлеността на Съюза, която е вертикално интегрирана, не е могла да се възползва пълноценно от това предимство, тъй като ценовият натиск от дъмпинговия внос е бил много висок. Освен това промишлеността на Съюза, дори и вертикално интегрираните производители на Съюза, поради дъмпинговия внос не са могли напълно да се възползват от високата степен на използваемост на капацитета за постигане на икономии от мащаба. Освен това разследването не разкри взаимовръзка между вертикалната интеграция и по-добрите нива на рентабилност, тъй като високият ценови натиск е променил тази взаимовръзка.
(199)
Някои заинтересовани страни заявиха, че в промишлеността на Съюза липсват както технически иновации, така и инвестиции в нови технологии. Разследването обаче не установи наличие на конкретни доказателства в подкрепа на тези твърдения. Напротив, разследването показа, че основната част от инвестициите, реализирани от промишлеността на Съюза, са били посветени на нови съоръжения и научноизследователска и развойна дейност и че няма значими разлики в технологиите между продуктите в световен мащаб.
(200)
Освен това една от заинтересованите страни заяви, че понесената съществена вреда се дължи на недоброто изпълнение на проекти (неуспешни проекти). В тази връзка следва да се отбележи, че твърдението не бе подкрепено с доказателства. Освен това всеки проект, претърпял неуспех, би могъл да се разглежда по-скоро като последица от дъмпинговия внос. Поради това твърдението бе отхвърлено.
(201)
Няколко заинтересовани страни заявиха, че промишлеността на Съюза не е успяла да рационализира производствените си разходи навреме, така че да реагира на развитието на световния пазар. Други страни заявиха, че трудовите и административните разходи в Съюза са по-високи, отколкото в КНР.
(202)
Разследването показа, че производствените разходи на промишлеността на Съюза непрекъснато са се понижавали през разглеждания период, с изключение на полупроводниковите пластини, при които разходите са намалели през 2010 г., но са се увеличили през 2011 г. и по-нататък през РП до нива, малко по-високи в сравнение с началото на разглеждания период (вж. съображение 138 по-горе). Производителността се е увеличила по отношение на модулите и елементите, но е намаляла по отношение на полупроводниковите пластини. Както е споменато по-горе, поради голямото увеличение на дъмпинговия внос от КНР и произтичащия от него значителен ценови натиск върху пазара на Съюза, промишлеността на Съюза не е била в състояние да се възползва от намаляването на разходите.
(203)
Следва да се отбележи, че производителите износители от КНР не се ползват с каквото и да било сравнително предимство по отношение на суровините (полисилиций) и използваните съоръжения, тъй като и двете в по-голямата си част са внесени от Съюза. Що се отнася до трудовите и административните разходи, те са представлявали средно по-малко от 10 % от общите разходи за модули в разследвания период и не може да се смята, че са изиграли съществена роля.
(204)
Освен това бе посочено, че някои производители от Съюза са се снабдявали с пластини, елементи и/или модули от съответната държава и са препродавали тези продукти на пазара на Съюза като свое собствено производство. Разследването разкри, че вносът от промишлеността на Съюза на разглеждания продукт е бил с допълващ характер, при това ограничен по отношение на обема в сравнение с този на производството на Съюза, и поради това не може да се счита, че прекъсва причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос и вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
(205)
Поради това, с цел да се реагира на низходящата тенденция в развитието на цените на вноса от КНР, промишлеността на Съюза е трябвало да положи значителни усилия за рационализиране на производствените си разходи. Въпреки усилията на промишлеността на Съюза тази рационализация на разходите не е могла да бъде отразена в продажните цени поради значителното подбиване на цените, упражнявано от дъмпинговия внос.
(206)
Въз основа на това посочените по-горе твърдения бяха отхвърлени.
3.7. Конкуренция от тънкослойните ФВ продукти и други ФВ технологии
(207)
Няколко заинтересовани страни заявиха, че вредата, понесена от промишлеността на Съюза, е била причинена от конкуренцията от страна на тънкослойни ФВ продукти и други ФВ технологии, тъй като тези технологии са взаимозаменяеми и със същата крайна употреба.
(208)
Разследването показа, че тънкослойните ФВ продукти са произведени от различни суровини и при тях не се използват кристални силициеви полупроводникови пластини. Като цяло те имат много по-нисък КПД на преобразуване и по-ниска изходна мощност от кристалните силициеви модули. В резултат на това те не могат да бъдат използвани в зони с ограничен достъп, като например покриви, т.е. те не са напълно взаимозаменяеми с разглеждания продукт. Следователно, въпреки че може да има известна конкуренция между тънкослойните продукти и разглеждания продукт, тази конкуренция се счита за незначителна.
(209)
Поради това разследването не установи връзка между вредата, понесена от промишлеността на Съюза, и конкуренцията от страна на тънкослойните ФВ и други ФВ технологии.
(210)
Въз основа на това този довод бе отхвърлен.
3.8. Финансова криза и последици от нея
(211)
Бе заявено, че финансовата криза и икономическата рецесия са оказали отрицателно въздействие върху достъпа до финансиране на промишлеността на Съюза и следователно са довели до вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
(212)
Способността на промишлеността на Съюза да привлича капитали значително е намаляла през разглеждания период. Тъй като соларната промишленост е капиталоемка, способността за набиране на капитали е от решаващо значение. Икономическата рецесия е оказала известно въздействие върху състоянието на промишлеността на Съюза. Разследването обаче показа, че въпреки растежа на пазара на Съюза между 2009 г. и 2011 г., състоянието на промишлеността на Съюза се е влошило в резултат на дъмпинговия внос от КНР, който силно е подбивал продажните цени на промишлеността на Съюза. Следователно се стигна до заключението, че потенциалните последици от финансовата криза са се изострили от увеличението на дъмпинговия внос от Китай и че ограниченият достъп до финансиране е до голяма степен следствие от отрицателния пазарен климат, състоянието и перспективите на промишлеността на Съюза - последица от дъмпинговия внос. Следователно, въпреки че финансовата криза е оказала известно въздействие върху състоянието на промишлеността на Съюза, тя не би могла да наруши причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос и вредата, понесена от промишлеността на Съюза. Поради това твърдението беше отхвърлено.
3.9. Равнище на износа на промишлеността на Съюза
(213)
Някои заинтересовани страни заявиха, че експортните продажби на промишлеността на Съюза са намалели значително през разглеждания период и особено между 2009 г. и 2011 г. за модули и между 2009 г. и първото тримесечие на 2012 г. за елементи и че това е предизвикало съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза.
(214)
Въпреки това, както е показано в таблицата по-долу, обемът на износа за модули остава значителен въпреки лекия спад през РП, а средните равнища на цените през РП са били над средните разходи за модули през целия разглеждан период. Следователно, това не би могло да бъде причина за вредата, понесена от промишлеността на Съюза. Що се отнася до елементите, обемът на износа представлява само около 12 % от общия производствен обем за елементи. Следователно, въпреки ниските цени през РП, това е могло да окаже само ограничено въздействие върху състоянието на промишлеността на Съюза. Накрая, по отношение на полупроводниковите пластини износът представлява около 24 % от общия производствен обем и, отново, въпреки ниските експортни цени през РП, това е могло да окаже само ограничено въздействие върху състоянието на промишлеността на Съюза. Поради това твърденията в тази връзка бяха отхвърлени.
Таблица 13а
Модули
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Обем на износа на модули в MW
989
1 279
1 157
1 148
(Индекс 2009 г. = 100)
100
129
117
116
Средна експортна цена (EUR/kW)
2 500
1 900
1 470
1 230
(Индекс 2009 г. = 100)
100
76
59
49
Източник:
Europressedienst
Таблица 13б
Елементи
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Обем на износа на елементи в MW
62
320
315
238
(Индекс 2009 г. = 100)
100
516
508
384
Средна експортна цена (EUR/kW)
1 350
1 050
830
640
(Индекс 2009 г. = 100)
100
78
61
47
Източник:
Europressedienst
Таблица 13в
Полупроводникови пластини
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Обем на износа на полупроводникови пластини в MW
93
916
750
486
(Индекс 2009 г. = 100)
100
985
806
523
Средна експортна цена (EUR/kW)
850
590
530
480
(Индекс 2009 г. = 100)
100
70
63
57
Източник:
Europressedienst
(215)
Въз основа на това бе установено, че въздействието на равнището на износа на промишлеността на Съюза не е било от такова естество, че да допринесе за съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза. Поради това твърденията на страните в това отношение бяха отхвърлени.
3.10. Откриването на находища на шистов газ в Европейския съюз
(216)
Заинтересована страна твърди, че вредата, понесена от промишлеността на Съюза, е причинена от откриването на находища на шистов газ в Съюза и че перспективата за увеличаване на добива на евтин шистов газ в Съюза е довела до намаляване на публичните и частните инвестиции в проекти в областта на енергията от възобновяеми източници.
(217)
Разследването установи, че потреблението на разследвания продукт се е увеличило значително през разглеждания период, както вече бе посочено в съображение 108 по-горе. Нещо повече, разследването не установи фактически доказателства, че вредата, понесена от промишлеността на Съюза, се дължи на откриването на находища на шистов газ в Европейския съюз. Поради това твърдението беше отхвърлено.
3.11. Схема на Европейския съюз за търговия с емисии (СТЕ)
(218)
Същата страна твърди, че вредата, понесена от промишлеността на Съюза, е причинена от ниските инвестиции в производство на слънчева енергия в резултат на ниските пазарни цени на емисионните кредити за замърсяване с въглероден диоксид в рамките на схемата на Европейския съюз за търговия с емисии.
(219)
Доказателство обаче не беше представено, а разследването не установи фактически обстоятелства, потвърждаващи тези твърдения. Напротив, разследването показа, че потреблението на разследвания продукт значително е нараствало по време на разглеждания период. Поради това твърдението беше отхвърлено.
3.12. Управленски решения
(220)
Някои заинтересовани страни заявиха, че съществената вреда, претърпяна от поне един от производителите от Съюза, е предизвикана от неправилни управленчески решения. Тези твърдения бяха основани на годишни счетоводни отчети и на някои сведения, изложени в писмо, изпратено от акционер на дружеството до останалите акционери.
(221)
В досието не се съдържа никаква информация, която да показва, че някои от управленските решения на засегнатото дружество са били необичайни или непредпазливи, или пък че са оказали въздействие върху цялата промишленост на Съюза. Поради това твърденията в тази връзка бяха отхвърлени.
3.13. Други държавни политики
(222)
Заинтересована страна заяви, че съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза, е причинена от други държавни политики, като например тези в областта на енергията от възобновяеми източници, политиките, насочени към насърчаване на иновациите, към намаляване на административните формалности, политиките за търговски улеснения и нормативната уредба за достъп до електрическата мрежа, тъй като тези политики са от полза за производителите износители. Въпреки това, дори и да е вярно, че някои от изтъкваните политики могат да улеснят вноса от други трети държави и общия ръст на соларната промишленост, тези политики биха били от полза и за промишлеността на Съюза. Освен това тези политики не са целели подобен внос в Съюза да се осъществява на дъмпингови цени, които причиняват вреда. Поради това твърденията в тази връзка бяха отхвърлени.
3.14. Заключение относно причинно-следствената връзка
(223)
Разследването установи причинно-следствена връзка между съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза, и дъмпинговия внос от КНР. Други евентуални причини за вредата, като например вноса от други трети държави, потреблението, преференциалните цени, друг вид финансова подкрепа, предоставена на промишлеността на Съюза, свръхкапацитет, въздействието на цените на суровините, вреда от действията на промишлеността на Съюза, конкуренция от страна на тънкослойните продукти, финансовата криза и въздействието от нея, равнището на износа на промишлеността на Съюза, откриването на находища на шистов газ в Европейския съюз, управленските решения, схемите на Европейския съюз за търговия с емисии, другите държавни политики, бяха подложени на анализ и беше установено, че никоя от тях не е от такова естество, че да прекъсне причинно-следствената връзка, установена между дъмпинговия внос от КНР и съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза.
(224)
Въз основа на изложения по-горе анализ, който ясно разграничи и раздели отражението на всички известни фактори върху състоянието на промишлеността на Съюза от вредните въздействия на дъмпинговия внос, се стигна до временното заключение, че е налице причинно-следствена връзка между дъмпинговия внос от КНР и съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза през РП.
Е. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
1. Предварителни забележки
(225)
Съгласно член 21 от основния регламент Комисията провери дали въпреки временното заключение за дъмпинг, причиняващ вреда, са налице убедителни основания да се заключи, че приемането на временни мерки в конкретния случай не е в интерес на Съюза. Анализът на интереса на Съюза се основаваше на преценка на съвкупността от различните интереси на страните, включително тези на промишлеността на Съюза, дружествата в пазарите нагоре и надолу по веригата в областта на фотоволтаичните продукти, вносителите, ползвателите и потребителите на разглеждания продукт.
(226)
Около 150 оператори заявиха интерес след започването на разследването. Специфични въпросници бяха изпратени до несвързаните вносители, операторите нагоре по веригата (включително производители на суровини и доставчици на производствено оборудване за разследвания продукт) и надолу по веригата (включително лицата, разработващи проекти, и монтажниците) и до организация за защита на потребителите - Европейското бюро на съюзите на потребителите (BEUC). Три сдружения, представляващи различните оператори (промишлеността на Съюза, оператори нагоре и надолу по веригата) във фотоволтаичната индустрия, предоставиха информация.
2. Интерес на промишлеността на Съюза
(227)
Промишлеността на Съюза е била пряк работодател на около 25 000 души, заети в производството и продажбата на сходния продукт през РП.
(228)
Разследването установи, че промишлеността на Съюза е понесла съществена вреда, причинена от дъмпинговия внос от съответната държава по време на разследвания период. Припомня се, че редица показатели за вредата са показвали отрицателна тенденция по време на разглеждания период. По-специално сериозно са били засегнати показателите за вредата, свързани с финансовите резултати на съдействащите производители в Съюза, като рентабилност, парични потоци и възвръщаемост на инвестициите. В действителност производителите от Съюза на модули, елементи и полупроводникови пластини са били губещи през 2011 г. и през РП. Вследствие на това някои производители от Съюза са били принудени да закрият производствените си съоръжения, а други са изправени пред несъстоятелност. При липсата на мерки е твърде вероятно икономическото състояние на промишлеността на Съюза да се влоши допълнително.
(229)
Очаква се налагането на временни антидъмпингови мита да възстанови условията за лоялна търговия на пазара на Съюза, което ще позволи на промишлеността на Съюза да формира цените на сходния продукт така, че да отразяват производствените разходи, подобрявайки по този начин рентабилността му. Може да се очаква също налагането на временни мерки да позволи на промишлеността на Съюза да си възвърне поне част от изгубения през разглеждания период пазарен дял, което ще окаже положително въздействие върху цялостното ѝ финансово състояние. Освен това промишлеността на Съюза би следвало да получи по-добър достъп до капитал и да продължи да инвестира в научноизследователска и развойна дейност и иновации на пазара за фотоволтаични продукти. Най-накрая, разследването посочи и възможност за подновяване на стопанската дейност за производители от Съюза, които са били принудени да спрат производството като резултат от натиска на китайския внос. Като цяло при този сценарий ще бъдат гарантирани не само съществуващите 25 000 работни места на промишлеността на Съюза (през РП), но съществува също така и разумна възможност за по-нататъшно разрастване на производството и повишаване на заетостта.
(230)
В случай че мерките не бъдат наложени, се очакват нови загуби на пазарен дял с продължаващо влошаване на рентабилността на промишлеността на Съюза. Това положение би станало непоносимо в краткосрочен и средносрочен план. Вследствие на това, в допълнение към големия брой вече напуснали пазара производители от Съюза, споменати в съображение 157 по-горе, други производители могат да бъдат изправени пред несъстоятелност, което в краткосрочен и средносрочен план вероятно би довело до изчезването на промишлеността на Съюза със съответното значително отражение върху съществуващите работни места.
(231)
Поради това бе направено временното заключение, че налагането на антидъмпингови мита ще бъде в интерес на промишлеността на Съюза.
3. Интерес на несвързаните вносители
(232)
Както е посочено в съображение 12 по-горе, търговията с разглеждания продукт представлява основната стопанска дейност само на един от тримата вносители, включени в извадката.
(233)
Беше изтъкнато, че налагането на мерки по отношение на разглеждания продукт ще окаже отрицателно въздействие върху стопанската дейност на вносителите. Първо, налагането на мита не следва да доведе до изчезване на целия внос от КНР. Второ, въпреки че може да се очаква налагането на мерки да има отрицателно въздействие върху финансовото състояние на онези вносители, които внасят продукция единствено от КНР, с оглед на вероятното увеличение на вноса от други трети държави вносителите, които се снабдяват от различни държави, следва да бъдат в състояние да преориентират източниците си на доставка.
(234)
Поради това беше направено временното заключение, че налагането на мерки на предложеното равнище би могло да има известно отрицателно въздействие върху положението на несвързаните вносители на разглеждания продукт.
4. Интерес на операторите нагоре по веригата
(235)
Операторите нагоре по веригата извършват дейности основно в областта на производството на суровини и в производството и проектирането на производствено оборудване за разследвания продукт. Бяха получени осем отговора на въпросниците от страна на операторите нагоре по веригата. Бяха извършени две проверки на място, които включиха производител на суровини и производител на производствено оборудване.
(236)
Като цяло по време на РП процентът на свързаната с разследвания продукт дейност на осемте съдействащи оператори нагоре по веригата е бил променлив спрямо цялостната им дейност, като е представлявал 100 % от дейността само за едно от съдействащите дружества, варирайки между 6 % и 80 % за останалите. Дейността, свързана с разглеждания продукт, е представлявала средно около 41 % от общата дейност на съдействащите оператори нагоре по веригата през РП. По отношение на работните места, по време на РП осемте съдействащи оператори нагоре по веригата са осигурявали работа на около 4 200 души. Рентабилността е варирала в зависимост от сегмента и отделните дружества, а именно от високи равнища до леко отрицателна рентабилност. Разследването показа, че операторите с отрицателна рентабилност са пострадали от влошеното състояние на промишлеността на Съюза, тъй като някои от клиентите, които са изгубили, са били производители от Съюза на разследвания продукта, както и от спада в потреблението.
(237)
Продажбите на операторите от Съюза нагоре по веригата обхващат Съюза, КНР и други трети държави. През РП разпределението на продажбите е съответствало средно на около 20 % продажби в Съюза, почти 50 % за КНР и около 30 % за други трети държави.
(238)
Някои страни в сектора нагоре по веригата заявиха, че налагането на антидъмпингови мерки би засегнало отрицателно стопанската им дейност, тъй като КНР е техният основен експортен пазар. Беше заявено, че митата биха ограничили сериозно вноса на разглеждания продукт от КНР за Съюза, в резултат на което КНР би ограничила вноса на полисилиций и производствено оборудване от Съюза. Като следствие от това вероятно би се наложило операторите от Съюза нагоре по веригата да намалят своите стопански дейности и да съкратят работни места.
(239)
На първо място следва да се отбележи, че целта на митата не е да се елиминира китайският внос на разглеждания продукт, а да се възстановят равнопоставените условия на конкуренция. Следователно пазарът на Съюза би трябвало да продължи да бъде снабдяван до определена степен с внос от Китай, но на лоялни цени. Освен това разследването показа, че като цяло операторите на Съюза нагоре по веригата присъстват на различни национални пазари и следователно не зависят изключително от износа си за КНР. Затова е разумно да се приеме, че на глобалния пазар на фотоволтаични продукти операторите на Съюза най-вероятно ще бъдат в състояние да компенсират евентуалния спад в износа за КНР с износ за други пазари, който, според някои публично достъпни пазарни проучвания, се очаква да нарасне. При всички положения китайският пазар на фотоволтаични продукти вече е изправен пред значителен свръхкапацитет в производството и поради това не е ясно дали производителите на съоръжения на Съюза биха били в състояние да продадат много повече производствени съоръжения в краткосрочен и средносрочен план.
(240)
С оглед на изложеното по-горе се стигна до временното заключение, че въздействието на антидъмпинговите мита върху производителите на съоръжения няма да бъде значително, докато въздействието върху доставчиците на суровини може да бъде отрицателно в краткосрочен план с оглед на възможното намаляване на продажбите им в Китай.
5. Интерес на операторите надолу по веригата
(241)
Операторите надолу по веригата са активни основно в разработването на проекти, маркетинг и комуникации, както и фотоволтаични инсталации. Макар че в резултат на въпросниците надолу по веригата от страна на операторите бяха получени 13 отговора, само седем от тях бяха достатъчно пълни и предоставяха възможност за съдържателна оценка. Бяха извършени две проверки на място, обхващащи разработване на фотоволтаичен проект и инсталации. При анализа на отговорите на въпросника, получени от 36-те съдействащи несвързани вносители, се оказа, че известен брой от тях могат в действителност да бъдат квалифицирани като оператори надолу по веригата, като тяхната основна дейност е инсталацията. Този въпрос ще бъде предмет на допълнително проучване в по-нататъшния ход на разследването.
(242)
Като цяло процентът на дейност на операторите надолу по веригата по отношение на разследвания продукт е различен в рамките на цялостната им дейност. През РП той представлява средно 41 %. Рентабилността на съдействащите оператори, свързана с разследвания продукт, е била средно с около 11 %, през Р. По отношение на работните места седемте съдействащи оператори надолу по веригата са осигурявали работа на около 550 души по време на РП.
(243)
Беше изказано твърдението, че антидъмпинговите мерки не са в интерес на Съюза, тъй като ще повишат цената на модулите, като по този начин ще разубедят крайните ползватели/потребители да правят инсталации. Следователно операторите надолу по веригата биха имали далеч по-малко поръчки и ще трябва да намалят дейността си. Тази оценка беше основана на проучване на Prognos относно възможната загуба на работни места, предоставено в хода на разследването. Проучването предвижда, че голяма част от работните места на пазара на фотоволтаични продукти на Съюза ще се окажат в опасност, ако бъдат въведени мита. Проучването използва приблизителна оценка на Европейската асоциация на фотоволтаичната индустрия (EPIA), според която общият брой на преките работни места, съществуващи през 2011 г. на всички етапи на пазара на Съюза за фотоволтаични продукти, включително производители, вносители и оператори на Съюза нагоре и надолу по веригата, е 265 000. Вземайки за отправна точка приблизителната оценка за 2011 г. на общите преки работни места във фотоволтаичния сектор, проучването на Prognos заключи, че от общо 265 000 работни места до 242 000 от тях ще бъдат загубени в срок от три години, в зависимост от нивото на митата. Твърди се, че повечето от загубите на работни места ще бъдат отчетени на пазара надолу по веригата, в който според Prognos през 2011 г. са работили около 220 000 души.
(244)
Разследването не потвърди сценария по-горе и посочи значително по-нисък брой преки работни места, съществуващи на пазара на Съюза за фотоволтаични продукти през 2011 г., по време на РП и през 2012 г.
(245)
Като начало в разследването се изказва съмнение относно точността на общия брой преки работни места във фотоволтаичната индустрия, изчислени според оценката на Европейската асоциация на фотоволтаичната индустрия. По-специално по време на посещението за проверка в EPIA се оказа, че основните данни, довели до заключението, че работните места са 265 000, са неточни и не позволяват да се стигне до това заключение. Всъщност получената по време на посещението за проверка информация показва, че броят на директните работни места във фотоволтаичната индустрия, изчислен за 2011 г., вероятно съдържа граница на грешката до 20 %. В допълнение оценката включва заетостта в други европейски държави извън Европейския съюз, както и заетостта, свързана с тънкослойните продукти, които попадат извън обхвата на настоящото разследване.
(246)
Въпреки тези съмнения, дори ако първоначалната оценка на броя на работните места бъде използвана за анализ на въздействието относно мерките, трябва да бъдат направени следните забележки. Оценката включва европейските работни места във фотоволтаичната индустрия през 2011 г., които са съотнесени с много голям брой фотоволтаични инсталации в ЕС през въпросната година (около 20 GW). Разумно е да се приеме, че с оглед намаляването на инсталациите, които възлизат на около 17,5 GW през РП и на 15 GW през 2012 г., конкретно броят на работните места, бидейки пряко свързан с равнището на инсталациите, съответно е намалял. За тази цел в някои общодостъпни специализирани печатни издания се посочва, че в най-големия национален пазар, Германия, между 2011 г. и 2012 г. заетостта във фотоволтаичния сектор е намаляла от 128 000 на 100 000, включително работните места при производителите. Освен това разследването изрази сериозни съмнения за това, дали цифрата включва само работни места на пълно работно време, отнасящи се единствено до фотоволтаичната индустрия. За тази цел при разследването бе установено, че особено в пазара надолу по веригата (инсталации) фотоволтаичната дейност обикновено е само част от много по-широка стопанска дейност, основната част от която са отоплителни или електрически инсталации, водопроводни инсталации и др.
(247)
С оглед на горепосоченото е вероятно налагането на мерки да доведе до увеличение на цените на разследвания продукт в Съюза, като това евентуално ще предизвика намаляването на броя на фотоволтаичните инсталации в краткосрочен план. Въпреки това работните места в тази част от пазара могат да бъдат негативно засегнати само в ограничена степен поради следното. Първо, дейността, свързана с фотоволтаичните продукти, поне за някои от монтажниците представлява само част от търговската им дейност и при това е със сезонен характер. Поради това монтажниците следва да бъдат в състояние да извършват други дейности в ситуация на намалено търсене на фотоволтаични инсталации. Тъй като енергията от възобновяеми източници и енергийната ефективност са цели на равнището на ЕС, правно обвързващи за държавите членки, трябва да се очаква, че намаленото търсене на слънчеви инсталации ще доведат до повишено търсене на други форми на електрическа енергия от възобновяеми източници и енергийна ефективност. Много от заетите лица в сектора надолу по веригата вероятно притежават необходимите умения, за да се възползват от увеличеното търсене в тези свързани сектори. Второ, с оглед на съществуващите ползи на пазара надолу по веригата (вж. съображение 242 по-горе) монтажниците следва да са в състояние да поемат част от увеличението на цените, като по този начин се ограничи въздействието върху крайните цени и търсенето на фотоволтаични инсталации.
(248)
Независимо от налагането на мита, някои общественодостъпни прогнози относно търсенето на фотоволтаични инсталации прогнозират свиване на търсенето през 2013 г., с инсталации между 9,8 GW и 16,5 GW годишно през 2013 г., което при всички случаи би имало отрицателно въздействие върху броя на работните места в пазара надолу по веригата.
(249)
На последно място бе отбелязано, че е било вероятно това увеличение на цените на фотоволтаичните продукти да се случи при всички случаи, тъй като производството на КНР, което снабдява пазара на Съюза, очевидно води до големи загуби, а подобна ситуация е в разрез с устойчивото развитие.
(250)
С оглед на посоченото по-горе се стигна до временното заключение, че въздействието на антидъмпинговите мита върху операторите надолу по веригата ще бъде до известна степен отрицателно в краткосрочен план, с оглед на по-голямото свиване в областта на инсталациите, отколкото в алтернативен сценарий без мита, прогнозиран от някои от големите изследователски центрове, и дотолкова, доколкото митото не може да се поеме от операторите надолу по веригата. Въпреки възможното намаление в търсенето на фотоволтаични инсталации, монтажниците следва да бъдат в състояние да извършват други дейности, свързани с други екологосъобразни енергийни източници или пък с основната стопанска дейност на монтажниците, спомената по-горе.
6. Интерес на крайните ползватели (потребителите)
(251)
Няма страни, пряко представляващи интересите на крайните ползватели, като например сдружения на потребителите, които да са изпратили становища. В такъв случай се вземат предвид два типа крайни ползватели: потребителите (домакинствата) и други крайни ползватели (напр. институции, дружества). Разследването показа, че само около една четвърт от съществуващите фотоволтаични инсталации в Съюза (т.нар. „покривни“ или „по-малки инсталации“) са били поръчани от потребителите. Другите инсталации (монтирани на земята, промишлени и търговски в много по-широк мащаб) са били поръчани от други крайни ползватели.
(252)
Няколко страни заявиха, че ако бъдат наложени антидъмпингови мита, потребителите ще пострадат от увеличение на цените на фотоволтаичните модули. Макар и да може да се очаква цените на фотоволтаичните модули на пазара на ЕС да се повишат донякъде в резултат на митата, вероятно е потребителите и други крайни ползватели да бъдат засегнати от това само в известна степен, тъй като разследването показа, че цената на модул представлява до 50 % от общите разходи за фотоволтаична инсталация. С оглед на маржовете на печалба на лицата, разработващи проекти, и на специалистите по инсталиране е разумно да се приеме, че евентуалното увеличение на цената на модули за потребителя може да бъде поне частично неутрализирано и поради това въздействието му да бъде смекчено. Въз основа на наличните доказателства се стигна до предварителното заключение, че мерките на предлаганото ниво на митото ще се поемат поне отчасти от веригата за доставки и следователно не е задължително да доведат до по-високи цени за потребителите на дребно.
(253)
Следва да се отбележи също, че ако не бъдат наложени мита, вероятното прекратяване на дейността на промишлеността на Съюза би могло да остави на потребителите само един източник на доставка на модули в бъдеще. При този сценарий производителите износители от КНР ще бъдат в състояние да увеличат още повече своята много силна позиция на пазара, а това би могло също да доведе до повишаване на цените в краткосрочен и средносрочен план в ущърб на потребителите/крайните ползватели. Във всеки случай, както беше посочено по-горе, вероятно е увеличението на цените да се случи така или иначе с оглед на факта, че производството от КНР е на загуби.
(254)
Въз основа на изложеното по-горе временно беше прието заключението, че налагането на мерки би имало като цяло ограничено въздействие върху потребителите и други крайни ползватели. Както се посочва в съображение 182 по-горе, това положение е независимо от ролята на националните схеми за насърчаване на търсенето на фотоволтаични инсталации. Ако националните схеми за подпомагане са адаптирани към по-високите цени на слънчевите панели (посредством по-високи преференциални цени), отражението върху потребителите може да бъде равно на нула.
7. Други аргументи
(255)
Някои страни заявиха, че промишлеността на Съюза не е в състояние да снабдява пазара на ЕС в необходимите количества и поради това, ако се наложат антидъмпингови мита, е налице сериозен риск от недостиг в ЕС, което може да доведе до по-нататъшно увеличение на цените на разглеждания продукт.
(256)
Разследването установи, че този аргумент е неоснователен. Промишлеността на Съюза не използва в достатъчна степен производствения си капацитет от 2009 г. насам. През РП степента на използване на производствения капацитет на Съюза за модули е била 41 %, с допълнителен свободен капацитет от около 5,7 GW; тази за елементи е била 63 %, с допълнителен свободен капацитет от около 1,2 GW, а тази за полупроводникови пластини - 55 %, с допълнителен свободен капацитет от около 1,6 GW. Поради това, благодарение на свободния капацитет, промишлеността на Съюза би била в състояние в краткосрочен план да се конкурира за допълнителна част от пазара. Също и в средносрочен план е разумно да се приеме, че промишлеността на Съюза ще разшири своя производствен капацитет, за да може да се постигнат по-големи икономии от мащаба и да се даде възможност за по-нататъшни намаления на цените. Освен това по света съществуват и други източници на доставки, които присъстват на пазара на Съюза и които ще са в състояние да се конкурират на този пазар в случай на намаляване на вноса на китайски продукти. Разследването разкри, че съществуващият свободен капацитет от некитайска продукция извън ЕС през РП е бил 5,6 GW за модули, 6 GW за елементи и 6 GW за полупроводникови пластини. Поради това се стигна до заключението, че общият свободен капацитет на ЕС и на трети производители извън ЕС е достатъчен, за да компенсира в краткосрочен план потенциалното намаление на вноса от Китай, с оглед на търсенето на фотоволтаични инсталации в ЕС за 2013 г. (между 9,8 и 16,5 GW) и за 2014 г. (9 и 17,1 GW), прогнозирано от главни изследователски центрове, като EPIA.
(257)
Някои страни заявиха също, че налагането на антидъмпингови мита върху вноса на разглеждания продукт ще навреди на развитието на пазара на фотоволтаични продукти в Европа и поради това целите на програмата на ЕС за 2020 г. относно енергията от възобновяеми източници и намаляване на емисиите на парникови газове в ЕС няма да бъдат постигнати.
(258)
Като начало, целите за 2020 г. не зависят изключително от слънчевата енергия. Също толкова важни са други екологични енергии като: вятър, биомаса, водна енергия и др., Тъй като в целите за 2020 г. не е определен конкретен процент, който да се отнася към слънчевата енергия, не се очаква леко занижения брой на фотоволтаичните инсталации да повиши цялостните разходи за програмата за 2020 г. Освен това цената на слънчевите панели е само един от многото фактори, които са от жизненоважно значение за развитието на фотоволтаичната индустрия в Европа. Също толкова важни са: благоприятна правна и финансова рамка на европейско и национално равнище, подобрен достъп до финансирането на проекти, свързани с възобновяеми източници на енергия, и инвестиране в научноизследователска и развойна дейност. Колкото до финансирането на инвестициите в слънчевата енергия, налагането на мита ще подобри състоянието на промишлеността на Съюза и на фотоволтаичния сектор като цяло. В резултат на това то също така вероятно ще подобри достъпа до капитал както за промишлеността на Съюза, така и за инвеститорите във фотоволтаичния сектор. В заключение се припомня, че целта на митата не е китайският внос да се премахне, а да се възстанови лоялната конкуренция. Ако цената на разглеждания продукт се повиши, данните за печалбите, реализирани на пазара надолу по веригата, позволяват да се допусне, че нарастването на цените ще бъде отчасти компенсирано от операторите на пазара надолу по веригата. Поради това цената на модулите не следва да се повиши значително за крайните ползватели/потребителите и търсенето на слънчеви инсталации може да се задържи в прогнозирания обхват.
(259)
Въз основа на изложеното по-горе бе направено временното заключение, че налагането на мерки като цяло няма да има значително неблагоприятно отражение върху другите политики на ЕС.
8. Заключение относно интереса на Съюза
(260)
Общите положителни ефекти за промишлеността на Съюза надвишават възможното неблагоприятно въздействие върху други оператори на пазара за фотоволтаични продукти, включително потребителите и други крайни ползватели.
(261)
С оглед на гореизложеното бе направено временното заключение, че въз основа на наличната информация по отношение на интереса на Съюза не съществуват убедителни основания да не бъдат наложени временни мерки върху вноса на разглеждания продукт с произход от КНР.
Ж. ВРЕМЕННИ АНТИДЪМПИНГОВИ МЕРКИ
(262)
С оглед на направените заключения по отношение на дъмпинга, вредата, причинно-следствената връзка и интереса на Съюза следва да бъдат наложени временни антидъмпингови мерки, за да се предотврати по-нататъшното нанасяне на вреда на промишлеността на Съюза от дъмпинговия внос.
1. Степен на отстраняване на вредата
(263)
С цел определяне на нивото на тези мерки бяха взети под внимание установените дъмпингови маржове и размерът на митото, необходим за отстраняване на вредата, понесена от производителите на Съюза, без да се надвишават установените дъмпингови маржове.
(264)
При изчисляване на размера на митото, необходимо за отстраняване на последиците от нанасящия вреда дъмпинг, бе взето под внимание това, че мерките следва да предоставят възможност на промишлеността на Съюза да покрива производствените си разходи и да реализира печалба преди облагане с данъци, каквато с основание може да се очаква да бъде реализирана при продажбата на сходния продукт в Съюза от тази промишленост при нормални условия на конкуренция, т.е. в отсъствието на дъмпингов внос. Поради това бе сметнато, че марж на печалбата в размер на 10 % от оборота, въз основа на предоставената в жалбата информация, би могъл да се счита за целесъобразен минимум, който промишлеността на Съюза би могла да очаква да реализира в отсъствието на дъмпинг, нанасящ вреда.
(265)
На тази основа бе изчислена цена, която не причинява вреда, на сходния продукт за промишлеността на Съюза. Невредоносната цена бе получена чрез прибавяне на споменатия по-горе марж на печалбата от 10 % към производствените разходи през РП на включените в извадката производители от Съюза.
(266)
Необходимото увеличение на цената впоследствие бе определено въз основа на сравнение на среднопретеглената цена на вноса на включените в извадката съдействащи производители износители в КНР, установена с цел изчисляването на подбиването на цената, надлежно коригирана за разходите по вноса и митата, и среднопретеглената стойност на ненанасящата вреда цена на сходния продукт, продаван от включените в извадката производители в Съюза на пазара на Съюза по време на РП. Всяка разлика, произтичаща от това сравнение, след това бе изразена като процент от средната CIF стойност на вноса.
2. Временни мерки
(267)
В светлината на изложеното по-горе и в съответствие с член 7, параграф 2 от основния регламент бе счетено, че временните антидъмпингови мерки следва да бъдат наложени върху вноса на кристални силициеви ФВ модули и ключови компоненти (т.е. елементи и полупроводникови пластини) с произход или изпратени от КНР на нивото на по-ниската от двете стойности - установения дъмпингов марж или маржа на вредата, в съответствие с правилото на по-ниското мито.
(268)
Като се има предвид високата степен на съдействие на китайските производители износители, митото за „всички други дружества“ бе определено на равнището на най-високото мито, което ще бъде наложено на дружествата, съответно включени в извадката или оказали съдействие при разследването. Митото за „всички други дружества“ ще се прилага за дружествата, които не са оказали съдействие при разследването.
(269)
За изброените в приложението съдействащи дружества в КНР, които не бяха включени в извадката, ставката на временното мито се определя като среднопретеглената стойност на ставките на включените в извадката дружества.
(270)
Предложените ставки на временните антидъмпингови мита са следните:
Дружество
Дъмпингов марж
Марж на вредата
Ставка на митото
Changzhou Trina Solar Energy Co., Ltd.;
Trina Solar (Changzhou) Science and Technology Co., Ltd.,
93,3 %
51,5 %
51,5 %
Delsolar (Wujiang) Co., Ltd.,
112,6 %
67,9 %
67,9 %
Jiangxi LDK Solar Hi-Tech Co. Ltd.;
LDK Solar Hi-Tech (Hefei) Co. Ltd.;
LDK Solar Hi-Tech (Nanchang) Co., Ltd.;
LDK Solar Hi-Tech (Suzhou) Co Ltd.,
88,4 %
55,9 %
55,9 %
JingAo Solar Co. Ltd.;
Shanghai JA Solar Technology Co. Ltd.,
JA Solar Technology Yangzhou Co. Ltd.;
Shanghai Jinglong Solar Energy Technology Co. Ltd.;
Hefei JA Solar Technology Co. Ltd.,
99,0 %
58,7 %
58,7 %
Jinzhou Yangguang Energy Co., Ltd.;
Jinzhou Rixin Silicon Materials Co., Ltd.;
Jinzhou Youhua Silicon Materials Co., Ltd.;
Jinzhou Huachang Photovoltaic Technology Co., Ltd.;
Jinzhou Jinmao Photovoltaic Technology Co., Ltd.,
48,1 %
38,3 %
38,3 %
Wuxi Suntech Power Co., Ltd.;
Luoyang Suntech Power Co. Ltd.;
Suntech Power Co., Ltd.;
Wuxi Sun-Shine Power Co., Ltd.;
Zhenjiang Ren De New Energy Science Technology Co., Ltd.;
Zhenjiang Rietech New Energy Science Technology Co., Ltd.
71,5 %
48,6 %
48,6 %
Yingli Energy (China) Co. Ltd;
Hainan Yingli New Energy Resources Co. Ltd.;
Baoding Tianwei Yingli New Energy Resources Co. Ltd.,
96,2 %
37,3 %
37,3 %
Други съдействащи дружества (приложение)
88,5 %
47,6 %
47,6 %
Всички други дружества
112,6 %
67,9 %
67,9 %
(271)
Посочените по-горе антидъмпингови мерки са временно установени под формата на адвалорни мита.
(272)
Индивидуалните ставки на антидъмпинговото мито за дружествата, посочени в настоящия регламент, са установени въз основа на констатациите от настоящото разследване. Поради това те отразяват състоянието, констатирано по време на разследването по отношение на тези дружества. Така тези митнически ставки (за разлика от митото, приложимо за цялата държава за „всички други дружества“) са приложими изключително към вноса на продукти с произход от Китайската народна република и произведени от тези дружества, а именно - от конкретно посочените правни субекти. Внесените продукти, произведени от всяко друго дружество, което не е конкретно посочено в постановителната част на настоящия регламент с неговото наименование, включително юридически лица, свързани с конкретно посочените дружества, не могат да се ползват от тези ставки и за тях се прилага митническата ставка, приложима за „всички други дружества“.
(273)
Всяко искане за прилагане на тези индивидуални за всяко дружество ставки на антидъмпинговото мито (напр. след промяна на наименованието на правния субект или след създаването на нови субекти за производство или за продажба) следва да се изпраща до Комисията (8) заедно с цялата релевантна информация, по-специално относно всяка промяна в дейността на дружеството, свързана с производството и продажбите на местния пазар и за износ, която произтича например от споменатата промяна на наименованието или от споменатата промяна на субектите за производство и продажба. Ако е целесъобразно, регламентът ще бъде съответно изменен, като бъде актуализиран списъкът на дружествата, които се ползват от индивидуални митнически ставки.
(274)
За да се осигури правилно прилагане на антидъмпинговото мито, нивото на митото за всички други дружества следва да се прилага не само за неоказалите съдействие производители износители, но и за онези производители, които не са осъществявали износ за Съюза по време на РП.
(275)
Както беше посочено в раздел 5 от известието за започване на процедурата, Комисията е в процес на определяне на това, дали целият внос на разглеждания продукт от КНР може да се счита за продукт с произход от КНР. По-специално това е важно в случай на модули, които могат да съдържат компоненти и части с произход от различни държави. Съгласно член 1, параграф 3 от основния антидъмпингов регламент, държавата на износ на дъмпинговия продукт може да бъде междинна държава. Следва също така да се отбележи, че жалбата се отнася до внос от КНР, без в нея да се уточнява произходът на този внос. И на последно място, антидъмпинговото разследване и разследването за изравнителни мерки, проведени от САЩ във връзка със същия продукт, внесен от КНР, разкриха сложността на операциите по производство и комплектуване, които водят до определяне на страната на произход (9). В контекста на тези съображения и без да се засяга заключението, което ще бъде постигнато по тези въпроси на окончателния етап, се счете за целесъобразно временните мерки да обхващат разследвания продукт с произход или изпратен от КНР, освен ако продуктът е под режим транзит по смисъла на член V от ГАТТ.
(276)
Както беше посочено по-горе в съображение 3, Комисията реши, че вносът на разглеждания продукт с произход и изпратен от КНР подлежи на регистрационен режим в съответствие с Регламент (ЕС) № 182/2013. Това се прави с оглед на възможното прилагане с обратна сила на антидъмпинговите и изравнителните мерки в съответствие с член 10, параграф 4 от основния регламент и член 16, параграф 4 от Регламент (ЕО) № 597/2009 на Съвета от 11 юни 2009 г. относно защитата срещу субсидиран внос от държави, които не са членки на Европейската общност („основен антисубсидиен регламент“) (10).
(277)
Що се отнася до сегашното антидъмпингово разследване и с оглед на горните констатации, регистрационният режим на вноса за целите на антидъмпинговото разследване в съответствие с член 14, параграф 5 от основния регламент следва да бъде прекратен.
(278)
Що се отнася до паралелното антисубсидийно разследване, започнато от Комисията съгласно член 10 от основния антисубсидиен регламент с известие, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз от 8 ноември 2012 г. (11), регистрацията на вноса в съответствие с член 24, параграф 5 от основния антисубсидиен регламент следва да продължи.
(279)
На този етап от процедурата не може да се приеме решение за евентуално прилагане с обратна сила на антидъмпинговите мерки.
(280)
Предвид на изключителните обстоятелства в настоящата процедура, а именно, че тя касае продукт, чийто пазар изисква стабилност на доставките в краткосрочен план, се счита за целесъобразно временните антидъмпингови мерки да се въведат постепенно. По-конкретно, тъй като промишлеността на Съюза понесе вреда в резултат на нелоялните търговски практики от съответната държава през РП, производителите от Съюза не могат веднага да предложат необходимите количества, ако нивата на внос се понижат вследствие на мерките.Постепенното въвеждане на антидъмпинговото мито ще даде възможност на промишлеността на Съюза да увеличи предлагането в краткосрочен план. Освен това, като се предостави достатъчно време на промишлеността на Съюза да повиши производството си, наличните количества на разглеждания продукт ще останат на разумни нива и така ще се отговори на търсенето. По тази причина се счита за целесъобразно митото да се въведе на два етапа.
И. ЗАКЛЮЧИТЕЛНА РАЗПОРЕДБА
(281)
В интерес на доброто административно управление следва да се определи срок, в който заинтересованите страни, заявили интереса си в определения в регламента срок, могат да представят становищата си в писмен вид и да поискат изслушване. Освен това следва да се посочи, че констатациите относно налагането на мита, направени за целите на настоящия регламент, са временни и може да се наложи да бъдат преразгледани за налагането на окончателно мито,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. Налага се временно антидъмпингово мито върху вноса на кристални силициеви фотоволтаични модули или панели и елементи и полупроводникови пластини от вида, използван в кристалните силициеви фотоволтаични модули или панели (елементите и полупроводниковите пластини са с дебелина, непревишаваща 400 μm), понастоящем класирани в кодове по КН ex 3818 00 10, ex 8501 31 00, ex 8501 32 00, ex 8501 33 00, ex 8501 34 00, ex 8501 61 20, ex 8501 61 80, ex 8501 62 00, ex 8501 63 00, ex 8501 64 00 и ex 8541 40 90 (кодове по ТАРИК 3818001011, 3818001019, 8501310081, 8501310089, 8501320041, 8501320049, 8501330061, 8501330069, 8501340041, 8501340049, 8501612041, 8501612049, 8501618041, 8501618049, 8501620061, 8501620069, 8501630041, 8501630049, 8501640041, 8501640049, 8541409021, 8541409029, 8541409031 и 8541409039), с произход или изпратени от Китайската народна република, освен ако те са под режим транзит по смисъла на член V от ГАТТ.
Следните продуктови видове са изключени от определението на разглеждания продукт:
-
зарядни устройства с използване на слънчева енергия, състоящи се от по-малко от шест елемента, които са преносими и служат за захранване на устройства с електроенергия или за зареждане на батерии;
-
тънкослойни фотоволтаични продукти;
-
кристални силициеви фотоволтаични продукти, които са трайно вградени в електрически изделия, в случаите, когато електрическите изделия имат функция, различна от производство на електроенергия, и когато тези електрически изделия потребяват електрическата енергия, произведена от вградения фотоволтаичен елемент (или елементи) от кристален силиций.
2. Ставката на временното антидъмпингово мито, приложима към нетната цена франко границата на Съюза преди обмитяване на продукта, описан в параграф 1 и произведен от изброените по-долу дружества, е следната:
i)
от влизането в сила на настоящия регламент до 5 август 2013 г.:
Дружество
Ставка на митото
Всички дружества
11,8 %
ii)
от 6 август 2013 г.:
Дружество
Ставка на митото
Допълнителен код по ТАРИК
Changzhou Trina Solar Energy Co., Ltd.;
Trina Solar (Changzhou) Science and Technology Co., Ltd.,
51,5 %
B791
Delsolar (Wujiang) Co., Ltd.,
67,9 %
B792
Jiangxi LDK Solar Hi-Tech Co. Ltd.;
LDK Solar Hi-Tech (Hefei) Co. Ltd.;
LDK Solar Hi-Tech (Nanchang) Co., Ltd.;
LDK Solar Hi-Tech (Suzhou) Co Ltd.,
55,9 %
B793
JingAo Solar Co. Ltd.;
Shanghai JA Solar Technology Co. Ltd.,
JA Solar Technology Yangzhou Co. Ltd.;
Shanghai Jinglong Solar Energy Technology Co. Ltd.;
Hefei JA Solar Technology Co. Ltd.,
58,7 %
B794
Jinzhou Yangguang Energy Co., Ltd.;
Jinzhou Rixin Silicon Materials Co., Ltd.;
Jinzhou Youhua Silicon Materials Co., Ltd.;
Jinzhou Huachang Photovoltaic Technology Co., Ltd.;
Jinzhou Jinmao Photovoltaic Technology Co., Ltd.,
38,3 %
B795
Wuxi Suntech Power Co., Ltd.;
Luoyang Suntech Power Co. Ltd.;
Suntech Power Co., Ltd.;
Wuxi Sun-Shine Power Co., Ltd.;
Zhenjiang Ren De New Energy Science Technology Co., Ltd.;
Zhenjiang Rietech New Energy Science Technology Co., Ltd.
48,6 %
B796
Yingli Energy (China) Co. Ltd;
Hainan Yingli New Energy Resources Co. Ltd.;
Baoding Tianwei Yingli New Energy Resources Co. Ltd.,
37,3 %
B797
Дружества, посочени в приложението
47,6 %
Всички други дружества
67,9 %
B999
3. Допускането на посочения в параграф 1 продукт за свободно обращение в Съюза става след представянето на гаранция, равностойна по размер на временното мито.
4. Освен когато е предвидено друго, се прилагат действащите разпоредби относно митата.
Член 2
Без да се засягат разпоредбите на член 20 от Регламент (ЕО) № 1225/2009, в срок от един месец от датата на влизане в сила на настоящия регламент заинтересованите страни могат да поискат разгласяване на всички данни, доказващи основните факти и съображения, въз основа на които е приет настоящият регламент, да представят становищата си в писмен вид и да поискат да бъдат изслушани от Комисията.
Съгласно член 21, параграф 4 от Регламент (ЕО) № 1225/2009 заинтересованите страни могат да представят коментари относно прилагането на настоящия регламент в срок от един месец от датата на влизането му в сила.
Член 3
Регламент (ЕС) № 182/2013 се изменя, както следва:
1.
Вмъкват се ново заглавие Ж и ново съображение 22:
„Ж. ПРЕКРАТЯВАНЕ НА РЕГИСТРАЦИОННИЯ РЕЖИМ ЗА ЦЕЛИТЕ НА ЗАЩИТА СРЕЩУ ДЪМПИНГОВ ВНОС
(22)
От 6 юни 2013 г. се предвижда временно антидъмпингово мито за защита срещу дъмпинговия внос. Поради това повече не е необходимо вносът да се регистрира с цел осигуряване на защита срещу дъмпинговия внос.“
2.
В член 1, параграф 1 думите „член 14, параграф 5 от Регламент (ЕО) № 1225/2009 и“ се заличават.
Член 4
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Член 1 се прилага за период от шест месеца.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Брюксел на 4 юни 2013 година.
REGOLAMENTO (UE) N. 513/2013 DELLA COMMISSIONE
del 4 giugno 2013
che istituisce un dazio antidumping provvisorio sulle importazioni di moduli fotovoltaici in silicio cristallino e delle relative componenti essenziali (celle e wafer) originari o provenienti dalla Repubblica popolare cinese e che modifica il regolamento (UE) n. 182/2013 che dispone la registrazione delle importazioni dei suddetti prodotti originari o provenienti dalla Repubblica popolare cinese
LA COMMISSIONE EUROPEA,
visto il trattato sul funzionamento dell’Unione europea,
visto il regolamento (CE) n. 1225/2009 del Consiglio del 30 novembre 2009, relativo alla difesa contro le importazioni oggetto di dumping da parte di paesi non membri della Comunità europea (1) («il regolamento di base»), in particolare l’articolo 7 e l’articolo 14, paragrafo 5,
sentito il comitato consultivo,
considerando quanto segue:
A. PROCEDIMENTO
1. Apertura
(1)
In data 6 settembre 2012, la Commissione europea («la Commissione») annunciava, con un avviso pubblicato nella Gazzetta ufficiale dell’Unione europea (2) («Avviso di apertura»), l’apertura di un procedimento antidumping riguardante le importazioni nell’Unione di moduli fotovoltaici in silicio cristallino e le relative componenti essenziali (celle e wafer) originari della Repubblica popolare cinese («RPC» o «paese interessato»).
(2)
L’inchiesta è stata aperta in seguito a una denuncia presentata in data 25 luglio 2012 da EU ProSun («il denunciante») per conto di fabbricanti che rappresentano più del 25 % della produzione totale dell’Unione di moduli fotovoltaici («moduli FV») in silicio cristallino e delle relative componenti essenziali. La denuncia conteneva elementi di prova prima facie dell’esistenza di pratiche di dumping sul prodotto citato e del grave pregiudizio da esso provocato, elementi ritenuti sufficienti per giustificare l’avvio di un’inchiesta.
2. Registrazione
(3)
In seguito a una richiesta del denunciante, corredata dai necessari elementi di prova, la Commissione adottava, in data 1 marzo 2013, il regolamento (UE) n. 182/2013 (3) che dispone la registrazione delle importazioni di moduli fotovoltaici in silicio cristallino e delle relative componenti essenziali (celle e wafer) originari o provenienti dalla Repubblica popolare cinese a decorrere dalla data del 6 marzo 2013.
3. Parti interessate al procedimento
(4)
La Commissione notificava ufficialmente l’apertura dell’inchiesta al denunciante, ad altri fabbricanti noti dell’Unione, ai produttori esportatori noti, alle autorità della RPC e agli importatori noti. La Commissione informava inoltre i fabbricanti USA della sua intenzione di considerare tale paese come un possibile paese di riferimento.
(5)
Le parti interessate hanno avuto la possibilità di presentare le loro osservazioni per iscritto e di chiedere un’audizione entro il termine stabilito nell’avviso di apertura. È stata concessa un’audizione a tutte le parti interessate che ne hanno fatto richiesta e che hanno dimostrato di avere particolari motivi per essere sentite.
(6)
Dato il numero elevato di produttori esportatori nel paese interessato, di importatori non collegati e di fabbricanti UE interessati al procedimento e al fine di completare l’inchiesta entro i termini regolamentari, la Commissione annunciava nell’avviso di apertura di voler limitare a un numero ragionevole i produttori esportatori nel paese interessato, gli importatori non collegati e i fabbricanti UE da sottoporre all’inchiesta, scegliendo un campione ai sensi dell’articolo 17 del regolamento di base (tecnica nota anche come «campionamento»).
a) Campionamento dei produttori dell’Unione
(7)
La Commissione annunciava nell’avviso di apertura di aver selezionato in via provvisoria un campione di fabbricanti UE. Tutti i fabbricanti noti della UE e tutte le associazioni note di fabbricanti sono stati informati della scelta del campione provvisorio di fabbricanti UE. Il campione provvisorio si componeva di nove fabbricanti UE su circa 220 già noti, prima dell’apertura dell’inchiesta, per produrre il prodotto simile (cfr. il considerando 26), che, scelti in base al volume massimo rappresentativo della produzione tenendo conto dei volumi di vendita e della posizione geografica, potessero essere ragionevolmente esaminati nel lasso di tempo disponibile. Il campione permetteva di rappresentare sia i fabbricanti UE integrati verticalmente che quelli non integrati verticalmente. Le parti interessate sono state invitate a manifestare le loro osservazioni anche sul campione provvisorio. Molte di esse hanno formulato osservazioni sul campione provvisorio e alcune hanno chiesto un’audizione con il consigliere-auditore.
(8)
Alcune parti interessate hanno sollevato le seguenti obiezioni sul campione provvisorio dei fabbricanti UE:
i)
innanzitutto, hanno fatto presente che le poche informazioni date sul campione scelto a titolo provvisorio erano insufficienti e non permettevano valutazioni approfondite sul campione proposto. Esse criticavano soprattutto la riservatezza che circondava l’identità dei fabbricanti UE e chiedevano che fossero resi noti gli Stati membri in cui avevano sede i fabbricanti UE inclusi nel campione, la quota che quest’ultimi detenevano sul volume totale della produzione di moduli FV, celle e wafer nonché la percentuale della produzione e delle vendite detenuta dalle singole imprese incluse nel campione e dal campione nel suo insieme;
ii)
il metodo usato per la scelta del campione veniva contestato perché «avrebbe confuso tre fasi distinte» e cioè gli elementi su cui si fondava l’apertura dell’inchiesta, la definizione di industria dell’Unione e il campionamento vero e proprio. Le parti interessate lamentavano che non fosse chiaro se la definizione di industria dell’Unione fosse già avvenuta al momento della scelta del campione e quindi se il campione potesse essere considerato rappresentativo. Se la definizione di industria dell’Unione non avviene all’atto del campionamento, le parti interessate non possono verificare la rappresentatività del campione provvisorio e neppure se, in base al campione, possono valutare correttamente la situazione di tale industria durante il periodo dell’inchiesta di cui al considerando 19. Veniva inoltre deplorata l’inopportunità di scegliere il campione provvisorio in base alle risposte date dai fabbricanti UE nell’ambito dell’esame degli elementi a sostegno dell’apertura dell’inchiesta;
iii)
alcune parti hanno poi sostenuto che il campione provvisorio fosse stato scelto semplicemente in base al sostegno espresso da alcune imprese alla presente inchiesta;
iv)
una parte lamentava il fatto che, essendo comprese nel campione provvisorio imprese integrate verticalmente, era possibile che il volume di produzione delle celle e dei wafer fosse stato conteggiato due o anche tre volte, il che fa ulteriormente dubitare della rappresentatività complessiva del campione. Essa chiedeva che per i fabbricanti integrati verticalmente si conteggiasse il solo volume di produzione dei moduli, senza quello delle celle e dei wafer;
v)
la stessa parte argomentava che una serie di dati su cui si fondava la scelta del campione fosse almeno in parte inattendibile, adombrando effetti negativi per la rappresentatività del campione provvisorio nel suo insieme;
vi)
una delle parti ha fornito un elenco, pretendendo che contenesse altri 150 fabbricanti UE del prodotto simile di cui si sarebbe dovuto tener conto nella scelta di un campione di fabbricanti UE.
(9)
Agli argomenti sollevati dalle parti è stato risposto come segue:
i)
sono i fabbricanti UE ad aver chiesto che i loro nomi non venissero divulgati per timore di rappresaglie. Alcuni di essi erano stati effettivamente oggetto di minacce concrete per danneggiarne l’attività sia all’interno che all’esterno della UE. La Commissione ha ritenuto che tali richieste non fossero sufficientemente fondate per essere accettate. Divulgare la sede o la quota della produzione e delle vendite di singoli fabbricanti UE inseriti nel campione avrebbe potuto rivelarne l’identità e la richiesta formulata in questo senso è stata respinta;
ii)
la Commissione non ha affatto «confuso» esame degli elementi a sostegno dell’apertura dell’inchiesta, definizione di industria dell’Unione e scelta del campione provvisorio: tali fasi sono sempre state indipendenti l’una dall’altra e su di esse sono state prese decisioni separate. Nulla dimostra invece che dati relativi alla produzione e alle vendite forniti dai fabbricanti UE, nel quadro dell’esame del sostegno all’apertura dell’inchiesta, abbiano pesato negativamente sulla rappresentatività del campione. È vero che la definizione provvisoria di industria dell’Unione è avvenuta all’atto dell’apertura dell’inchiesta. Per stabilire provvisoriamente la produzione totale della UE per il periodo dell’inchiesta (PI, cfr. considerando 19), sono state usate tutte le informazioni disponibili sui fabbricanti UE, anche quelle contenute nella denuncia, nonché dati raccolti presso fabbricanti UE e altre parti prima dell’apertura dell’inchiesta;
iii)
ai fini del campione, si è tenuto conto di tutti i fabbricanti UE che avessero risposto alle domande sugli elementi a sostegno dell’apertura dell’inchiesta indipendentemente dal fatto che la sostenessero, vi si opponessero o non avessero un’opinione sull’inchiesta stessa; tale affermazione è stata pertanto respinta;
iv)
la questione del doppio o triplo conteggio è stata affrontata al momento della scelta del campione provvisorio. È stato assodato che se fossero state escluse la produzione e le vendite di celle e wafer dei fabbricanti UE integrati verticalmente, non sarebbe stata considerata la parte di produzione di celle e wafer venduta sul mercato libero. Si è perciò ritenuto che escludere le vendite di celle e wafer dal volume totale della produzione, non necessariamente avrebbe reso il campione più rappresentativo. Inoltre, la rappresentatività del campione si basa non solo sul volume di produzione ma anche sulla distribuzione geografica e su una rappresentanza equilibrata tra fabbricanti integrati e non integrati verticalmente. La rappresentatività relativa del volume di produzione è stata calcolata a livello di ciascun tipo di prodotto simile. Su questa base, il metodo di scelta del campione provvisorio è stato ritenuto ragionevole e il campione stesso è considerato nel suo insieme rappresentativo per l’industria dell’Unione che fabbrica il prodotto in esame. Quest’argomentazione è stata pertanto respinta;
v)
riguardo all’affidabilità dei dati, il campione è stato scelto in base alle informazioni disponibili al momento in cui è avvenuta la scelta, come prevede l’articolo 17, paragrafo 1, del regolamento di base. Quanto all’attendibilità dei dati a sostegno dell’apertura dell’inchiesta, da essa non sono emersi elementi di prova del fatto che i dati raccolti prima dell’apertura fossero lacunosi in misura significativa. Si può quindi ragionevolmente ritenere che il campione provvisorio sia stato scelto in base a considerazioni sufficientemente fondate. Quest’argomentazione è stata pertanto respinta;
vi)
riguardo all’elenco dei circa 150 fabbricanti UE aggiuntivi, si noti che esso è stata fornito quando il termine ultimo, a disposizione delle parti interessate per formulare osservazioni sulla scelta del campione provvisorio e dei fabbricanti UE per manifestarsi e chiedere di essere in esso inseriti, era largamente scaduto. Inoltre, circa 30 fabbricanti UE che compaiono nell’elenco erano effettivamente noti alla Commissione al momento della scelta del campione. E all’atto della scelta del campione si è tenuto conto di tutti i fabbricanti UE che si erano manifestati dopo la pubblicazione dell’avviso di apertura. La rappresentatività del campione non è stata quindi in alcun modo pregiudicata. Quest’argomentazione è stata pertanto respinta.
(10)
Dopo il ricevimento delle osservazioni, la composizione del campione è stata riveduta in quanto esistevano elementi per ritenere che una delle imprese scelte non sarebbe stata in grado di collaborare pienamente. Per mantenere il livello di rappresentatività del campione, vi è stato aggiunto un altro fabbricante UE. Il campione così rettificato si componeva quindi di 10 imprese scelte in base al volume massimo rappresentativo per ciascun livello di produzione, considerati i volumi di vendita sul mercato dell’UE e le dislocazioni geografiche che potessero essere ragionevolmente esaminati nel periodo di tempo disponibile. Alla fine, il nuovo campione di fabbricanti UE rappresentava, in percentuale sulla produzione totale dell’Unione, tra il 18 % e il 21 % dei moduli, tra il 17 % e il 24 % delle celle e tra il 28 % e il 35 % dei wafer e copriva fabbricanti sia integrati che non integrati verticalmente. Poiché indicare percentuali precise avrebbe permesso di calcolare il volume di produzione del suddetto fabbricante UE aggiunto e di svelarne quindi l’identità, si è dovuto prescindere dal divulgarle.
b) Campionamento degli importatori non collegati
(11)
Dato il numero potenzialmente elevato di importatori non collegati, l’avviso di apertura prevedeva la possibilità di un campionamento, ai sensi dell’articolo 17 del regolamento di base. Per consentire alla Commissione di stabilire se fosse necessario ricorrere al campionamento e, in tal caso, di selezionare un campione, tutti gli importatori e i fabbricanti UE furono invitati a contattare la Commissione e a fornire, secondo le modalità indicate nell’avviso di apertura, una serie di informazioni essenziali sulle loro attività relative al prodotto in esame durante il PI, definito al considerando 19.
(12)
Dei circa 250 importatori non collegati, indicati dal denunciante e contattati dalla Commissione, 36 hanno risposto al formulario di campionamento allegato all’avviso di apertura: 35 per i moduli FV e solo uno per le celle. Non è pervenuta alcuna risposta per i wafer. Il campione è stato scelto, ai sensi dell’articolo 17, paragrafo 2, del regolamento di base, in modo da coprire il volume massimo rappresentativo delle importazioni che potesse essere ragionevolmente esaminato nel periodo di tempo a disposizione. Su queste premesse, la Commissione ha scelto un campione di tre importatori non collegati per i moduli FV e di uno per le celle. In seguito alle osservazioni ricevute, la Commissione ha deciso di inserire nel campione un altro importatore non collegato per i moduli FV. Questa impresa si era manifestata sostenendo che il suo livello di attività avrebbe giustificato l’inclusione nel campione. Dal riesame della sua candidatura iniziale è emerso un errore materiale riguardante il volume delle importazioni dichiarato dall’importatore in questione. L’impresa, pertanto, veniva inserita nel campione degli importatori non collegati. D’altra parte, due imprese, inizialmente inserite nel campione, non hanno risposto ai questionari; sono state quindi considerate imprese che non collaborano all’inchiesta ed escluse dal campione degli importatori non collegati. Il campione degli importatori non collegati era perciò costituito da due importatori per i moduli FV e da un importatore per le celle, che rappresentano tra il 2 % e il 5 % di tutte le importazioni dal paese interessato. Dalle risposte al questionario è tuttavia emerso che l’attività principale di due dei tre importatori era in realtà gli impianti solari e non il commercio del prodotto in esame. L’inchiesta ha rivelato che la maggior parte delle importazioni del prodotto in esame entrano nel mercato UE attraverso imprese collegate ai produttori esportatori della RPC oppure attraverso installatori o responsabili di progetti. Date le circostanze, il campione è stato considerato rappresentativo solo in via provvisoria. La Commissione, tuttavia, nel corso dell’inchiesta contatterà altri importatori non collegati che hanno collaborato per verificare se hanno i requisiti per essere considerati importatori e per vedere se sia possibile aumentare la dimensione del campione.
c) Campionamento dei produttori esportatori
(13)
Dato il numero apparentemente elevato di produttori esportatori, l’avviso di apertura prevedeva la possibilità di ricorrere al campionamento per determinare il dumping, in conformità all’articolo 17 del regolamento di base. Per consentire alla Commissione di stabilire se fosse necessario ricorrere al campionamento e, in tal caso, di selezionare un campione, tutti i produttori esportatori furono invitati a contattare la Commissione e a fornire, secondo le modalità indicate nell’avviso di apertura, una serie di informazioni essenziali sulle loro attività relative al prodotto in esame durante il PI, definito al considerando 19. Sono state anche consultate le autorità del paese interessato.
(14)
Ben 135 produttori esportatori cinesi (spesso più imprese raggruppate) si sono manifestati nel quadro della procedura di campionamento. Le imprese che hanno collaborato rappresentano l’80 % del valore totale delle esportazioni cinesi. Il campione scelto è costituito da sette gruppi di imprese di cui tre esportatori che hanno collaborato con il maggior volume di esportazioni di moduli FV, due esportatori che hanno collaborato con il maggior volume di esportazioni di celle e due esportatori che hanno collaborato con il maggior volume di esportazioni di wafer.
d) Risposte al questionario e verifiche
(15)
La Commissione ha inviato questionari a tutti i produttori esportatori cinesi inclusi nel campione e ai fabbricanti UE inclusi nel campione, agli importatori non collegati inclusi nel campione nonché agli operatori a monte e a valle e alle loro associazioni che si sono manifestate entro i termini stabiliti nell’avviso di apertura. La Commissione ha anche contattato un’associazione di consumatori rappresentativa.
(16)
Sono state ricevute risposte al questionario da tutti i produttori esportatori cinesi inclusi nel campione, tutti i fabbricanti UE inclusi nel campione, da tre importatori UE non collegati, da 21 operatori a monte e a valle e da tre delle loro associazioni.
(17)
La Commissione ha raccolto e verificato tutte le informazioni ritenute necessarie ai fini della determinazione provvisoria del dumping, del conseguente pregiudizio e dell’interesse dell’Unione. Sono state effettuate visite di verifica presso le sedi delle seguenti imprese o gruppi d’imprese:
a)
fabbricanti UE:
-
sono state effettuate visite di verifica presso le sedi dei 10 fabbricanti UE inclusi nel campione;
b)
produttori esportatori della RPC:
-
Changzhou Trina Solar Energy Co Ltd, RPC,
-
Delsolar (Wujiang) Co Ltd, RPC,
-
Jiangxi LDK Solar Hi-Tech Co Ltd, RPC,
-
JingAo Group, RPC,
-
Jinzhou Yangguang Energy, RPC,
-
Wuxi Suntech Power Co Ltd, RPC,
-
Yingli Green Energy Holding Company, RPC;
c)
importatori collegati nell’Unione:
-
Yingli Green Energy Greece Sales GmbH, Monaco, Germania,
-
LDK Solar Italia S.r.l., San Zenone degli Ezzelini (TV), Italia,
-
Delta Energy Systems S.r.l., Roma, Italia,
-
Sunways AG, Konstanz, Germania,
-
JA Solar GmbH, Monaco, Germania;
d)
operatori commerciali/importatori collegati, al di fuori dell’Unione:
-
Delsolar Co Ltd, Zhunan City, Taiwan,
-
JA Solar Hong Kong Ltd, Hong Kong RAS,
-
Wealthy Rise International Ltd, Hong Kong RAS,
-
Suntech Power International Ltd, Schaffhausen, Svizzera,
-
Trina Solar (Schweiz) AG, Wallisellen, Svizzera;
e)
importatore non collegato nell’Unione:
-
IBC AG, Bad Staffelstein, Germania;
f)
operatori a monte:
-
Roth & Rau AG, Hohenstein-Ernsthal, Germania,
-
WACKER Chemie AG, Burghausen, Germania;
g)
operatori a valle:
-
Juwi Solar GmbH, Worrstadt, Germania,
-
ValSolar SL, Badajoz, Spagna;
h)
associazioni:
-
EPIA, Bruxelles, Belgio.
(18)
Data l’esigenza di calcolare un valore normale per i produttori esportatori della RPC cui non sia stato riconosciuto il TEM, per determinare il valore normale in base a dati relativi all’India, in quanto paese di riferimento, è stata effettuata una visita di verifica presso le sedi delle seguenti imprese:
-
EMMVEE Photovoltaic Power Private Limited, Bengaluru, India,
-
Tata Power Solar Systems Limited, Bengaluru, India.
4. Periodo dell’inchiesta e periodo in esame
(19)
L’inchiesta relativa al dumping e al pregiudizio ha riguardato il periodo compreso tra il 1o luglio 2011 e il 30 giugno 2012 («periodo dell’inchiesta», o «PI»). L’esame delle tendenze pertinenti alla valutazione del pregiudizio copre il periodo compreso tra il 2009 e la fine del periodo dell’inchiesta («periodo in esame»).
B. PRODOTTO IN ESAME E PRODOTTO SIMILE
1. Prodotto in esame
(20)
Il prodotto in esame è rappresentato da moduli o pannelli FV in silicio cristallino e da celle e wafer del tipo utilizzato nei moduli o pannelli FV in silicio cristallino, originari o provenienti dalla Repubblica popolare cinese. Lo spessore delle celle e dei wafer hanno non è superiore a 400 μm. Tale prodotto è attualmente classificato ai codici NC ex 3818 00 10, ex 8501 31 00, ex 8501 32 00, ex 8501 33 00, ex 8501 34 00, ex 8501 61 20, ex 8501 61 80, ex 8501 62 00, ex 8501 63 00, ex 8501 64 00 ed ex 8541 40 90 («il prodotto in esame»).
(21)
I seguenti tipi di prodotto sono esclusi dalla definizione di prodotto in esame:
-
caricatori solari, composti da meno di sei celle, portatili e destinati ad alimentare apparecchi elettrici o a ricaricare batterie,
-
prodotti fotovoltaici a film sottile,
-
prodotti FV in silicio cristallino che vengono integrati in modo permanente in apparecchi elettrici non destinati a produrre elettricità i quali consumano l’elettricità generata dalle suddette celle fotovoltaiche in silicio cristallino in essi integrate.
(22)
I moduli FV, le celle e i wafer trasformano la luce solare in energia elettrica. La conversione avviene grazie a celle che assorbono la luce e la trasformano in energia elettrica attraverso il silicio cristallino.
(23)
I wafer sono la prima fase del processo di produzione. Fabbricati a base di silicio cristallino, essi costituiscono l’elemento principale della produzione delle celle.
(24)
Dalla fusione del silicio cristallino si ottengono dei lingotti di silicio cristallino che sono poi segati in dischi, i wafer. I wafer sono trattati in un ciclo di lavorazione ad alta tecnologia per ottenere un semiconduttore che faccia funzionare le celle solari. Le celle rappresentano la seconda fase del processo di produzione. Esse dispongono di una giunzione positiva-negativa per raccogliere e trasmettere l’elettricità generata dalla cella.
(25)
I moduli sono la terza fase del processo di produzione. Per assemblare i moduli, le celle vengono saldate insieme con fili o nastri metallici piatti per produrre stringhe di celle. Queste sono disposte a strati. Di solito, esse sono racchiuse da un vetro nella parte superiore e da una piastra di appoggio in materiale polimerizzato nella parte inferiore. Di solito, il montaggio in loco (ad esempio, su un tetto), avviene grazie a intelaiature. Il modulo può avere o non avere un invertitore.
2. Prodotto simile
(26)
L’inchiesta ha dimostrato che il prodotto in esame e il prodotto fabbricato e venduto sul mercato interno dell’India, di cui ci si serve come paese di riferimento per determinare il valore normale, nonché il prodotto fabbricato e venduto nella UE dai fabbricanti UE hanno le stesse caratteristiche fisiche, chimiche e tecniche fondamentali e gli stessi impieghi finali. Essi si considerano perciò provvisoriamente prodotti simili ai sensi dell’articolo 1, paragrafo 4, del regolamento di base.
3. Contestazioni riguardanti la definizione del prodotto
i) Caratteristiche fisiche, chimiche e tecniche e impieghi finali
(27)
Varie parti interessate hanno sostenuto che l’inchiesta non poteva coprire tre prodotti diversi dal punto di vista fisico, chimico e tecnico e che moduli, celle e wafer avrebbero dovuto, quindi, essere oggetto di tre inchieste diverse. Esse sostenevano anche che, non essendo chiaro se l’inchiesta vertesse su un solo prodotto o su tre prodotti diversi, non avevano la possibilità di difendere i loro interessi. Era stato tra l’altro chiesto di escludere i wafer dall’inchiesta se non fossero stati esclusi i monowafer (cfr. considerando da 42 a 44).
(28)
La produzione di wafer/celle/moduli avviene in un unico processo con più fasi. Moduli, celle e wafer determinano insieme le caratteristiche del prodotto finito (cioè, i moduli). L’inchiesta ha dimostrato che la produzione di wafer e di celle è direttamente ed esclusivamente destinata a produrre moduli; moduli, celle e wafer hanno le stesse caratteristiche fisiche, chimiche e tecniche (determinate dalla materia prima utilizzata) e hanno gli stessi impieghi finali fondamentali, sono cioè venduti per essere inseriti in sistemi solari FV. Le prestazioni dei moduli sono direttamente legate a quelle dei wafer e delle celle.
(29)
L’avviso di apertura dell’inchiesta indicava chiaramente che il prodotto in esame era costituito da moduli, celle e wafer. Le parti interessate avevano perciò avuto tutte le possibilità di difendere i loro interessi in base alla definizione data di prodotto in esame. Per questi motivi, l’argomentazione è stata respinta.
ii) Differenze di nomenclatura
(30)
Qualcuno affermava anche che moduli, celle e wafer non potevano essere considerati un unico prodotto poiché avevano codici NC a otto cifre, sottovoci a sei cifre, voci SA a quattro cifre e numeri di capitoli a due cifre del tutto differenti ed erano inoltre reperibili in sezioni diverse della nomenclatura SA. L’argomentazione è in sé irrilevante per definire il prodotto oggetto dell’inchiesta antidumping che si basa sulle caratteristiche fisiche del prodotto in esame.
iii) Valore aggiunto delle celle
(31)
Varie parti hanno sostenuto che il valore aggiunto nel processo di fabbricazione delle celle rappresenta la maggior parte del valore di un modulo e che quindi le celle vanno considerate come un prodotto separato.
(32)
Dall’inchiesta emerge che effettivamente la fabbricazione delle celle è la parte tecnologicamente più complessa del processo di produzione. Essa ha tuttavia dimostrato che le tre fasi di trasformazione sono strettamente legate tra loro e che il valore aggiunto non si concentra su una particolare fase di fabbricazione ma si estende all’intero processo di produzione. Per questi motivi, l’argomentazione è stata respinta.
iv) Mercati di sbocco separati
(33)
Alcune parti interessate hanno sostenuto che moduli, celle e wafer hanno mercati di sbocco separati e che andavano perciò trattati come prodotti diversi, cosa che sarebbe confermata dal fatto che numerosi fabbricanti non sono integrati verticalmente.
(34)
Moduli, celle e wafer non possono essere considerati prodotti separati i cui prezzi variano solo a seconda di fattori di mercato. Di fatto, i loro prezzi sono strettamente interconnessi e determinati dal prezzo del polisilicio. Analogamente, come già spiegato ai considerando da 23 a 25, il prodotto in esame viene fabbricato in un unico processo di produzione articolato in più fasi. Il fatto che alcuni fabbricanti non siano integrati verticalmente è dovuto solo a decisioni gestionali e alle economie di scala e non modifica questa conclusione. Per questi motivi, l’argomentazione è stata respinta.
v) Impieghi finali e intercambiabilità
(35)
Varie parti interessate hanno sostenuto che moduli, celle e wafer devono essere trattati come prodotti differenti perché hanno usi finali diversi, non intercambiabili.
(36)
Come già indicato, l’inchiesta ha dimostrato che il processo di produzione wafer/celle/moduli è un processo di produzione unico; la questione perciò dell’interscambiabilità tra le varie fasi di un unico processo di produzione è fuorviante. Inoltre, moduli, celle e wafer hanno lo stesso uso finale: trasformare cioè la luce solare in energia elettrica; essi quindi non possono essere usati in altre applicazioni.
vi) Canali di distribuzione
(37)
Una parte interessata ha affermato che moduli, celle e wafer non hanno gli stessi canali di distribuzione e non possono quindi essere considerati un unico prodotto. L’inchiesta ha dimostrato che moduli, celle e wafer possono essere distribuiti da canali di distribuzione diversi o simili. Ma i criteri principali per definire un prodotto unico sono l’avere caratteristiche fisiche, chimiche e tecniche identiche nonché lo stesso uso finale. In base ai considerando da 27 a 29, si ritiene perciò che canali di distribuzione diversi non vadano considerati un elemento determinante. L’argomentazione dev’essere pertanto respinta.
vii) Percezione dei consumatori
(38)
Qualcuno ha sostenuto che moduli, celle e wafer sono percepiti in modi sostanzialmente diversi da parte dei consumatori e che perciò non andrebbero considerati come un prodotto unico.
(39)
Come già detto, i criteri principali per definire un prodotto unico sono l’avere caratteristiche fisiche, chimiche e tecniche identiche nonché lo stesso uso finale. In base ai considerando da 27 a 29, si ritiene perciò che una percezione differenziata da parte dei consumatori non vada considerata un elemento determinante. L’argomentazione dev’essere pertanto respinta.
viii) Prodotti a film sottile
(40)
Una parte interessata ha affermato che i prodotti FV a film sottile vanno inclusi nella definizione del prodotto in esame, avendo essi le stesse caratteristiche fisiche, chimiche e tecniche di base e gli stessi usi finali.
(41)
I prodotti FV a film sottile vanno chiaramente esclusi dalla definizione del prodotto (cfr. considerando 21). I prodotti FV a film sottile hanno di fatto caratteristiche fisiche, chimiche e tecniche differenti rispetto al prodotto in esame. Essi sono ottenuti con un diverso processo di produzione e non dal silicio cristallino, che è la materia prima principale per produrre wafer, celle e moduli. Hanno minor efficienza di conversione, producono meno potenza e non sono pertanto adatti ad applicazioni dello stesso tipo di quelle del prodotto in esame. Per questi motivi, l’argomentazione è stata respinta.
ix) Esclusione dei monowafer
(42)
Una parte interessata ha sostenuto che i monowafer andrebbero dovrebbero essere esclusi dalla definizione del prodotto in esame in quanto presentano caratteristiche fisiche, chimiche e tecniche diverse dai multiwafer, affermando che esistono differenze nella struttura cristallina, nella forma e nell’aspetto e che non esisteva la produzione UE di monowafer.
(43)
Secondo l’inchiesta, i monowafer hanno una qualità migliore dei multiwafer pur essendo fabbricati con processi di produzione simili e con la stessa materia prima principale (polisilicio). Si ritiene quindi che monowafer e multiwafer abbiano le stesse caratteristiche fisiche, chimiche e tecniche fondamentali.
(44)
Secondo l’inchiesta, gli impieghi di base sono gli stessi, entrambi essendo esclusivamente destinati alla produzione di celle solari (mono e multi, a seconda) cui segue la fabbricazione di moduli solari (mono e multi, a seconda). Non esistono differenze sostanziali tra i due tipi di wafer, sono intercambiabili ed entrambi possono essere usati per produrre celle. Riguardo poi all’affermazione che non esista alcuna produzione UE di monowafer, l’inchiesta ha dimostrato che nell’UE si producono entrambi. Per questi motivi, l’argomentazione deve essere respinta.
x) Prodotti semilavorati
(45)
È stato inoltre affermato che, essendo i wafer e le celle da considerare componenti semilavorate che confluiscono nei moduli - che sono il prodotto finale, essi non possono essere considerati come un prodotto unico.
(46)
Come già detto, i criteri principali per definire un prodotto unico sono l’avere caratteristiche fisiche, chimiche e tecniche identiche nonché gli stessi impieghi finali. In base ai considerando da 27 a 29, si ritiene perciò che la differenza tra prodotti semifiniti e finiti non vada considerata un elemento determinante. L’argomentazione dev’essere pertanto respinta.
xi) Caricatori solari
(47)
Una parte interessata ha chiesto l’esclusione dei pannelli solari destinati alla sola ricarica di batterie da 12 V poiché essi, generando una tensione molto più bassa, hanno un impiego finale diverso dai moduli destinati a essere connessi alla rete, uso cui non sono adatti.
(48)
Secondo l’avviso di apertura, caricatori solari composti da meno di sei celle, portatili e che alimentino apparecchi elettrici o batterie, sono esclusi dal prodotto in esame. Moduli con più di sei celle, destinati alla sola ricarica di batterie, hanno le stesse caratteristiche di base e le stesse prestazioni dei moduli di connessione alla rete. Essi usano un circuito a tensione aperta con una tensione inferiore a quella del circuito usato nei moduli destinati a essere connessi alla rete. Nonostante questa differenza, secondo l’inchiesta, questo tipo di moduli può essere connessi alla rete. La bassa tensione può essere facilmente compensata dall’aumento della dimensione e/o del numero di celle. I moduli destinati a ricaricare batterie, consistenti in più di sei celle rientrano perciò nella definizione del prodotto in esame.
xii) Conclusione
(49)
Sulla base di quanto precede, si è concluso in via provvisoria che moduli o pannelli FV in silicio cristallino nonché celle e wafer del tipo utilizzato nei moduli o pannelli FV in silicio cristallino, in precedenza descritti, costituiscono un prodotto unico. La Commissione tuttavia esaminerà ulteriormente la questione se moduli, celle e wafer costituiscano un prodotto unico oppure due o tre prodotti distinti. La Commissione invita pertanto tutte le parti interessate a comunicare le loro osservazioni in merito a tale questione, tenendo conto delle conclusioni provvisorie da essa raggiunte in questa fase. In ogni caso, anche se alla fine fosse accertato che essi costituiscono due o tre prodotti differenti, l’attuale inchiesta coprirà tutti questi prodotti diversi e potranno essere inflitte misure definitive a moduli, celle e wafer a prescindere dalla questione se essi costituiscano uno o più prodotti.
C. DUMPING
1. Repubblica popolare cinese
1.1. Trattamento riservato alle società operanti in condizioni di economia di mercato (TEM)
(50)
Ai sensi dell’articolo 2, paragrafo 7, lettera b), del regolamento di base, nelle inchieste antidumping relative a importazioni originarie della RPC, per i fabbricanti la cui rispondenza ai criteri dell’articolo 2, paragrafo 7, lettera c), del regolamento di base sia stata accertata, il valore normale si calcola ai sensi dell’articolo 2, paragrafi da 1 a 6.
(51)
Qui di seguito riassumiamo brevemente i criteri, per comodità di riferimento:
1)
le decisioni delle imprese devono essere prese in risposta a tendenze del mercato, senza troppe interferenze dello Stato; i costi devono riflettere valori di mercato;
2)
le imprese devono usare una sola serie ben definita di documenti contabili di base, soggetti a revisione contabile indipendente, in linea con le norme contabili internazionali e utilizzati per tutti gli scopi;
3)
non devono più esistere distorsioni di rilievo, dovute al precedente sistema a economia non di mercato;
4)
la certezza del diritto e la stabilità dell’attività devono essere garantite da leggi che disciplinano il fallimento e la proprietà; e
5)
le conversioni delle valute devono essere effettuate a tassi di mercato.
(52)
Nella presente inchiesta, tutti i produttori esportatori inseriti nel campione hanno chiesto il TEM ai sensi dell’articolo 2, paragrafo 7, lettera b), del regolamento di base e hanno compilato e rispedito l’apposito formulario entro il termine stabilito.
(53)
La Commissione ha raccolto tutte le informazioni ritenute necessarie e verificato presso la sede delle imprese in questione le informazioni presentate nella richiesta del TEM.
(54)
Dalla verifica è emerso che nessuno dei sette produttori esportatori (gruppi di imprese) che avevano chiesto il TEM rispondeva ai criteri di cui all’articolo 2, paragrafo 7, lettera c), del regolamento di base.
(55)
I sette gruppi di imprese al completo hanno beneficiato di uno o più regimi fiscali preferenziali e/o di sovvenzioni senza quindi poter dimostrare di non essere soggetti a distorsioni di rilievo dovute al precedente sistema a economia non di mercato: essi non soddisfano perciò i requisiti del criterio di valutazione 3 del TEM.
(56)
Sei gruppi di imprese non hanno potuto dimostrare che la propria contabilità fosse soggetta a revisione contabile indipendente, ai sensi delle norme internazionali in materia di contabilità e non soddisfano perciò i requisiti del criterio di valutazione 2 del TEM.
(57)
Un gruppo, non riuscendo a dimostrare un assoggettamento al diritto fallimentare da parte delle imprese che lo compongono, non soddisfa i requisiti del criterio di valutazione 4 del TEM.
(58)
Tre gruppi di imprese non hanno dimostrato l’assenza di intergerenze di rilievo da parte dello Stato: essi non soddisfano i requisiti del criterio di valutazione 1 del TEM.
(59)
Dopo la comunicazione delle risultanze ai fini del TEM sono pervenute osservazioni da tutte le imprese inserite nel campione.
(60)
Due gruppi di imprese hanno presentato obiezioni a carattere procedurale, sostenendo che la decisione riguardo al TEM è avvenuta dopo la scadenza dei termini [trascorsi, cioè, i tre mesi di cui all’articolo 2, paragrafo 7, lettera c), del regolamento di base] e che l’inchiesta doveva perciò essere immediatamente chiusa citando a supporto di tale richiesta le sentenze della Corte di giustizia nelle cause Brosmann (4) e Aokang Shoes (5).
(61)
Si rammenti innanzitutto che le cause Brosmann e Aokang non sono pertinenti per valutare la legittimità delle analisi ai fini del TEM nella presente inchiesta perché tali cause si riferiscono a situazioni in cui, contrariamente a quanto avvenuto nella presente inchiesta, non fu effettuato alcun tipo di valutazione finalizzato al TEM.
(62)
Inoltre, le cause Brosmann e Aokang non sono pertinenti per valutare la legittimità della presente inchiesta essendo stato modificato nel frattempo il regolamento di base. L’articolo 2, paragrafo 7, del regolamento di base, modificato, prevede che la Commissione deve decidere sul TEM riguardo a imprese inserite nel campione solo ai sensi dell’articolo 17 del regolamento di base e che deve decidere entro sette mesi o, al più tardi, entro otto mesi dall’apertura dell’inchiesta. Tale articolo modificato si applica a tutte le inchieste nuove e a quelle pendenti a decorrere dal 15 dicembre 2012, compresa quindi l’attuale.
(63)
Si conferma comunque l’interpretazione della giurisprudenza consolidata secondo cui in sé non è avvenuta alcuna violazione del diritto nell’accertamento del TEM nonostante il fatto che il limite di tre mesi non sia stato rispettato.
(64)
Le principali osservazioni pervenute hanno riguardato regimi fiscali preferenziali e sovvenzioni. Gli esportatori non contestavano i fatti accertati ma mettevano in discussione la loro importanza ai fini della soddisfazione del criterio 3 del TEM. In particolare, essi asserivano che i benefici statali non rappresentavano una quota significativa dei rispettivi fatturati.
(65)
Si noti in proposito che un regime di tassazione del reddito, grazie al quale un governo favorisce alcune imprese ritenute strategiche, chiaramente non è tipico di un’economia di mercato. Un tale regime è ancora pesantemente influenzato dalla pianificazione statale. Si notino inoltre le notevoli distorsioni dovute a riduzioni delle imposte sul reddito: esse modificano completamente l’importo degli utili preimposte che l’impresa deve raggiungere per essere attraente per gli investitori. Le distorsioni sono inoltre permanenti e il vantaggio assoluto ottenuto durante il periodo dell’inchiesta risulta, per sua natura, irrilevante per valutare se la distorsione sia «significativa». Per valutare la significatività occorre piuttosto basarsi sull’incidenza complessiva della misura sulla situazione economica e finanziaria dell’impresa.
(66)
Riguardo al criterio 2, tre gruppi di imprese hanno affermato di aver rispettato le regole relative alle norme contabili internazionali poiché i loro conti consolidati USA erano del tutto conformi a tali norme. Alcune imprese hanno anche sostenuto che, in generale, i loro conti erano conformi a norme contabili cinesi, da esse considerate equivalenti a quelle internazionali. La questione, tuttavia, non è se le norme contabili cinesi siano in linea con le norme contabili internazionali. Si tratta invece di verificare se i conti siano conformi o no alle norme contabili applicabili. In particolare, le osservazioni non sono riuscite a focalizzare il fatto che, riguardo ai singoli bilanci delle imprese cinesi in questione, risultano essere stati violati numerosi principi contabili internazionali (e i loro equivalenti cinesi), come l’ammortamento delle giacenze e la divulgazione delle operazioni di parti collegate.
(67)
Riguardo al criterio 1, tenuto conto delle osservazioni ricevute dalle parti interessate e alla luce della sentenza nella causa C-337/09 P (6) si conclude che il criterio è soddisfatto da tutte le imprese. Ma, in complesso, la decisione ai fini del TEM per tutti gli esportatori inclusi nel campione non è mutata perché non hanno potuto soddisfare i requisiti dei criteri 2 e 3.
(68)
Riguardo al criterio 4, il gruppo di società di cui al considerando 57 ha potuto dimostrare l’apertura nel frattempo di una procedura di fallimento nei confronti della principale impresa del gruppo cinese. Si è pertanto concluso che il criterio è soddisfatto da questo gruppo di imprese. Ma, in complesso, la decisione ai fini del TEM per questo gruppo di imprese non è mutata perché non ha potuto soddisfare i requisiti dei criteri 2 e 3.
(69)
In conclusione, nessuno dei produttori esportatori è riuscito a dimostrare di aver soddisfatto i criteri 2 e 3 ai fini del TEM. Il TEM non può pertanto essere concesso alle imprese in questione.
1.2. Esame individuale
(70)
18 produttori esportatori o gruppi di produttori esportatori disposti a collaborare, non inclusi nel campione, hanno presentato domanda di esame individuale ai sensi dell’articolo 17, paragrafo 3.
(71)
Dato l’alto numero delle domande pervenute, la Commissione ha concluso a titolo provvisorio che gli esami individuali sarebbero stati indebitamente gravosi e avrebbero impedito una tempestiva conclusione dell’inchiesta. Di conseguenza, è stato deciso in via provvisoria di non accettare alcuna richiesta di esame individuale.
1.3. Paese di riferimento
(72)
In conformità all’articolo 2, paragrafo 7, lettera a), del regolamento di base il valore normale per i produttori esportatori cui non è stato concesso il TEM si determina in base al prezzo o al valore costruito di un paese terzo a economia di mercato («paese di riferimento»).
(73)
Nell’avviso di apertura, la Commissione aveva dichiarato l’intenzione di scegliere gli USA come paese di riferimento appropriato per determinare il valore normale per la RPC e ha invitato tutte le parti interessate a presentare osservazioni in proposito.
(74)
Numerosi esportatori e importatori hanno contestato la scelta del paese di riferimento, sostenendo che gli USA non sarebbero un paese di riferimento adeguato soprattutto perché durante una parte del PI il mercato statunitense era protetto dalle importazioni cinesi con misure antidumping e antisovvenzioni.
(75)
Alcune parti interessate hanno proposto Taiwan, l’India e la Corea del Sud come paesi di riferimento più adatti. A seguito di queste osservazioni, è stato deciso di ampliare l’analisi per individuare un paese di riferimento adeguato. Sono stati quindi contattati tutti i principali produttori di pannelli solari. E cioè: 34 imprese in India, 9 in Giappone, 15 in Malaysia, 2 in Messico, 34 in Corea, 9 a Singapore, 43 a Taiwan e 21 negli USA.
(76)
Sono pervenute risposte da due imprese indiane, due di Taiwan e due degli USA. Poiché le imprese di Taiwan producevano quasi esclusivamente celle FV mentre le esportazioni cinesi avvengono principalmente sotto forma di moduli, e gli USA erano inidonei alla luce delle osservazioni pervenute, è stato deciso in via provvisoria di usare come paese di riferimento l’India. La Commissione può tuttavia riesaminare la questione se dal prosieguo dell’inchiesta emergesse che moduli, celle e wafer costituiscono due o tre prodotti diversi. In particolare, dato che l’India non produce wafer, per questo prodotto si potrebbe scegliere un paese di riferimento diverso.
(77)
Un produttore indiano ha dato una risposta incompleta. Le informazioni da esso fornite non hanno potuto quindi essere usate per stabilire il valore normale. Ma tali informazioni, debitamente verificate, hanno potuto essere usate per confermare che quanto affermato dal fabbricante del paese di riferimento che ha pienamente collaborato era effettivamente rappresentativo del mercato indiano.
1.4. Valore normale
(78)
Poiché a nessun esportatore cinese inserito nel campione è stato concesso il TEM, il valore normale è stato calcolato ai sensi dell’articolo 2, paragrafo 7, lettera a), del regolamento di base, usando l’India come paese terzo di riferimento a economia di mercato.
(79)
Innanzitutto, sono stati individuati i tipi di prodotto venduti sul mercato interno dal fabbricante del paese di riferimento che fossero identici o direttamente comparabili con i tipi esportati verso l’UE.
(80)
La Commissione ha poi esaminato se, per il fabbricante del paese di riferimento, ogni tipo di prodotto simile venduto sul mercato interno potesse essere considerato venduto nell’ambito di normali operazioni commerciali. A tal fine, per ciascun tipo di prodotto è stata definita la percentuale delle vendite remunerative effettuate ad acquirenti indipendenti sul mercato interno durante il PI.
(81)
Se il volume delle vendite di un tipo di prodotto, venduto a un prezzo netto pari o superiore ai costi di produzione calcolati, rappresentava più dell’80 % del volume totale delle vendite di quel tipo di prodotto e la media ponderata del prezzo di vendita risultava pari o superiore al costo di produzione, il valore normale è stato basato sul prezzo effettivo praticato sul mercato interno. Tale prezzo era calcolato come media ponderata dei prezzi di tutte le vendite di quel tipo di prodotto realizzate sul mercato interno durante il PI.
(82)
Se il volume delle vendite remunerative di un tipo di prodotto non rappresentava più dell’80 % del volume totale delle vendite di tale tipo, o se la media ponderata del prezzo di tale tipo di prodotto era inferiore al costo di produzione, il valore normale è stato basato sul prezzo effettivamente applicato sul mercato interno, calcolato come media ponderata delle sole vendite remunerative di quello stesso tipo di prodotto.
(83)
I tipi di prodotto venduti in perdita non sono stati considerati venduti nell’ambito di normali operazioni commerciali.
(84)
Per vendite di tipi di prodotti non effettuate nell’ambito di normali operazioni commerciali e per tipi di prodotti non venduti sul mercato interno, è stato usato un valore normale costruito.
(85)
Per costruire il valore normale, è stata aggiunta la media ponderata delle spese di vendita, generali e amministrative (selling, general & administrative - SG&A) sostenute e l’utile medio ponderato ottenuto dall’unico fabbricante del paese di riferimento che ha collaborato, con vendite sul mercato interno del prodotto simile nel corso di normali operazioni commerciali durante il PI, al costo medio di fabbricazione di quest’ultimo durante il PI. I costi di produzione e le spese SG&A sono stati eventualmente aggiustati prima di essere usati per stabilire se le vendite erano avvenute durante normali operazioni commerciali e per costruire valori normali.
(86)
Per i wafer solari, il valore normale non ha potuto essere calcolato con il metodo di cui ai considerando da 79 a 85 perché nessun fabbricante indiano che ha collaborato produceva wafer solari. È stato controllato se fosse possibile stabilire il valore normale in base a un prodotto assai simile, con gli aggiustamenti necessari per eventuali differenze fisiche. Nel caso dei wafer solari, il prodotto più simile sarebbe una cella solare. Tuttavia, i wafer devono subire significativi processi lavorativi per divenire celle. Inoltre, seguire questo metodo richiederebbe notevoli aggiustamenti che non possono essere attendibilmente quantificati. Di conseguenza, non si può usare il valore normale di una cella come base per calcolare il valore normale di un wafer. Si è invece pensato di usare i prezzi dei wafer venduti da fabbricanti di paesi a economia di mercato sul mercato indiano, perché tali prezzi sono rappresentativi delle condizioni di mercato prevalenti sul mercato dei wafer in India. Essendo la Corea del Sud il maggior fornitore di wafer in economia di mercato ai fabbricanti del paese di riferimento, il valore normale è stato calcolato in base ai prezzi dei wafer della Corea del Sud sul mercato indiano.
1.5. Prezzo all’esportazione
(87)
I produttori esportatori hanno esportato verso l’UE o direttamente ad acquirenti indipendenti o attraverso imprese collegate situate nell’UE.
(88)
Se le esportazioni nella UE sono avvenute direttamente ad acquirenti indipendenti della UE, i prezzi di esportazione sono stati stabiliti in riferimento ai prezzi realmente pagati o da pagare per il prodotto in esame, ai sensi dell’articolo 2, paragrafo 8, del regolamento di base.
(89)
Se le esportazioni verso la UE sono state effettuate tramite imprese collegate situate nella UE, il prezzo all’esportazione è stato stabilito in base al prezzo al quale le imprese collegate hanno rivenduto per la prima volta il prodotto ad acquirenti indipendenti nella UE, ai sensi dell’articolo 2, paragrafo 9, del regolamento di base. Sono stati effettuati aggiustamenti per tenere conto di tutti i costi sostenuti tra l’importazione e la rivendita, come le spese SG&A, nonché dei profitti. Per calcolare il margine di profitto, si è usato l’utile realizzato dall’importatore non collegato del prodotto in esame che ha collaborato poiché l’utile effettivo dell’importatore collegato non è stato ritenuto affidabile a causa della relazione tra quest’ultimo e il produttore esportatore.
1.6. Comparazione
(90)
La comparazione tra valore normale e prezzo all’esportazione è avvenuta franco fabbrica.
(91)
Ai fini di un’equa comparazione tra valore normale e prezzo all’esportazione si è tenuto debitamente conto, grazie ad opportuni aggiustamenti, di differenze che incidono sui prezzi e sulla loro comparabilità, ai sensi dell’articolo 2, paragrafo 10, del regolamento di base.
(92)
Aggiustamenti appropriati per caratteristiche fisiche, imposte indirette, costi di trasporto, di assicurazione, di movimentazione, di carico e accessorie, d’imballaggio, di credito e per commissioni e spese bancarie sono stati effettuati tutte le volte che sono risultati essere ragionevoli, precisi e suffragati da prove verificate.
1.7. Margini di dumping
(93)
Per le imprese inserite nel campione, il valore normale medio ponderato di ciascun tipo di prodotto simile, calcolato per il paese di riferimento, è stato comparato alla media ponderata del prezzo all’esportazione del tipo corrispondente del prodotto in esame, come stabilito all’articolo 2, paragrafi 11 e 12, del regolamento di base.
(94)
Il margine di dumping medio ponderato dei produttori esportatori che hanno collaborato all’inchiesta non inclusi nel campione è stato calcolato a norma dell’articolo 9, paragrafo 6, del regolamento di base. Tale margine è stato calcolato come media ponderata dei margini calcolati per i produttori esportatori inseriti nel campione.
(95)
Per tutti gli altri produttori esportatori della RPC, i margini di dumping sono stati calcolati in base ai dati disponibili, come dispone l’articolo 18 del regolamento di base. A tal fine, comparando il volume delle esportazioni verso la UE indicato dai produttori esportatori che hanno collaborato e il volume totale delle importazioni cinesi nella UE, è stato innanzitutto stabilito il livello di collaborazione.
(96)
Poiché le parti che hanno collaborato rappresentavano più dell’80 % di tutte le esportazioni cinesi nella UE, il livello di collaborazione può essere considerato elevato. Non esistendo motivi per ritenere che un produttore esportatore si sia volutamente astenuto dal collaborare, il margine di dumping residuo è stato fissato al livello dell’impresa inserita nel campione con il margine di dumping più elevato. Ciò è stato ritenuto opportuno, dal momento che non esistevano elementi per ritenere che le imprese che non hanno collaborato avessero praticato dumping a un livello inferiore, e per garantire l’efficacia delle misure.
(97)
Su questa base, i margini di dumping medi ponderati provvisori, espressi in percentuale del prezzo cif franco frontiera UE, dazio non corrisposto, sono i seguenti:
Impresa
Margine di dumping
Changzhou Trina Solar Energy Co., Ltd.
Trina Solar (Changzhou) Science and Technology Co., Ltd.
93,3 %
Delsolar (Wujiang) Co., Ltd.
112,6 %
Jiangxi LDK Solar Hi-Tech Co. Ltd.
LDK Solar Hi-Tech (Hefei) Co. Ltd.
LDK Solar Hi-Tech (Nanchang) Co., Ltd.
LDK Solar Hi-Tech (Suzhou) Co Ltd.
88,4 %
JingAo Solar Co. Ltd.
Shanghai JA Solar Technology Co. Ltd.
JA Solar Technology Yangzhou Co. Ltd.
Shanghai Jinglong Solar Energy Technology Co. Ltd.
Hefei JA Solar Technology Co. Ltd.
99,0 %
Jinzhou Yangguang Energy Co., Ltd.
Jinzhou Rixin Silicon Materials Co., Ltd.
Jinzhou Youhua Silicon Materials Co., Ltd.
Jinzhou Huachang Photovoltaic Technology Co., Ltd.
Jinzhou Jinmao Photovoltaic Technology Co., Ltd.
48,1 %
Wuxi Suntech Power Co., Ltd.
Luoyang Suntech Power Co. Ltd.
Suntech Power Co., Ltd.
Wuxi Sun-Shine Power Co., Ltd.
Zhenjiang Ren De New Energy Science Technology Co., Ltd.
Zhenjiang Rietech New Energy Science Technology Co., Ltd.
71,5 %
Yingli Energy (China) Co. Ltd
Hainan Yingli New Energy Resources Co. Ltd.
Baoding Tianwei Yingli New Energy Resources Co. Ltd.
96,2 %
Altre imprese che hanno collaborato (allegato 1)
88,5 %
Tutte le altre imprese
112,6 %
D. PREGIUDIZIO
1. Definizione di industria dell’Unione e di produzione dell’Unione
(98)
Il prodotto simile era fabbricato da circa 220 fabbricanti UE che costituiscono l’industria dell’Unione ai sensi dell’articolo 4, paragrafo 1, del regolamento di base e che saranno in prosieguo denominati «l’industria dell’Unione».
(99)
Per stabilire la produzione totale dell’Unione durante il PI, mancando informazioni pubbliche complete su di essa, sono state usate tutte le informazioni disponibili riguardanti l’industria dell’Unione, come quelle contenute nella denuncia, i dati macroeconomici forniti dall’agenzia di consulenza indipendente Europressedienst («il consulente») e le risposte verificate al questionario rese dai fabbricanti UE inseriti nel campione. Poiché moduli, celle e wafer sono importati nella UE nell’ambito di voci doganali relative ad altri prodotti estranei alla presente inchiesta, non si è potuto ricorrere a dati di Eurostat per calcolare volumi e valore delle importazioni. Volumi e valori delle importazioni sono stati fondati su dati forniti dal consulente. Ove possibile, i dati ottenuti dal consulente sono stati sottoposti a un controllo incrociato con fonti pubbliche e con le risposte verificate al questionario.
(100)
Su tale base, la produzione totale dell’Unione durante il PI è stata stimata a circa 4 GW per i moduli, a 2 GW per le celle e a 2 GW per i wafer.
(101)
Come indicato al considerando 10, sono stati scelti per il campione 10 fabbricanti UE che rappresentano tra il 18 % e il 21 % della produzione totale UE di moduli, tra il 17 % e il 24 % della produzione totale UE di celle e tra il 28 % e il 35 % della produzione totale UE di wafer.
2. Determinazione del mercato pertinente dell’Unione
(102)
Una parte dell’industria dell’Unione è integrata verticalmente e una parte notevole della produzione dell’industria dell’Unione aveva un uso vincolato, legato soprattutto alla produzione di celle e wafer.
(103)
Per stabilire se l’industria dell’Unione avesse subito un pregiudizio grave e calcolare consumi e altri indicatori economici, si è esaminato se e in che misura si dovesse tener conto dell’uso successivo della produzione dell’industria dell’Unione del prodotto simile (l’uso «vincolato»).
(104)
Per tracciare un quadro il più completo possibile della situazione dell’industria dell’Unione, sono stati analizzati dati relativi all’intera attività del prodotto simile e si è stabilito poi se la produzione fosse destinata a un uso vincolato o al mercato libero.
(105)
È emerso che, con riferimento all’intera attività (compreso l’uso vincolato dell’industria), occorreva esaminare i seguenti indicatori economici relativi all’industria dell’Unione: consumi, volumi di vendita, produzione, capacità di produzione, utilizzo degli impianti, crescita, investimenti, scorte, occupazione, produttività, flusso di cassa, utile sul capitale investito, capacità di ottenere capitali ed entità del margine di dumping. Dall’inchiesta emerge infatti che è opportuno esaminare i suddetti indicatori con riferimento all’intera attività poiché le importazioni dal paese interessato hanno colpito anche la produzione destinata all’uso vincolato. In prosieguo, l’insieme del mercato vincolato e di quello libero sarà denominato «mercato complessivo».
(106)
L’analisi della redditività si è focalizzata sul mercato libero perché i prezzi sul mercato vincolato non sempre riflettono i prezzi di mercato e ciò deforma questo indicatore.
3. Consumo dell’Unione
(107)
Il consumo dell’Unione comprende il volume totale delle importazioni del prodotto in esame e il volume totale delle vendite del prodotto simile nella UE, compreso quello destinato all’uso vincolato. Dati completi sulle vendite totali dell’industria dell’Unione sul mercato UE non erano disponibili. Inoltre, talune importazioni nella UE sono state registrate nell’ambito di voci doganali relative ad altri prodotti estranei alla presente inchiesta. Non si è perciò potuto ricorrere a dati di Eurostat per calcolare volumi e valore delle importazioni. Il consumo UE è stato quindi calcolato in base a dati comunicati dal consulente di cui al considerando 99 e il risultato è stato incrociato con dati tratti da fonti pubbliche come ricerche di mercato e studi pubblicamente disponibili e con le risposte verificate al questionario.
(108)
Il consumo UE è stato caratterizzato dal seguente andamento:
Tabella 1-a
Consumo UE di moduli (in MW)
2009
2010
2011
PI
Mercato complessivo
5 465
12 198
19 878
17 538
Indice (2009 = 100)
100
223
364
321
Fonte:
Europressedienst
Tabella 1-b
Consumo UE di celle (in MW)
2009
2010
2011
PI
Mercato complessivo
2 155
3 327
4 315
4 021
Indice (2009 = 100)
100
154
200
187
Fonte:
Europressedienst
Tabella 1-c
Consumo UE di wafer (in MW)
2009
2010
2011
PI
Mercato complessivo
1 683
2 376
2 723
2 163
Indice (2009 = 100)
100
141
162
129
Fonte:
Europressedienst
(109)
Nel periodo in esame, tra il 2009 e il PI il consumo totale UE è aumentato del 221 % per i moduli, dell’87 % per le celle e del 29 % per i wafer ma è poi diminuito durante il PI rispetto al 2011. Complessivamente, il consumo UE del prodotto in esame è notevolmente aumentato rispetto al livello del 2009.
4. Importazioni dal paese interessato
4.1. Volume e quota di mercato delle importazioni provenienti dal paese interessato
(110)
Le importazioni nella UE dal paese interessato hanno registrato il seguente andamento:
Tabella 2-a
Importazioni di moduli dalla RPC (in MW)
2009
2010
2011
PI
Volume delle importazioni dalla RPC
3 425
8 606
15 810
13 986
Indice (2009 = 100)
100
251
462
408
Quota di mercato sul mercato complessivo
63 %
71 %
80 %
80 %
Fonte:
Europressedienst
Tabella 2-b
Importazioni di celle dalla RPC (in MW)
2009
2010
2011
PI
Volume delle importazioni dalla RPC
175
530
970
1 019
Indice (2009 = 100)
100
303
554
582
Quota di mercato sul mercato complessivo
8 %
16 %
22 %
25 %
Fonte:
Europressedienst
Tabella 2-c
Importazioni di wafer dalla RPC (MW)
2009
2010
2011
PI
Volume delle importazioni dalla RPC
95
523
880
711
Indice (2009 = 100)
100
551
926
748
Quota di mercato sul mercato complessivo
6 %
22 %
32 %
33 %
Fonte:
Europressedienst
(111)
Nel periodo in esame, il volume delle importazioni dal paese interessato verso la è notevolmente aumentato: del 308 % per i moduli, del 482 % per le celle e del 648 % per i wafer. Ciò ha provocato un consistente aumento della quota di mercato delle importazioni nella UE provenienti dal paese interessato. Più precisamente, la quota di mercato delle importazioni dal paese interessato è salita dal 63 % all’80 % per i moduli, dall’8 % al 25 % per le celle e dal 6 % al 33 % per i wafer. Nel complesso, le importazioni del prodotto in esame originarie della RPC hanno fatto registrare un notevole aumento del volume e della quota di mercato tra il 2009 e il PI.
(112)
Si noti che l’aumento delle importazioni dal paese interessato è stato di gran lunga superiore all’aumento del consumo UE del prodotto in esame. I produttori esportatori hanno quindi beneficiato della crescita del consumo UE e la loro posizione sul mercato è divenuta più forte a causa dell’aumento della quota di mercato.
4.2. Prezzi delle importazioni e sottoquotazione del prezzo
(113)
Il prezzo medio delle importazioni nella UE dal paese interessato ha registrato il seguente andamento:
Tabella 3-a
Prezzi d’importazione dei moduli dalla RPC (in EUR/kW)
2009
2010
2011
PI
Prezzi d’importazione
2 100
1 660
1 350
764
Indice (2009 = 100)
100
79
64
36
Fonte:
Europressedienst e risposte verificate al questionario per il campione
Tabella 3-b
Prezzi d’importazione delle celle dalla RPC (in EUR/kW)
2009
2010
2011
PI
Prezzi d’importazione
890
650
620
516
Indice (2009 = 100)
100
73
70
58
Fonte:
Europressedienst e risposte verificate al questionario
Tabella 3-c
Prezzi d’importazione dei wafer dalla RPC (in EUR/kW)
2009
2010
2011
PI
Prezzi d’importazione
550
400
400
333
Indice (2009 = 100)
100
73
73
60
Fonte:
Europressedienst e risposte verificate al questionario
(114)
Nel periodo in esame i prezzi medi d’importazione dalla RPC di moduli, celle e wafer, sono diminuiti in misura significativa. Per i moduli, il prezzo medio d’importazione è sceso del 64 %, da 2 100 EUR/kW, nel 2009, a 764 EUR/kW nel PI. Analogamente, il prezzo medio d’importazione dalla RPC delle celle è diminuito del 42 %, da 890 EUR/kW a 516 EUR/kW. Nel periodo in esame, il prezzo medio d’importazione dei wafer è diminuito del 40 %, da 550 EUR/kW a 333 EUR/kW.
(115)
Complessivamente, il prezzo del prodotto in esame è diminuito significativamente tra il 2009 e il PI.
(116)
Per calcolare la sottoquotazione dei prezzi durante il PI, è stata comparata la media ponderata dei prezzi di vendita per tipo di prodotto praticati ad acquirenti non collegati sul mercato dell’Unione dai fabbricanti UE inclusi nel campione, aggiustati a livello franco fabbrica, con la media ponderata dei corrispondenti prezzi per tipo di prodotto delle importazioni di produttori esportatori cinesi che hanno collaborato al primo acquirente non collegato, su base cif e debitamente aggiustati per tenere conto di costi post importazione come sdoganamento, movimentazione e carico. Si è fatto ricorso alla media dei costi post importazione dei due importatori di moduli inclusi nel campione. Il fatto che la loro attività principale non fossero le importazioni ma l’installazione dei moduli non rende i dati meno rappresentativi.
(117)
La comparazione tra i prezzi è stata effettuata in base ai singoli tipi di prodotti per transazioni allo stesso stadio commerciale, una volta apportati gli aggiustamenti del caso e dedotti sconti e riduzioni. Il risultato della comparazione espresso in termini di percentuale del fatturato dei fabbricanti UE inclusi nel campione durante il PI, ha evidenziato margini di sottoquotazione medi ponderati che si collocano tra il 17,5 % e il 30,7 % per i moduli, tra il 4 % e il 24,2 % per le celle, tra il 16,6 % e il 21,6 % per i wafer e tra l’11,2 % e il 27,5 % in termini generali per il prodotto in esame.
5. Situazione economica dell’industria dell’Unione
5.1. Aspetti generali
(118)
In conformità dell’articolo 3, paragrafo 5, del regolamento di base la Commissione ha esaminato tutti i fattori e gli indici economici pertinenti in rapporto con la situazione dell’industria dell’Unione.
(119)
Come indicato ai considerando da 7 a 10, per esaminare il pregiudizio subito dall’industria dell’Unione ci si è serviti del campionamento.
(120)
Per valutare il pregiudizio, la Commissione ha distinto tra indicatori macroeconomici e microeconomici del pregiudizio. La Commissione ha analizzato gli indicatori macroeconomici per il periodo in esame, sulla base dei dati ottenuti dal consulente indipendente di cui al considerando 99 riguardanti tutti i fabbricanti UE. La Commissione ha analizzato gli indicatori microeconomici sulla base delle risposte verificate dei fabbricanti UE inclusi nel campione.
(121)
Per la presente inchiesta, sono stati valutati i seguenti indicatori macroeconomici in base alle informazioni relative a tutti i fabbricanti del prodotto simile nella UE: produzione, capacità di produzione, utilizzo degli impianti, volume delle vendite, quota di mercato, crescita, occupazione, produttività, entità del margine di dumping e capacità di ripresa dagli effetti di precedenti pratiche di dumping.
(122)
Sono stati valutati i seguenti indicatori microeconomici in base ai dati relativi ai fabbricanti UE del prodotto simile inclusi nel campione: prezzi medi unitari, costo unitario, costi della manodopera, scorte, redditività, flusso di cassa, investimenti, utile sul capitale investito e capacità di ottenere capitali.
(123)
Una parte interessata ha affermato che le condizioni di mercato del prodotto in esame sono diverse nei vari Stati membri e che pertanto l’analisi del pregiudizio andrebbe effettuata separatamente a livello di ciascuno Stato membro. Questa obiezione non è stata dimostrata. Inoltre, dall’inchiesta non emerge alcuna circostanza particolare che giustifichi un’analisi del pregiudizio per singolo Stato membro. Questa argomentazione è stata perciò respinta.
5.2. Indicatori macroeconomici
5.2.1. Produzione, capacità di produzione e utilizzo degli impianti
(124)
Nel periodo in esame, la produzione totale UE, le capacità di produzione e l’utilizzo degli impianti hanno registrato il seguente andamento:
Tabella 4-a
Moduli - Produzione, capacità di produzione e utilizzo degli impianti (MW)
2009
2010
2011
PI
Volume di produzione
2 155
3 327
4 315
4 021
Indice (2009 = 100)
100
154
200
187
Capacità di produzione
4 739
6 983
9 500
9 740
Indice (2009 = 100)
100
147
200
206
Utilizzo degli impianti
45 %
48 %
45 %
41 %
Fonte:
Europressedienst
Tabella 4-b
Celle - Produzione, capacità di produzione e utilizzo degli impianti (MW)
2009
2010
2011
PI
Volume di produzione
1 683
2 376
2 723
2 024
Indice (2009 = 100)
100
141
162
120
Capacità di produzione
2 324
3 264
3 498
3 231
Indice (2009 = 100)
100
140
151
139
Utilizzo degli impianti
72 %
73 %
78 %
63 %
Fonte:
Europressedienst
Tabella 4-c
Wafer - Produzione, capacità di produzione e utilizzo degli impianti (MW)
2009
2010
2011
PI
Volume di produzione
1 600
2 677
2 553
2 017
Indice (2009 = 100)
100
167
160
126
Capacità di produzione
2 600
3 410
3 945
3 636
Indice (2009 = 100)
100
131
152
140
Utilizzo degli impianti
62 %
79 %
65 %
55 %
Fonte:
Europressedienst
(125)
La produzione complessiva di moduli dell’industria dell’Unione è aumentata dell’87 % nel periodo in esame. La produzione ha raggiunto il picco nel 2011 per poi diminuire durante il PI. La produzione di moduli dell’Unione è aumentata molto più lentamente della crescita del consumo, più che triplicato nello stesso periodo. Nel contesto di un forte aumento del consumo, i fabbricanti UE hanno raddoppiato le loro capacità di produzione dei moduli durante il periodo in esame. Malgrado tuttavia l’aumento dei livelli di produzione, il tasso di utilizzo degli impianti dell’industria dell’Unione è diminuita del 4 %, raggiungendo appena il 41 % durante il PI.
(126)
La produzione di celle dell’Unione è aumentata complessivamente del 20 % durante il periodo in esame. Ha raggiunto il picco nel 2011 per poi diminuire durante il PI. La produzione UE di celle ha seguito l’andamento del consumo dell’Unione con un lento incremento fino al 2011 seguito da una diminuzione più pronunciata nel PI. In linea con l’andamento del consumo, l’industria dell’Unione ha in un primo tempo aumentato le capacità del 51 % fino al 2011 per diminuire poi durante il PI. Complessivamente, le capacità di produzione sono aumentate del 39 % nel periodo in esame. Il tasso di utilizzo delle capacità è aumentato fino al 2011, con un picco del 78 % per poi diminuire del 15 % durante il PI. In generale, le capacità di utilizzo degli impianti di fabbricazione delle celle dell’industria dell’Unione sono diminuite nel periodo in esame per raggiungere il 63 % durante il PI.
(127)
Complessivamente, durante il periodo in esame la produzione di wafer dell’industria dell’Unione è aumentata del 26 %. La produzione UE ha raggiunto il suo livello massimo nel 2010 per diminuire costantemente nel 2011 e raggiungere un livello ancora più basso nel PI. In risposta all’aumento del consumo nella UE, i fabbricanti UE hanno incrementato le proprie capacità di produzione di wafer del 52 % fino al 2011 che sono poi diminuite nel PI. Ciò nonostante, la capacità di produzione di wafer dell’industria dell’Unione è nel complesso aumentata del 40 % durante il periodo in esame. Nonostante l’aumento della produzione, il tasso di utilizzo degli impianti di fabbricazione dei wafer dell’industria dell’Unione è aumentato fino al 2010 per poi diminuire costantemente dopo tale periodo; ciò riflette un calo complessivo del 7 % nel periodo in esame, fino a raggiungere il 55 % nel PI.
(128)
L’industria dell’Unione ha quindi aumentato le proprie capacità parallelamente a un aumento del consumo. Ma la produzione dell’industria dell’Unione è aumentata molto più lentamente dei consumi, ciò che ha causato una diminuzione del tasso di utilizzo degli impianti per il prodotto in esame durante il periodo in esame.
5.2.2. Volumi delle vendite e quota di mercato
(129)
Il volume delle vendite dell’industria dell’Unione e la quota di mercato hanno registrato il seguente andamento nel periodo in esame:
Tabella 5-a
Moduli - Volume delle vendite e quota di mercato (in MW)
2009
2010
2011
PI
Volume delle vendite sul mercato UE
1 037
1 890
2 683
2 357
Indice (2009 = 100)
100
182
259
227
Quota di mercato
19 %
15 %
13 %
13 %
Fonte:
Europressedienst
Tabella 5-b
Celle - Volume delle vendite e quota di mercato (in MW)
2009
2010
2011
PI
Volume delle vendite sul mercato complessivo
1 470
1 913
2 245
1 545
Indice (2009 = 100)
100
130
153
105
Quota di mercato
68 %
57 %
52 %
38 %
Fonte:
Europressedienst
Tabella 5-c
Wafer - Volume delle vendite e quota di mercato (in MW)
2009
2010
2011
PI
Volume delle vendite sul mercato complessivo
1 363
1 520
1 608
1 269
Indice (2009 = 100)
100
112
118
93
Quota di mercato
81 %
64 %
59 %
59 %
Fonte:
Europressedienst
(130)
Nel periodo in esame, il volume delle vendite di moduli è aumentato del 127 %. Ma, nel contesto di una crescita del consumo del 221 %, ciò ha rappresentato una riduzione della quota di mercato dell’industria dell’Unione dal 19 % (2009) al 13 % (nel PI). Riguardo alle celle, le vendite dell’industria dell’Unione sono solo marginalmente aumentate del 5 % mentre il consumo è aumentato dell’87 %, pari quindi a una riduzione della quota di mercato dal 68 % (2009) al 38 % (nel PI). Riguardo ai wafer, il volume totale delle vendite è diminuito del 7 % mentre il consumo è aumentato: ciò significa una riduzione della quota di mercato dei wafer dall’81 % (2009) al 59 % (nel PI).
(131)
Mentre il consumo cresceva, le vendite di moduli e celle dell’industria dell’Unione crescevano in misura notevolmente inferiore rispetto alle importazioni dal paese interessato e le vendite di wafer diminuivano. L’industria dell’Unione non ha dunque potuto beneficiare della crescita del consumo. Di conseguenza, le quote di mercato di tutti e tre i segmenti sono diminuite durante il periodo in esame.
5.2.3. Occupazione e produttività
(132)
L’occupazione e la produttività hanno registrato il seguente andamento nel periodo in esame:
Tabella 6-a
Moduli - Occupazione e produttività
2009
2010
2011
PI
Numero di addetti
11 779
15 792
17 505
16 419
(Indice 2009 = 100)
100
134
149
139
Produttività (kW/addetto)
183
211
247
245
(Indice 2009 = 100)
100
115
135
134
Fonte:
Europressedienst
Tabella 6-b
Celle - Occupazione e produttività
2009
2010
2011
PI
Numero di addetti
5 281
5 937
5 641
4 782
(Indice 2009 = 100)
100
112
107
91
Produttività (kW/addetto)
319
400
483
423
(Indice 2009 = 100)
100
126
151
133
Fonte:
Europressedienst
Tabella 6-c
Wafer - Occupazione e produttività
2009
2010
2011
PI
Numero di addetti
1 944
3 853
4 291
3 920
(Indice 2009 = 100)
100
198
221
202
Produttività (kW/addetto)
823
695
595
515
(Indice 2009 = 100)
100
84
72
63
Fonte:
Europressedienst
(133)
Tra il 2009 e il PI, l’occupazione è aumentata rispettivamente del 39 % e del 102 % nel comparto dei moduli e dei wafer mentre è calata del 9 % in quello delle celle. Si noti tuttavia che l’occupazione è aumentata fino al 2011 ed è poi diminuita durante il PI sia per i moduli che per i wafer. Per le celle, l’occupazione è aumentata fino al 2010 ed è poi diminuita durante il 2011 e il PI. La produttività totale evidenzia un andamento positivo per i moduli e le celle con un aumento del 34 % e del 33 %, rispettivamente. In parte, ciò è la conseguenza degli sforzi dell’industria dell’Unione per rispondere alla pressione delle importazioni oggetto di dumping dalla RPC. Ma, durante il periodo in esame, la produttività totale per i wafer è diminuita del 37 %.
(134)
Pertanto, come è calata, tra il 2011 e il PI, la produzione UE di moduli e wafer, così è calata, nello stesso periodo e negli stessi comparti, anche l’occupazione. Per le celle, l’occupazione è aumentata fino al 2010 ed è diminuita nel 2011 e nel PI; la produzione UE di celle è invece cresciuta costantemente fino al 2011 e solo allora ha iniziato a diminuire.
5.2.3.1. Entità del margine di dumping e capacità di ripresa dagli effetti di precedenti pratiche di dumping
(135)
Tutti i margini di dumping sono notevolmente superiori al livello de minimis. Riguardo all’incidenza dell’entità del margine di dumping effettivo sull’industria dell’Unione, dati i volumi e i prezzi delle importazioni dal paese interessato, tale incidenza va considerata di grande rilievo.
(136)
Trattandosi della prima inchiesta antidumping relativa al prodotto in esame, la capacità di ripresa dagli effetti di precedenti pratiche di dumping non è pertinente.
5.3. Indicatori microeconomici
5.3.1. Prezzi e fattori che incidono sui prezzi
(137)
I prezzi di vendita medi dei fabbricanti UE inclusi nel campione praticati ad acquirenti non collegati della UE hanno registrato il seguente andamento durante il periodo in esame.
Tabella 7-a
Moduli - Prezzi medi delle vendite nell’Unione
2009
2010
2011
PI
Prezzo di vendita medio nell’Unione sul mercato libero (EUR/kW)
2 198,75
1 777,15
1 359,35
1 030,83
(Indice 2009 = 100)
100
81
62
47
Costi di produzione (EUR/kW)
2 155,02
1 599,44
1 400,13
1 123,60
(Indice 2009 = 100)
100
74
65
52
Fonte:
Risposte al questionario verificate
Tabella 7-b
Celle - Prezzi medi delle vendite nell’Unione
2009
2010
2011
PI
Prezzo di vendita medio nell’Unione sul mercato libero (EUR/kW)
1 525,09
1 160,99
777,62
474,91
(Indice 2009 = 100)
100
76
51
31
Costi di produzione (EUR/kW)
1 647,10
1 021,67
1 057,56
745,61
(Indice 2009 = 100)
100
62
64
45
Fonte:
Risposte al questionario verificate
Tabella 7-c
Wafer - Prezzi medi delle vendite nell’Unione
2009
2010
2011
PI
Prezzo di vendita medio nell’Unione sul mercato libero (EUR/kW)
709
564
515
426
(Indice 2009 = 100)
100
80
73
60
Costi di produzione (EUR/kW)
631
496
520
648
(Indice 2009 = 100)
100
78
82
103
Fonte:
Risposte al questionario verificate
(138)
Durante il periodo in esame, i prezzi di vendita sono bruscamente diminuiti del 53 % per i moduli, del 69 % per le celle e del 40 % per i wafer. Il calo dei prezzi di vendita è costante durante l’intero periodo in esame, ma è stato particolarmente pronunciato nel PI, durante il quale essi crollano a livelli insostenibili. Nel periodo in esame, i costi di produzione diminuiscono del 48 % (moduli) e del 55 % (celle). Nel 2010, il costo di produzione dei wafer diminuisce rispetto al 2009 ma aumenta nel 2011 pur restando al di sotto del livello del 2009. Nel PI, i costi aumentano fino a raggiungere livelli appena superiori a quelli del 2009; ciò si spiega principalmente con una cessazione della produzione durante il PI. L’industria dell’Unione non ha potuto beneficiare dei continui sforzi tesi ad aumentare la propria efficienza dei costi né del calo del prezzo della principale materia prima, il polisilicio. La causa di ciò risiede soprattutto nella crescente pressione sui prezzi esercitata dalle importazioni oggetto di dumping che ha avuto effetti negativi sui prezzi di vendita dell’industria dell’Unione, che si sono contratti più di quanto sia aumentata l’efficienza. Ciò è confermato dall’andamento negativo della redditività dell’industria dell’Unione (cfr. considerando 144). Nel complesso, si assiste a una notevole diminuzione dei prezzi medi di vendita e del costo di produzione del prodotto simile (wafer esclusi) con effetti devastanti sulla redditività dell’industria dell’Unione.
5.3.2. Costo del lavoro
(139)
Il costo medio del lavoro dei fabbricanti UE inclusi nel campione denuncia il seguente andamento nel periodo in esame:
Tabella 8-a
Moduli - Costo medio del lavoro per addetto
2009
2010
2011
PI
Costo medio del lavoro per addetto (EUR)
38 194
40 793
41 781
42 977
(Indice 2009 = 100)
100
107
110
113
Fonte:
Risposte al questionario verificate
Tabella 8-b
Celle - Costo medio del lavoro per addetto
2009
2010
2011
PI
Costo medio del lavoro per addetto (EUR)
49 677
49 357
49 140
49 350
(Indice 2009 = 100)
100
99
99
99
Fonte:
Risposte al questionario verificate
Tabella 8-c
Wafer - Costo medio del lavoro per addetto
2009
2010
2011
PI
Costo medio del lavoro per addetto (EUR)
39 409
40 933
39 323
46 060
(Indice 2009 = 100)
100
104
100
117
Fonte:
Risposte al questionario verificate
(140)
Nei moduli, tra il 2009 e il PI, il costo medio del lavoro per addetto aumenta in modo costante del 13 % complessivamente. Riguardo alle celle, il costo medio del lavoro resta stabile nel periodo in esame, cala leggermente dell’1 % tra il 2009 e il 2010 e si stabilizza poi fino al PI. Riguardo ai wafer, il costo medio del lavoro per addetto è assai vario: aumenta tra il 2009 e il 2010, diminuisce nel 2011 ma aumenta complessivamente del 17 % nel periodo in esame. L’aumento complessivo del costo del lavoro si spiega in parte con il contemporaneo incremento della produttività (moduli), con l’andamento dell’inflazione e con i costi sociali di alcuni fabbricanti UE (wafer) legati al ridimensionamento del settore tra il 2011 e il PI.
5.3.3. Scorte
(141)
I livelli delle scorte dei fabbricanti UE inclusi nel campione registrano il seguente andamento nel periodo in esame:
Tabella 9-a
Moduli - Scorte
2009
2010
2011
PI
Scorte finali (in kW)
28 612
40 479
74 502
65 415
(Indice 2009 = 100)
100
141
260
229
Fonte:
Risposte al questionario verificate
Tabella 9-b
Celle - Scorte
2009
2010
2011
PI
Scorte finali (in kW)
16 995
23 829
76 889
68 236
(Indice 2009 = 100)
100
140
452
402
Fonte:
Risposte al questionario verificate
Tabella 9-c
Wafer - Scorte
2009
2010
2011
PI
Scorte finali (in kW)
34 891
5 601
36 697
59 340
(Indice 2009 = 100)
100
16
105
170
Fonte:
Risposte al questionario verificate
(142)
Le scorte aumentano significativamente del 129 % (moduli), del 302 % (celle) e del 70 % (wafer) nel corso del periodo in esame. Riguardo ai moduli, le scorte aumentano costantemente, raggiungendo livelli molto elevati nel 2011 (160 %) e calano nel PI pur restando a livelli molto alti rispetto all’inizio del periodo in esame. Riguardo alle celle, l’andamento è anche più pronunciato, con un aumento delle scorte tra il 2009 e il 2011 superiore al 350 %. Analogamente, le scorte diminuiscono durante il PI pur restando a livelli molto elevati rispetto all’inizio del periodo in esame. Riguardo ai wafer, mentre l’industria dell’Unione riduceva le sue scorte tra il 2009 e il 2010 di oltre l’80 % grazie all’incremento delle vendite, le sue scorte finali aumentano rapidamente fino a livelli superiori a quelli del 2009 con un ulteriore aumento di 65 punti percentuali nel PI.
(143)
Dall’inchiesta emerge che, data l’attuale critica situazione, i fabbricanti UE tendono a tenere scorte limitate per il prodotto simile e a basare la loro produzione sugli ordini. L’aumento delle scorte registrato dal prodotto simile durante il periodo in esame è perciò un fattore di rilievo per stabilire se l’industria dell’Unione abbia subito un pregiudizio grave.
5.3.4. Redditività, flusso di cassa, investimenti, utile sul capitale investimento e capacità di reperire capitali
(144)
Redditività e flusso di cassa registrano il seguente andamento nel periodo in esame:
Tabella 10-a
Moduli - Redditività e flusso di cassa
2009
2010
2011
PI
Redditività delle vendite nella UE ad acquirenti non collegati (in % del fatturato delle vendite)
2 %
10 %
-3 %
-9 %
Flusso di cassa
13 %
10 %
12 %
3 %
Fonte:
Risposte al questionario verificate
Tabella 10-b
Celle - Redditività e flusso di cassa
2009
2010
2011
PI
Redditività delle vendite nella UE ad acquirenti non collegati (in % del fatturato delle vendite)
-8 %
12 %
-36 %
-57 %
Flusso di cassa
75 %
52 %
-0,3 %
-46 %
Fonte:
Risposte al questionario verificate
Tabella 10-c
Wafer - Redditività e flusso di cassa
2009
2010
2011
PI
Redditività delle vendite nella UE ad acquirenti non collegati (in % del fatturato delle vendite)
11 %
12 %
-1 %
-52 %
Flusso di cassa
39 %
47 %
32 %
-19 %
Fonte:
Risposte al questionario verificate
(145)
La redditività dei fabbricanti UE inseriti nel campione è stata calcolata esprimendo il profitto netto preimposte, ottenuto dalle vendite del prodotto simile ad acquirenti non collegati nella UE, in percentuale del fatturato generato da tali vendite.
(146)
Nel periodo in esame, la redditività per il prodotto simile è calata bruscamente, tramutandosi in perdita. Essa è diminuita di 11 punti percentuali per i moduli, di 49 punti percentuali per le celle e di 63 punti percentuali per i wafer.
(147)
Tra il 2009 e il 2010, la redditività del prodotto simile è aumentata per poi diminuire notevolmente nel 2011, anno in cui l’industria dell’Unione ha accumulato delle perdite ed è ulteriormente calata nel PI. Le perdite sono state particolarmente elevate per le celle e i wafer.
(148)
Tra il 2009 e il PI, l’andamento del flusso di cassa, della capacità cioè dei fabbricanti UE inclusi nel campione di autofinanziarsi, ha seguito una tendenza sempre più negativa. Diminuendo di 10 punti percentuali nei moduli, salvo un lieve aumento nel 2011, il calo più marcato del flusso di cassa si è verificato dunque tra il 2011 e il PI. Il declino del flusso di cassa per celle e wafer è più accentuato di quello per i moduli e raggiunge livelli estremamente negativi durante il PI. Il flusso di cassa per il prodotto simile è dunque diminuito durante il periodo in esame.
(149)
Le cifre che seguono rappresentano l’andamento degli investimenti e dell’utile sul capitale investito dei fabbricanti UE inseriti nel campione rispetto al mercato complessivo durante il periodo in esame:
Tabella 11-a
Moduli - Investimenti e utile sul capitale investito
2009
2010
2011
PI
Investimenti (EUR)
12 081 999
50 105 017
64 643 322
32 730 559
(Indice 2009 = 100)
100
415
535
271
Utile sull’investimento
-15 %
19 %
-15 %
-17 %
Fonte:
Risposte al questionario verificate
Tabella 11-b
Celle - Investimenti e utile sul capitale investito
2009
2010
2011
PI
Investimenti (EUR)
31 448 407
34 451 675
10 234 050
6 986 347
(Indice 2009 = 100)
100
110
33
22
Utile sull’investimento
-4 %
10 %
-20 %
-19 %
Fonte:
Risposte al questionario verificate
Tabella 11-c
Wafer - Investimenti e utile sul capitale investito
2009
2010
2011
PI
Investimenti (EUR)
201 911 346
83 802 212
74 166 331
39 938 349
(Indice 2009 = 100)
100
42
37
20
Utile sull’investimento
10 %
8 %
0 %
-7 %
Fonte:
Risposte al questionario verificate
(150)
La precedente tabella indica che tra il 2009 e il PI l’industria dell’Unione ha aumentato gli investimenti nei moduli del 171 %. Quanto sopra è legato soprattutto ai notevoli incrementi di capacità. Nello stesso periodo, però, l’industria dell’Unione ha ridotto gli investimenti nelle celle e nei wafer del 78 % e dell’80 % rispettivamente; gli investimenti effettuati erano legati soprattutto alla R&S per migliorare e aggiornare le tecnologie e i processi produttivi tesi a incrementare l’efficienza. Poiché l’industria dell’Unione non poteva permettersi investimenti aggiuntivi per celle e wafer nel periodo in esame, il livello degli investimenti durante il PI è stato piuttosto basso. Poiché gli investimenti erano di solito finanziati da flussi di cassa e da prestiti intersocietari, la diminuzione del flusso di cassa ha avuto effetti immediati sul livello degli investimenti.
(151)
L’utile sul capitale investito (return on investments - «ROI») è stato espresso come percentuale del profitto sul valore contabile netto degli investimenti. Tra il 2009 e il PI, il ROI per il prodotto simile ha seguito le analoghe tendenze negative degli altri indicatori finanziari per tutte e tre i tipi di prodotto. Per le celle e i wafer, pur emergendo un incremento nel 2009 e nel 2010, il ROI diminuisce sensibilmente nel 2011 e raggiunge livelli negativi. Per i moduli, il ROI resta su livelli negativi durante tutto il periodo in esame tranne che nel 2010, anno in cui raggiunge il 19 %. Diminuisce complessivamente durante il periodo in esame fino al - 17 % nel PI per le celle, cioè dell’1 %, ma resta pur sempre su livelli assai negativi, cioè del - 19 %. Riguardo ai wafer, il ROI ha un andamento sempre negativo fino al - 7 % durante il PI. Durante il periodo in esame, il ROI per il prodotto simile evidenzia un andamento nel complesso negativo.
(152)
La capacità di reperire capitali è stata analizzata rispetto al mercato complessivo; ne è emerso il costante deterioramento della capacità dell’industria dell’Unione di generare liquidità per il prodotto simile e il conseguente indebolimento della situazione finanziaria dell’industria dell’Unione.
5.3.5. Conclusioni relative al pregiudizio
(153)
L’analisi della situazione dell’industria dell’Unione mostra chiaramente un andamento negativo di tutti i principali indicatori del pregiudizio. Parallelamente a un aumento generale del consumo, nel corso del periodo in esame è aumentata la produzione complessiva di moduli e celle. Nonostante l’aumento del volume delle vendite, durante il PI la quota di mercato dell’industria dell’Unione è diminuita perché è cresciuta meno dei consumi nel periodo considerato. I prezzi medi di vendita sono nettamente calati nel corso del periodo in esame, producendo effetti negativi su tutti gli indicatori finanziari, dalla redditività, ai flussi di cassa, all’utile sul capitale investito e alla capacità di ottenere capitali.
(154)
Nel periodo in esame, il volume complessivo delle vendite dell’industria dell’Unione è aumentato. Ma all’aumento del volume delle vendite dell’industria dell’Unione è corrisposto un notevole calo dei prezzi medi di vendita.
(155)
Durante il periodo in esame, le importazioni delle parti interessate dalla RPC sono aumentate in termini sia di volume che di quota di mercato. Al tempo stesso, i prezzi delle importazioni hanno continuato a diminuire e hanno comportato una sottoquotazione significativa dei prezzi medi praticati dall’industria dell’Unione sul mercato UE.
(156)
Varie parti interessate hanno sostenuto che l’industria dell’Unione e i fabbricanti UE inseriti nel campione avessero ottenuto buoni risultati affermando che alcuni indicatori di pregiudizio, come volume e capacità di produzione, vendite e occupazione nonché redditività, in alcuni fabbricanti inseriti nel campione, erano in aumento e non evidenziavano alcun pregiudizio grave. Sono asserzioni non confermate dai risultati dell’indagine, che invece ha evidenziato chiare tendenze al ribasso di molti indicatori del pregiudizio, tali da far concludere che l’industria dell’Unione abbia subito un pregiudizio grave.
(157)
In particolare, l’inchiesta ha anche confermato che i prezzi di vendita sono inferiori ai costi di produzione, il che ha effetti deleteri sulla redditività dell’industria dell’Unione che, infatti, ha raggiunto livelli negativi durante il PI. Si conclude che se il mercato UE continua a essere invaso da importazioni oggetto di dumping, è probabile che le perdite dell’industria dell’Unione portino alla cessazione definitiva di qualsiasi produzione UE di qualche entità del prodotto simile. Ciò sembra confermato da dichiarazioni di insolvenza e/o di cessazione temporanea o definitiva della produzione rilasciate da alcune imprese durante e dopo il PI.
(158)
Alla luce di quanto sopra esposto si conclude in via provvisoria che l’industria dell’Unione ha subito un pregiudizio notevole ai sensi dell’articolo 3, paragrafo 5, del regolamento di base.
E. NESSO DI CAUSALITÀ
1. Introduzione
(159)
Conformemente all’articolo 3, paragrafi 6 e 7, del regolamento di base, la Commissione ha esaminato se il pregiudizio notevole subito dall’industria dell’Unione sia stato dovuto alle importazioni oggetto di dumping provenienti dal paese interessato. Sono stati anche esaminati fattori noti, diversi dalle importazioni oggetto di dumping, che potrebbero aver arrecato pregiudizio all’industria dell’Unione, per evitare di attribuire l’eventuale pregiudizio causato da tali fattori a importazioni in dumping.
(160)
Una parte interessata ha affermato che le condizioni di mercato del prodotto in esame sono diverse nei vari Stati membri e che pertanto l’analisi del nesso di causalità andrebbe effettuata separatamente a livello di ciascuno Stato membro. Regimi di sostegno nazionali determinano in certa misura le dimensioni dei mercati degli Stati membri. L’inchiesta ha tuttavia accertato che la domanda non dipende unicamente dai regimi di sostegno. A seconda della situazione geografica (esposizione al sole) e del prezzo dell’elettricità in un dato luogo, i pannelli solari sembrano aver raggiunto, o quasi, la parità di rete, permettendo così a certi investimenti di essere effettuati indipendentemente dai regimi di sostegno. Poiché non si può concludere che le condizioni di mercato dipendano esclusivamente dai regimi di sostegno, l’argomentazione è stata respinta.
2. Effetti delle importazioni oggetto di dumping
(161)
Dall’inchiesta emerge che le importazioni in dumping dalla RPC sono enormemente aumentate durante il periodo in esame: di oltre il 300 % per i moduli, del 482 % per le celle e del 648 % per i wafer; la loro quota di mercato è aumentata di 17 punti percentuali per i moduli, di 17 punti percentuali per le celle e di 27 punti percentuali per i wafer. Si conferma quindi che il volume delle importazioni e la quota di mercato del prodotto interessato hanno registrato un fortissimo incremento durante il periodo in esame. Esiste una chiara contemporaneità tra l’aumento delle importazioni oggetto di dumping e la perdita di quote di mercato dell’industria dell’Unione. L’inchiesta ha anche accertato che, come indicato al considerando 117, le importazioni oggetto di dumping hanno sottoquotato i prezzi dell’industria dell’Unione durante il PI.
(162)
L’inchiesta ha dimostrato che i prezzi delle importazioni oggetto di dumping sono diminuiti del 64 % per i moduli, del 42 % per le celle e del 40 % per i wafer durante il periodo in esame, con conseguente aumento della sottoquotazione. A fronte di questa pressione sui prezzi, l’industria dell’Unione ha effettuato notevoli sforzi per ridurre i propri costi di produzione. Nonostante gli sforzi, il livello eccezionalmente basso dei prezzi all’importazione cinesi ha costretto l’industria dell’Unione ad abbassare ulteriormente i prezzi di vendita da essa praticati a livelli non redditizi. La redditività dell’industria dell’Unione è perciò diminuita drasticamente durante il periodo in esame ed è andata in perdita durante il PI.
(163)
In base a quanto precede, si conclude che le importazioni cinesi e la crescita della quota di mercato delle importazioni in dumping dalla Cina a prezzi costantemente inferiori a quelli dell’industria dell’Unione hanno avuto un ruolo decisivo nel pregiudizio grave subito dall’industria dell’Unione, pregiudizio che ha dato luogo alla difficile situazione finanziaria della stessa e al deterioramento di gran parte degli indicatori di pregiudizio.
3. Effetto di altri fattori
3.1. Importazioni da altri paesi terzi
(164)
Riguardo ai moduli, il volume delle importazioni da altri paesi terzi durante il periodo in esame è aumentato del 19 % mentre nello stesso periodo la quota di mercato si è ridotta dal 18,4 % al 6,8 %. Taiwan è il secondo esportatore in ordine di grandezza dopo la RPC.
(165)
Riguardo alle celle, il volume delle importazioni da altri paesi terzi è aumentato del 186 % durante il periodo in esame; la quota di mercato è aumentata dal 24 %, nel 2009, al 36 % circa, durante il PI. Nel campo delle celle Taiwan è il secondo esportatore dopo la RPC e sopravanza largamente i quantitativi importati e le quote di mercato degli altri paesi terzi, pur restando a livelli inferiori a quelli della RPC.
(166)
Riguardo ai wafer, il volume delle importazioni da altri paesi terzi è sceso del 19 % nel periodo in esame; anche la quota di mercato è scesa dal 13,4 % nel 2009 all’8,5 % nel PI. Anche in questo caso, Taiwan è il secondo esportatore di wafer dopo la RPC. Il livello delle importazioni e la quota di mercato di Taiwan non sono aumentati in misura significativa e sono rimasti a livelli bassi durante il periodo in esame.
(167)
I prezzi all’importazione da paesi terzi di moduli, celle e wafer erano in media maggiori dei prezzi unitari medi delle importazioni cinesi. Dalle informazioni disponibili risulta che, per moduli e wafer, il prezzo medio d’importazione da Taiwan era superiore al prezzo d’importazione medio dalla Cina e che, per le celle, il prezzo medio d’importazione da Taiwan si collocava nella stessa fascia di quello dalla Cina. Tuttavia, mancando informazioni dettagliate sui prezzi per tipo di prodotto, la comparazione tra prezzi medi può essere usata solo a titolo indicativo, senza che da essa si possano trarre conclusioni certe. Per il periodo in esame, il volume delle importazioni di celle da Taiwan è aumentato continuamente, con un incremento della quota di mercato pari a 14 punti percentuali circa. Ma, nel complesso, per il prodotto oggetto d’inchiesta, nonostante l’aumento della quota di mercato, i volumi erano inferiori a quelli della RPC e i loro prezzi durante il PI, celle escluse, erano in genere più elevati. Per questi motivi, dati soprattutto i volumi delle importazioni e le quote di mercato da altri paesi terzi nonché i loro livelli di prezzo, simili o superiori in media a quelli dell’industria dell’Unione, si può concludere in via provvisoria che le importazioni dai paesi terzi non annullano il nesso causale tra le importazioni oggetto di dumping e il pregiudizio subito dall’industria dell’Unione.
Tabella 12
Importazioni da altri paesi terzi e relative quote di mercato
Moduli
2009
2010
2011
PI
Volume delle importazioni da tutti gli altri paesi terzi (MW)
1 003
1 702
1 385
1 195
(Indice 2009 = 100)
100
169
138
119
Quota di mercato delle importazioni da tutti gli altri paesi terzi
18,4 %
14,0 %
7,0 %
6,8 %
Prezzo medio all’importazione in EUR/kW
2 385,34
1 852,23
1 430,90
1 218,41
(Indice 2009 = 100)
100
78
60
51
Volume delle importazioni da Taiwan (MW)
49
144
140
135
(Indice 2009 = 100)
100
294
286
276
Quota di mercato delle importazioni da Taiwan
0,9 %
1,2 %
0,7 %
0,8 %
Prezzo medio all’importazione in EUR/kW
2 102,04
1 659,72
1 350,00
1 125,93
(Indice 2009 = 100)
100
79
64
54
Volume delle importazioni dagli USA (MW)
140
180
51
60
(Indice 2009 = 100)
100
129
36
43
Quota di mercato delle importazioni dagli USA
2,6 %
1,5 %
0,3 %
0,3 %
Prezzo medio all’importazione in EUR/kW
2 400,00
1 872,22
1 431,37
1 233,33
(Indice 2009 = 100)
100
78
60
51
Volume delle importazioni dal resto dell’Asia (MW)
720
1 140
1 029
879
(Indice 2009 = 100)
100
158
143
122
Quota di mercato delle importazioni dal resto dell’Asia
13,2 %
9,3 %
5,2 %
5,0 %
Prezzo medio all’importazione in EUR/kW
2 400,00
1 870,18
1 440,23
1 229,81
(Indice 2009 = 100)
100
78
60
51
Volume delle importazioni dal resto del mondo (MW)
94
238
165
121
(Indice 2009 = 100)
100
253
176
129
Quota di mercato delle importazioni dal resto del mondo
1,7 %
2,0 %
0,8 %
0,7 %
Prezzo medio all’importazione in EUR/kW
2 404,26
1 869,75
1 442,42
1 231,40
(Indice 2009 = 100)
100
78
60
51
Fonte:
Europressedienst
Celle
2009
2010
2011
PI
Volume delle importazioni da tutti gli altri paesi terzi (MW)
510
884
1 100
1 457
(Indice 2009 = 100)
100
173
216
286
Quota di mercato delle importazioni da tutti gli altri paesi terzi
23,7 %
26,6 %
25,5 %
36,2 %
Prezzo medio all’importazione in EUR/kW
1 166,67
1 072,40
751,82
553,88
(Indice 2009 = 100)
100
92
64
47
Volume delle importazioni da Taiwan (MW)
235
400
540
997
(Indice 2009 = 100)
100
170
230
424
Quota di mercato delle importazioni da Taiwan
10,9 %
12,0 %
12,5 %
24,8 %
Prezzo medio all’importazione in EUR/kW
948,94
1 100,00
670,37
514,54
(Indice 2009 = 100)
100
116
71
54
Volume delle importazioni dagli USA (MW)
40
40
40
33
(Indice 2009 = 100)
100
100
100
83
Quota di mercato delle importazioni dagli USA
1,9 %
1,2 %
0,9 %
0,8 %
Prezzo medio all’importazione in EUR/kW
1 350,00
1 050,00
825,00
636,36
(Indice 2009 = 100)
100
78
61
47
Volume delle importazioni dal Giappone (MW)
60
154
170
145
(Indice 2009 = 100)
100
257
283
242
Quota di mercato delle importazioni dal Giappone
2,8 %
4,6 %
3,9 %
3,6 %
Prezzo medio all’importazione in EUR/kW
1 350,00
1 051,95
829,41
641,38
(Indice 2009 = 100)
100
78
61
48
Volume delle importazioni dal resto del mondo (MW)
175
290
350
282
(Indice 2009 = 100)
100
166
200
161
Quota di mercato delle importazioni dal resto del mondo
8,1 %
8,7 %
8,1 %
7,0 %
Prezzo medio all’importazione in EUR/kW
1 348,57
1 051,72
831,43
638,30
(Indice 2009 = 100)
100
78
62
47
Fonte:
Europressedienst
Wafer
2009
2010
2011
PI
Volume delle importazioni da tutti gli altri paesi terzi (MW)
225
333
235
183
(Indice 2009 = 100)
100
148
104
81
Quota di mercato delle importazioni da tutti gli altri paesi terzi
13,4 %
14,0 %
8,6 %
8,5 %
Prezzo medio all’importazione in EUR/kW
800,00
588,59
43,30
420,77
(Indice 2009 = 100)
100
74
55
52
Volume delle importazioni da Taiwan (MW)
20
50
50
36
(Indice 2009 = 100)
100
250
250
180
Quota di mercato delle importazioni da Taiwan
1,2 %
2,1 %
1,8 %
1,7 %
Prezzo medio all’importazione in EUR/kW
800,00
580,00
440,00
416,67
(Indice 2009 = 100)
100
73
55
52
Volume delle importazioni dagli USA (MW)
50
55
40
28
(Indice 2009 = 100)
100
110
80
56
Quota di mercato delle importazioni dagli USA
3,0 %
2,3 %
1,5 %
1,3 %
Prezzo medio all’importazione in EUR/kW
800,00
581,82
450,00
428,57
(Indice 2009 = 100)
100
73
56
54
Volume delle importazioni dal Giappone (MW)
55
50
30
26
(Indice 2009 = 100)
100
91
55
47
Quota di mercato delle importazioni dal Giappone
3,3 %
2,1 %
1,1 %
1,2 %
Prezzo medio all’importazione in EUR/kW
800,00
580,00
433,33
423,08
(Indice 2009 = 100)
100
73
54
53
Volume delle importazioni dal resto del mondo (MW)
100
178
115
93
(Indice 2009 = 100)
100
178
115
93
Quota di mercato delle importazioni dal resto del mondo
5,9 %
7,5 %
4,2 %
4,3 %
Prezzo medio all’importazione in EUR/kW
800,00
589,89
434,78
419,35
(Indice 2009 = 100)
100
74
54
52
Fonte:
Europressedienst
(168)
Come indicato al considerando 108, durante il periodo in esame il consumo UE è aumentato del 221 % per i moduli, dell’87 % per le celle e del 29 % per i wafer, ha raggiunto una punta massima nel 2011 ed è calato durante il PI, pur restando nettamente superiore al livello registrato all’inizio del periodo in esame nel 2009. L’industria dell’Unione non ha potuto beneficiare di questo aumento nel consumo: la sua quota di mercato è scesa infatti nello stesso periodo dal 19 % al 13 % per i moduli, dal 68 % al 38 % per le celle e dall’81 % al 59 % per i wafer. Al tempo stesso, la quota di mercato della RPC è fortemente aumentata fino al 2011 per poi restare stabile su livelli elevati durante il PI, quando il consumo è diminuito. Considerato pertanto che, nonostante il calo del consumo UE nel PI, le importazioni oggetto di dumping dalla RPC hanno mantenuto (moduli) o aumentato (celle e wafer) la loro quota di mercato a detrimento dell’industria dell’Unione nel periodo in esame, si deve concludere che il calo del consumo conferma il nesso di causalità tra le importazioni in dumping e il pregiudizio subito dall’industria dell’Unione.
(169)
In base alle informazioni disponibili è difficile stabilire in che misura la domanda sia trainata da regimi di sostegno degli Stati membri. Come indicato al considerando 171 esiste una gran varietà di regimi di sostegno ed essendo la loro interazione con la domanda estremamente complessa è anche difficile quantificarne gli effetti precisi. I dati disponibili provano tuttavia che la domanda di energia solare continuerà ad esistere e ad aumentare nel tempo, anche senza regimi di sostegno e anche se forse a livelli inferiori rispetto a quanto avviene grazie a quest’ultimi. In questo contesto, molte parti asseriscono che la parità di rete (la situazione che si ha quando il costo per produrre energia solare è pari al costo per produrre energia convenzionale) è già stata raggiunta, o quasi, in alcune regioni della UE. Queste asserzioni non hanno potuto essere finora confermate dall’inchiesta e saranno oggetto di ulteriori indagini.
3.2. Il principale esempio di regime di sostegno: le tariffe di immissione (Feed-in-tariffs - FIT)
(170)
Secondo molte parti interessate la causa del pregiudizio subito dall’industria dell’Unione risiede nelle riduzioni delle tariffe di immissione decise dagli Stati membri. Esse ritengono che i tagli abbiano fatto diminuire le installazioni di impianti solari e ridotto la domanda del prodotto in esame sul mercato UE, causando così il notevole pregiudizio per l’industria dell’Unione.
(171)
Per sostenere la produzione di energia da fonti rinnovabili, gli Stati membri hanno introdotto FIT, contingenti obbligatori legati a certificati verdi negoziabili, sovvenzioni agli investimenti e incentivi fiscali. Alcuni Stati membri concedono anche sostegni finanziati dai fondi strutturali della UE. Lo strumento di sostegno all’energia solare più diffuso sono le FIT. Per ora, l’analisi della Commissione si è concentrata su questo tipo di sostegno.
(172)
Le FIT sono uno strumento di sostegno finanziario per conseguire obiettivi nazionali obbligatori per promuovere l’uso di energia da fonti rinnovabili, come quelli prescritti dalla direttiva 2009/28/CE del Parlamento europeo e del Consiglio (7) sulla promozione dell’uso dell’energia da fonti rinnovabili. Livelli di sostegno e modalità di funzionamento delle FIT variano a seconda degli Stati membri. Grazie alle FIT i gestori delle reti devono acquistare energia solare a prezzi che permettano ai produttori di energia solare (di solito proprietari degli impianti solari) di recuperare i costi e ottenere ragionevoli tassi di rendimento. Quasi sempre le FIT, come altri regimi di sostegno, vanno soggette anche al controllo sugli aiuti di Stato ai sensi degli articoli 107 e 108 TFUE al fine di evitare eccessive compensazioni per i produttori di energia elettrica.
(173)
Nonostante differenze nazionali, riguardo all’andamento delle FIT si possono osservare tre fenomeni nella UE: (i) la riduzione dei tassi delle FIT, (ii) la completa sospensione del regime delle FIT (Spagna) e (iii) l’introduzione di soglie di capacità (dette cap) per gli impianti ammissibili al finanziamento nonché massimali di spesa a livello di Stati membri sulle capacità annue installate e sovvenzionate. Risulta che le cap siano state introdotte soprattutto nel 2012: probabilmente non hanno quindi alcun effetto sul consumo durante il PI. L’analisi si è perciò concentrata sulle recenti sospensioni delle FIT in Spagna e sulla riduzione dei tassi FIT nella maggior parte degli Stati membri. Si è esaminato se esse abbiano avuto effetti sulla domanda nel mercato UE e se potessero aver causato il grave pregiudizio subito dall’industria dell’Unione. In proposito, si è visto che l’effetto dell’andamento delle FIT sulla domanda di moduli è analogo a quello rilevato per la domanda di celle e wafer. Essendo infatti le celle e i wafer indispensabili per la produzione dei moduli e non essendo usati in nessun altro processo di produzione, al diminuire della domanda di moduli corrisponde l’immediata diminuzione della domanda di celle e wafer.
(174)
L’inchiesta conferma da un lato il nesso tra andamento delle FIT e consumo, e accerta dall’altro che il calo del consumo tra il 2011 e il PI non contribuisce ad annullare il nesso di causalità tra le importazioni oggetto di dumping dalla RPC e il pregiudizio grave subito dall’industria dell’Unione, descritto al considerando 163. Essa dimostra infatti che sebbene la situazione dell’industria dell’Unione peggiorasse, i produttori esportatori riuscivano a mantenere elevate quote di mercato (moduli: 80 %) e anche ad aumentarle leggermente (celle: dal 22 % nel 2011 al 25 % durante il PI; wafer: dal 32 % nel 2011 al 33 % durante il PI). Si noti inoltre che il prezzo medio dei moduli praticato dall’industria dell’Unione è diminuito del 53 % nel corso del periodo in esame, soprattutto a causa del significativo aumento delle importazioni in dumping e della forte pressione sui prezzi del mercato UE da esse esercitata. La perdita di redditività subita dall’industria dell’Unione non può perciò essere in via principale attribuita ai tagli delle FIT.
(175)
Di conseguenza, si riconosce che le FIT hanno generato una domanda di energia solare e che la loro recente sospensione (Spagna) e riduzione (in altri Stati membri), ha ridotto il consumo del prodotto oggetto dell’inchiesta durante il PI, il che potrebbe avere contribuito al pregiudizio subito dall’industria dell’Unione. Tuttavia, il calo del consumo nel PI non è stato tale da infirmare il nesso di causalità tra le importazioni in dumping e il pregiudizio subito dall’industria dell’Unione.
(176)
Alcune parti interessate affermano che i tagli delle FIT hanno reso poco attraenti le opportunità di investimento nell’energia solare e ridotto la domanda del prodotto in esame nella UE.
(177)
L’inchiesta conferma l’esistenza di un legame tra i tassi delle FIT e il livello degli investimenti nell’industria dell’energia solare, ma ha anche evidenziato che gli investimenti in questo comparto ne tengono meno conto in regioni ad alta esposizione solare, nelle quali la produzione di energia solare è più efficiente, e in quelle in cui l’elettricità ha prezzi elevati. L’inchiesta mostra infatti che si continua a investire (ad esempio, in Spagna) nonostante la sospensione del regime delle FIT. L’inchiesta mostra anche che gli investimenti nell’energia solare restano attraenti anche se i tassi delle FIT sono inferiori.
(178)
Di conseguenza, non si può dire con assoluta certezza che i tagli delle FIT abbiano reso gli investimenti nell’energia solare poco attraenti e abbiano così contribuito al pregiudizio subito dall’industria dell’Unione.
(179)
Una parte interessata sostiene che i tagli alle FIT hanno costretto i fabbricanti UE a diminuire i prezzi per mantenere vivo l’interesse degli investitori nell’energia FV e per continuare a stimolare la domanda e la crescita.
(180)
L’inchiesta ha dimostrato che l’industria dell’Unione è stata costretta a diminuire i prezzi soprattutto a causa della pressione esercitata dalle importazioni in dumping e non dei tagli alle FIT. Lo conferma il fatto che il più significativo calo dei prezzi dell’industria dell’Unione si è verificato nel 2010 e nel 2011, prima che i principali tagli avessero luogo. È stato infatti l’aumento delle importazioni in dumping dalla RPC, a prezzi notevolmente inferiori a quelli dell’industria dell’Unione, a costringere l’industria dell’Unione a ridurre i suoi prezzi a livelli sempre più bassi.
(181)
Per questi motivi, l’argomentazione è stata respinta.
(182)
Le FIT sono state insomma un importante fattore per lo sviluppo del mercato FV nella UE e sul consumo del prodotto in esame ha influito l’esistenza delle FIT. L’inchiesta ha tuttavia rivelato che il consumo non è diminuito significativamente nonostante l’ampiezza dei tagli. Si è pertanto giunti alla conclusione provvisoria che l’andamento delle FIT non è tale da annullare il nesso di causalità tra importazioni oggetto di dumping e il grave pregiudizio subito dall’industria dell’Unione.
3.3. Altri sostegni finanziari concessi all’industria dell’Unione
(183)
Alcune parti interessate hanno sostenuto che il grave pregiudizio subito dall’industria dell’Unione era dovuto a un venir meno dei sostegni finanziari all’industria dell’Unione. A supporto di tale affermazione, sono state fornite informazioni su sovvenzioni concesse a un fabbricante UE prima del periodo in esame (tra il 2003 e il 2006).
(184)
Gli elementi di prova forniti non hanno rivelato alcun nesso tra il grave pregiudizio subito dall’industria dell’Unione e l’asserita sovvenzione ricevuta da un fabbricante UE durante il periodo precedente il periodo in esame. Inoltre, poiché tali informazioni si riferiscono a un periodo precedente a quello in esame, sono irrilevanti. Non si è perciò potuto stabilire alcun legame tra un’asserita sovvenzione ricevuta dall’industria dell’Unione e il grave pregiudizio da essa subito. Per questo motivo, l’argomentazione è stata respinta.
3.4. Eccesso di capacità
(185)
Si sostiene che sia stato l’eccesso di capacità sul mercato dell’Unione e in genere sul mercato mondiale a causare il grave pregiudizio subito dall’industria dell’Unione. Si afferma anche che tale sovraccapacità sul mercato mondiale abbia portato al consolidamento dell’industria dell’Unione, attualmente in corso, e che il pregiudizio subito sia dovuto al numero eccessivo di impianti di produzione. Varie parti interessate sostengono inoltre che il grave pregiudizio subito dall’industria dell’Unione vada collegato all’iperespansione delle capacità che essa si è autoinflitta. Per contro, altre parti interessate sostengono che il pregiudizio subito dall’industria dell’Unione sia dovuto al fatto che quest’ultima non ha effettuato gli investimenti necessari ad aumentare le capacità.
(186)
Mentre l’industria dell’Unione ha effettivamente aumentato la sua capacità di produzione, il volume totale della produzione non ha portato a un aumento del consumo sul mercato UE durante il periodo in esame. L’aumento delle capacità di produzione dell’industria dell’Unione era ragionevole e ha seguito l’andamento del mercato, cioè l’aumento del consumo. Non può perciò essere considerato come una causa del pregiudizio subito.
(187)
Analogamente, secondo quanto precede, l’inchiesta non conferma l’argomento secondo cui l’industria dell’Unione non ha investito nell’ampliamento delle capacità. Al contrario, come indicato in precedenza, nell’intero periodo in esame, l’industria dell’Unione ha aumentato la capacità di produzione e fino a disporre di un eccesso di capacità per tutto il periodo in esame, il che indica che era in grado di soddisfare la domanda aggiuntiva. L’argomentazione è stata pertanto respinta.
(188)
Alcune parti interessate hanno affermato che tutti gli operatori del mercato, compresi quelli in settori a valle e a monte, si sono trovati in situazioni difficili dovute a eccessi di capacità sul mercato mondiale e alle conseguenti mutazioni del mercato. In proposito, è stato sostenuto che il prodotto in esame è divenuto una merce di cui i singoli fabbricanti non sono più in grado di fissare i prezzi, ormai soggetti alla legge della domanda e dell’offerta a livello mondiale. Questa situazione avrebbe dunque causato il grave pregiudizio all’industria dell’Unione e non le importazioni in dumping.
(189)
L’inchiesta ha confermato l’esistenza di un eccesso di capacità sul mercato mondiale, soprattutto da parte della RPC. Anche i mutamenti del mercato che avrebbero trasformato il prodotto in esame in una merce di base non giustificano un comportamento dei prezzi e pratiche commerciali del tutto sleali. In proposito, si noti che l’industria dell’Unione ha prodotto e venduto il prodotto in esame per oltre 20 anni, mentre l’industria cinese del prodotto in esame si è sviluppata solo di recente (dalla metà dell’ultimo decennio), attirata soprattutto dalle FIT e da altri incentivi della UE e dal conseguente aumento della domanda.
(190)
Per questi motivi, l’argomentazione è stata respinta.
3.5. Incidenza dei prezzi delle materie prime
(191)
Varie parti interessate sostengono che il grave pregiudizio subito dall’industria dell’Unione sia legato all’andamento dei prezzi del polisilicio, principale materia prima dei wafer. Si è argomentato che l’industria dell’Unione aveva concluso contratti di fornitura a lungo termine a prezzi fissi che non potevano quindi beneficiare della riduzione dei prezzi del polisilicio durante il periodo in esame.
(192)
Secondo l’inchiesta nel 2008 i prezzi del polisilicio sono aumentati ma sono di nuovo diminuiti nel 2009 con lievi cenni di crescita nel 2010 e all’inizio del 2011. I prezzi sono notevolmente diminuiti durante il PI.
(193)
Secondo l’inchiesta, anche se le forniture del polisilicio all’industria dell’Unione si fondano su contratti a lungo termine, i termini della maggior parte di tali contratti sono stati rinegoziati in base all’andamento dei prezzi del polisilicio e i loro prezzi hanno raggiunto un livello prossimo, quando non inferiore, ai prezzi sul mercato a pronti.
(194)
Si perciò concluso che pur essendoci stati effetti negativi a carico di alcuni fabbricanti UE dovuti ai contratti a lungo termine di fornitura del polisilicio, l’industria dell’Unione, nel suo insieme, non ne ha sofferto ed è stata in grado di trarre il massimo beneficio dalla diminuzione dei prezzi del polisilicio. I contratti a lungo termine non hanno dunque contribuito al grave pregiudizio subito dall’industria dell’Unione.
3.6. Pregiudizio autoinflitto: conseguenze dell’automazione, delle dimensioni, delle economie di scala, del consolidamento, dell’innovazione, della redditività dei costi
(195)
Alcune parti interessate sostengono che il pregiudizio subito dall’industria dell’Unione sia dovuto all’alto grado di automazione del processo di produzione. In pratica, i piccoli fabbricanti si troverebbero in posizione di svantaggio rispetto a quelli grandi integrati verticalmente e l’eventuale pregiudizio da essi subito non può essere attribuito alle importazioni oggetto di dumping. In questa prospettiva si sostiene anche che l’industria dell’Unione nel suo insieme è comunque di dimensioni ridotte e che non è perciò in grado di beneficiare delle economie di scala.
(196)
L’inchiesta ha dimostrato che anche i piccoli fabbricanti presenti sul mercato UE dispongono di processi di produzione altamente automatizzati con effetti positivi per i costi di produzione. La maggior parte dei fabbricanti UE si è specializzata in una parte del processo di produzione (wafer, celle o moduli) e, grazie alla specializzazione, ha incrementato la propria competitività rispetto al tipo di prodotto specifico fabbricato. L’argomentazione secondo cui l’impatto dell’elevata automatizzazione avrebbe causato il pregiudizio subito dall’industria dell’Unione, va quindi respinta.
(197)
Alcune parti interessate affermano che la pressione sui prezzi sia all’origine del consolidamento dell’industria dell’Unione e che quest’ultima sia la vera causa del grave pregiudizio da essa subito. L’inchiesta dimostra però che è il consolidamento a rappresentare piuttosto una conseguenza delle importazioni in dumping. E la parte non ha prodotto alcun elemento che indichi in che misura il processo di consolidamento possa essere state la causa del pregiudizio subito.
(198)
Si sostiene poi che la mancanza di integrazione verticale dell’industria dell’Unione sia la causa del pregiudizio subito. In normali condizioni di mercato, i fabbricanti integrati verticalmente hanno di solito una catena di approvvigionamento più sicura. L’inchiesta ha però dimostrato che il vantaggio dell’integrazione verticale nella parte dell’industria dell’Unione integrata verticalmente potrebbe non essere stato sfruttato pienamente perché la pressione sui prezzi esercitata dalle importazioni in dumping era estremamente elevata. Inoltre, a causa delle importazioni in dumping, l’industria dell’Unione, e i fabbricanti UE integrati verticalmente, non hanno potuto beneficiare del tutto degli elevati tassi di utilizzo degli impianti per realizzare economie di scala. L’inchiesta infine non rivela alcuna correlazione tra integrazione verticale e più alti tassi di redditività: l’elevata pressione sui prezzi ha infatti modificato tale correlazione.
(199)
Alcune parti interessate affermano che l’industria dell’Unione sia priva di innovazione tecnica e non abbia effettuato investimenti in nuove tecnologie. Ma dall’inchiesta non emerge alcun dato di fatto che confermi una tale affermazione. Al contrario, essa dimostra che la maggior parte degli investimenti dell’industria dell’Unione sono stati dedicati a nuovi macchinari e alla R&S e che a livello mondiale non esistono grandi differenze tecnologiche tra i prodotti.
(200)
Una parte interessata sostiene poi che il grave pregiudizio sia dovuto a manchevolezze nella fase di realizzazione dei progetti (progetti falliti). L’argomentazione non è stata però suffragata da elementi di prova. Inoltre, qualsiasi progetto fallito potrebbe piuttosto essere considerato un effetto delle importazioni in dumping. L’argomentazione è stata perciò respinta.
(201)
Alcune parti interessate sostengono che l’industria dell’Unione non sia riuscita a razionalizzare i costi in tempo per reagire agli sviluppi nel mercato mondiale. Altre affermano che costi del lavoro e spese generali siano più elevati che nella RPC.
(202)
L’inchiesta mostra che i costi di produzione dell’industria dell’Unione sono diminuiti costantemente nel periodo in esame, salvo i costi dei wafer che sono diminuiti nel 2010 e lievitati nel 2011 e durante il PI fino a livelli di poco superiori a quelli registrati all’inizio del periodo in esame (cfr. considerando 138). La produttività è aumentata per moduli e celle ma è diminuita per i wafer. Come già detto, a causa del massiccio afflusso di importazioni in dumping dalla RPC e alla conseguente forte pressione sui prezzi del mercato UE, l’industria dell’Unione non è stata in grado di trarre vantaggio dalla riduzione dei costi.
(203)
Si noti che i produttori esportatori della RPC non beneficiano di alcun vantaggio comparativo riguardo alla materia prima (polisilicio) e ai macchinari, entrambi importati principalmente dalla UE. Riguardo ai costi del lavoro e alle spese generali, essi rappresentano in media meno del 10 % del costo totale di un modulo nel PI e si ritiene che non abbiano svolto un ruolo significativo.
(204)
Si asserisce inoltre che alcuni fabbricanti UE si siano riforniti di wafer, celle e/o moduli dal paese interessato per poi rivenderli come propri sul mercato UE. Secondo l’inchiesta, le importazioni dell’industria dell’Unione del prodotto in esame erano di natura complementare e di volume limitato rispetto alla produzione UE e si ritiene pertanto che il loro peso non possa annullare il nesso di causalità tra importazioni oggetto di dumping e pregiudizio subito dall’industria dell’Unione.
(205)
Per contrastare quindi la tendenza al calo dei prezzi delle importazioni dalla RPC, l’industria dell’Unione ha dovuto compiere sforzi notevoli per razionalizzare i costi di produzione. Ciononostante, questa razionalizzazione non si è riflessa sui prezzi di vendita a causa dell’eccessiva sottoquotazione dei prezzi esercitata dalle importazioni in dumping.
(206)
Per questi motivi le tesi di cui sopra sono state respinte.
3.7. Concorrenza da parte di prodotti FV a film sottile e di altre tecnologie FV
(207)
Alcune parti interessate sostengono che il pregiudizio subito dall’industria dell’Unione sia dovuto alla concorrenza da parte di prodotti FV a film sottile e di altre tecnologie FV, essendo tali tecnologie intercambiabili e aventi lo stesso uso finale.
(208)
L’inchiesta ha dimostrato che i prodotti FV a film sottile sono fabbricati a partire da materie prime diverse e non usano wafer di silicio cristallino. Di solito hanno minor efficienza di conversione e minor potenza di uscita rispetto ai moduli in silicio cristallino e non possono quindi essere utilizzati su piccole superfici, come i tetti: essi non sono cioè del tutto intercambiabili con il prodotto in esame. Benché possa esistere una certa concorrenza tra prodotti a film sottile e prodotto in esame, tale concorrenza è perciò considerata marginale.
(209)
Secondo l’inchiesta non esiste quindi un nesso tra il pregiudizio subito dall’industria dell’Unione e la concorrenza tra prodotti FV a film sottile e altre tecnologie FV.
(210)
Per questi motivi, l’argomentazione è stata respinta.
3.8. Crisi finanziaria e suoi effetti
(211)
Alcuni asseriscono che la crisi finanziaria e la recessione economica abbiano avuto effetti negativi sull’accesso al credito per l’industria dell’Unione e che questo abbia causato il pregiudizio subito dall’industria dell’Unione.
(212)
La capacità di reperire capitali da parte dell’industria dell’Unione si è notevolmente ridotta durante il periodo in esame. Essendo l’industria solare ad alta intensità di capitale, la capacità di reperire capitali è essenziale. La recessione economica ha avuto un certo impatto sulla situazione dell’industria dell’Unione. L’inchiesta dimostra, tuttavia, che malgrado la crescita del mercato UE tra il 2009 e il 2011, la situazione dell’industria dell’Unione è peggiorata a causa delle importazioni in dumping dalla RPC che hanno pesantemente sottoquotato i prezzi di vendita dell’industria dell’Unione. Si è pertanto concluso che i potenziali effetti della crisi finanziaria siano stati aggravati ulteriormente dall’aumento delle importazioni in dumping dalla RPC, che il limitato accesso ai finanziamenti sia stato in gran parte dovuto al clima negativo sul mercato, e che la situazione e le prospettive dell’industria dell’Unione siano una conseguenza delle importazioni in dumping. Sebbene quindi la crisi finanziaria abbia avuto un certo impatto sulla situazione dell’industria dell’Unione, essa non è tale da annullare il nesso di causalità tra le importazioni in dumping e il pregiudizio subito dall’industria dell’Unione. L’argomentazione è stata quindi respinta.
3.9. Risultati delle esportazioni dell’industria dell’Unione
(213)
Alcune parti interessate affermano che le vendite all’esportazione dell’industria dell’Unione siano fortemente diminuite durante il periodo in esame e in particolare tra il 2009 e il 2011 (moduli) e tra il 2009 e il primo trimestre del 2012 (celle) e che ciò sia all’origine del grave pregiudizio da essa subito.
(214)
Come indica però la tabella che segue, il volume delle esportazioni dei moduli resta consistente malgrado un leggero calo nel PI e livelli dei prezzi medi nel PI superiori ai costi medi dei moduli per tutto il periodo in esame. Esse non possono perciò aver arrecato il pregiudizio subito dall’industria dell’Unione. Quanto al volume delle esportazioni delle celle, esso rappresentava solo il 12 % circa del volume totale della loro produzione. Pertanto, nonostante i prezzi bassi durante il PI, questo può avere avuto un impatto solo limitato sulla situazione dell’industria dell’Unione. Quanto infine alle esportazioni di wafer, esse rappresentavano il 24 % circa del volume della produzione totale e analogamente, nonostante il basso prezzo all’esportazione durante il PI, avrebbero potuto avere effetti solo limitati sulla situazione dell’industria dell’Unione. Le argomentazioni a tale riguardo vanno pertanto respinte.
Tabella 13-a
Moduli
2009
2010
2011
PI
Volume delle esportazioni di moduli in MW
989
1 279
1 157
1 148
(Indice 2009 = 100)
100
129
117
116
Prezzo medio all’esportazione (EUR/kW)
2 500
1 900
1 470
1 230
(Indice 2009 = 100)
100
76
59
49
Fonte:
Europressedienst
Tabella 13-b
Celle
2009
2010
2011
PI
Volume delle esportazioni di celle in MW
62
320
315
238
(Indice 2009 = 100)
100
516
508
384
Prezzo medio all’esportazione (EUR/kW)
1 350
1 050
830
640
(Indice 2009 = 100)
100
78
61
47
Fonte:
Europressedienst
Tabella 13-c
Wafer
2009
2010
2011
PI
Volume delle esportazioni di wafer in MW
93
916
750
486
(Indice 2009 = 100)
100
985
806
523
Prezzo medio all’esportazione (EUR/kW)
850
590
530
480
(Indice 2009 = 100)
100
70
63
57
Fonte:
Europressedienst
(215)
Per questi motivi, si ritiene che l’effetto delle esportazioni dell’industria dell’Unione non sia tale da contribuire al grave pregiudizio da essa subito. Le argomentazioni delle parti a tale riguardo sono state pertanto respinte.
3.10. Scoperta di depositi di gas di scisto nell’Unione europea
(216)
Una parte interessata sostiene che il pregiudizio subito dall’industria dell’Unione sia causato dalla scoperta nella UE di depositi di gas di scisto e che la prospettiva di aumentare nella UE la produzione il gas di scisto a basso prezzo abbia ridotto gli investimenti pubblici e privati in progetti sulle energie rinnovabili.
(217)
Secondo l’inchiesta, il consumo del prodotto in esame è aumentato notevolmente durante il periodo in esame, come già indicato al considerando 108. Inoltre, l’inchiesta non ha messo in luce alcun dato di fatto secondo cui il pregiudizio subito dall’industria dell’Unione sia dovuto alla scoperta di depositi di gas di scisto nella UE. L’obiezione è stata pertanto respinta.
3.11. Il sistema per lo scambio delle quote di emissione dell’Unione europea (European Union’s Emissions Trading Scheme - ETS)
(218)
La stessa parte afferma che il pregiudizio subito dall’industria dell’Unione sia stato causato dalla scarsità di investimenti nella produzione di energia solare dovuta ai bassi prezzi di mercato dei crediti di emissioni di CO2 nel quadro dell’ETS.
(219)
Di ciò non è stata tuttavia fornita alcuna prova e l’inchiesta non ha messo in luce circostanze oggettive a conferma di queste affermazioni. L’inchiesta ha rivelato invece che il consumo del prodotto in esame è notevolmente aumentato durante il periodo in esame. Per questi motivi, l’argomentazione è stata respinta.
3.12. Decisioni a livello gestionale
(220)
Alcune parti interessate affermano che il pregiudizio grave subìto da almeno un fabbricante UE sia stato causato da decisioni manageriali errate. Queste affermazioni si fondano sui conti annuali e su alcune informazioni contenute in una lettera inviata da un azionista dell’impresa agli altri azionisti.
(221)
Ma da nessuna delle informazioni contenute nel fascicolo emerge che le decisioni di gestione adottate dall’impresa in questione fossero inusuali o imprudenti o che abbiano avuto effetti sull’industria dell’Unione nel suo insieme. Pertanto, le argomentazioni in questo senso sono respinte.
3.13. Politiche governative d’altro tipo
(222)
Una parte interessata sostiene che il grave pregiudizio subito dall’industria dell’Unione sia stato causato da altre politiche governative come quelle per le energie rinnovabili, per incoraggiare l’innovazione, ridurre gli eccessi burocratici, agevolare gli scambi e accedere alle reti di distribuzione poiché tali politiche vanno a vantaggio dei produttori esportatori. Pur essendo vero che alcune delle suddette politiche potrebbero favorire le importazioni da altri paesi terzi e la crescita globale dell’industria solare, esse costituirebbero un vantaggio anche per l’industria dell’Unione. Inoltre, non è detto che tali politiche diano necessariamente luogo a importazioni nella UE effettuate a prezzi di dumping pregiudizievoli. Pertanto, le argomentazioni in questo senso sono respinte.
3.14. Conclusioni relative al nesso di causalità
(223)
L’inchiesta ha accertato la presenza di un nesso di causalità tra il pregiudizio grave subito dall’industria dell’Unione e le importazioni in dumping provenienti dalla RPC. Sono state analizzate anche altre possibili cause del pregiudizio, come: importazioni da altri paesi terzi, consumo, tariffe di immissione, altri aiuti finanziari concessi all’industria dell’Unione, sovraccapacità, incidenza del prezzo delle materie prime, pregiudizio autoinflitto, concorrenza da parte di prodotti FV a film sottile, crisi finanziaria e relativi effetti, andamento delle esportazioni dell’industria dell’Unione, scoperta nella UE di depositi di gas di scisto, decisioni a livello gestionale, sistemi per lo scambio delle quote di emissione della UE, politiche governative d’altro tipo ma nessuna di esse è risultata capace di rompere il nesso di causalità emerso tra le importazioni in dumping dalla RPC e il grave pregiudizio subito dall’industria dell’Unione.
(224)
In base all’analisi sopra descritta, che ha accuratamente differenziato e separato le ripercussioni di tutti i fattori noti sulla situazione dell’industria dell’Unione dagli effetti pregiudizievoli delle importazioni in dumping, si conclude in via provvisoria che esiste un nesso di causalità tra le importazioni in dumping dalla RPC e il grave pregiudizio subito dall’industria dell’Unione durante il PI.
F. INTERESSE DELL’UNIONE
1. Osservazioni preliminari
(225)
In conformità all’articolo 21 del regolamento di base, la Commissione ha esaminato se, nonostante la conclusione provvisoria relativa alle pregiudizievoli pratiche di dumping, esistessero fondati motivi per concludere che non sarebbe nell’interesse dell’Unione prendere provvedimenti provvisori in questo caso particolare. L’analisi dell’interesse dell’Unione si fonda su una valutazione di tutti i vari interessi in gioco, che comprendono quelli dell’industria dell’Unione, delle imprese nei mercati a monte e a valle del settore FV, degli importatori, degli utenti e dei consumatori del prodotto in esame.
(226)
Circa 150 operatori si sono manifestati dopo l’apertura dell’inchiesta. A importatori non collegati, a operatori a monte (un produttore di materie prime nonché fornitori di impianti per il prodotto oggetto dell’inchiesta) e a valle (responsabili di progetti e installatori) e al BEUC, un’organizzazione di consumatori, sono stati inviati questionari specifici. Tre associazioni, che rappresentano vari operatori (industria dell’Unione, operatori a monte e a valle) nel settore del FV hanno fatto pervenire una serie di informazioni.
2. Interesse dell’industria dell’Unione
(227)
Durante il PI, l’industria dell’Unione impiegava direttamente 25 000 persone circa, addette alla produzione e alla vendita del prodotto simile.
(228)
L’inchiesta ha stabilito che l’industria dell’Unione ha subito un grave pregiudizio a causa delle importazioni in dumping dal paese interessato durante il PI. È opportuno rammentare che molti indicatori di pregiudizio hanno evidenziato una tendenza negativa durante il periodo in esame. Ne hanno fortemente risentito soprattutto gli indicatori di pregiudizio relativi ai risultati finanziari dei fabbricanti UE che hanno collaborato come redditività, flusso di cassa e utile sul capitale investito. Di fatto, i fabbricanti UE di moduli, celle e wafer hanno accumulato perdite nel 2011 e nel PI. Di conseguenza, alcuni fabbricanti UE sono già stati costretti a chiudere impianti di produzione; altri hanno dichiarato la propria insolvenza. Se non verranno decise misure, è assai probabile un ulteriore peggioramento della situazione economica dell’industria dell’Unione.
(229)
L’istituzione di dazi antidumping provvisori dovrebbe restituire al mercato UE eque condizioni commerciali per consentire all’industria dell’Unione di allineare i prezzi del prodotto simile, adeguarli ai costi di produzione e migliorare la propria redditività. Si può inoltre prevedere che, istituendo misure provvisorie, l’industria dell’Unione possa recuperare almeno in parte le quote di mercato perdute nel corso del periodo in esame, con ripercussioni positive sulla sua situazione finanziaria complessiva. Inoltre, l’industria dell’Unione sarà in grado di avere un più agevole accesso al credito e di investire ulteriormente nella R&S e nell’innovazione del mercato FV. Infine, l’inchiesta ha anche puntato a una possibile ripresa dell’attività industriale dei fabbricanti UE costretti sospendere la produzione per la pressione delle importazioni cinesi. In questo scenario, non solo i 25 000 posti di lavoro attuali dell’industria dell’Unione (nel PI) sarebbero complessivamente garantiti ma sarà anche ragionevole attendersi un’ulteriore espansione della produzione e un aumento dell’occupazione.
(230)
Se non verranno istituite misure, si prevedono ulteriori perdite di quote di mercato e un ulteriore deterioramento della redditività dell’industria dell’Unione: una situazione insostenibile a medio e lungo termine. Oltre all’alto numero di fabbricanti UE già costretti a uscire dal mercato come denunciato al considerando 157, anche altri fabbricanti potrebbero dover chiedere lo stato d’insolvenza che, a breve e medio termine, porterebbe alla probabile scomparsa dell’industria dell’Unione, con forti effetti negativi sugli attuali livelli occupazionali.
(231)
Si conclude quindi in via provvisoria che l’imposizione di dazi anti-dumping sarebbe nell’interesse dell’industria dell’Unione.
3. Interesse degli importatori non collegati
(232)
Come indicato al considerando 12, solo uno dei tre importatori inseriti nel campione aveva come attività principale il commercio del prodotto in esame.
(233)
Era stato denunciato che l’istituzione di misure sul prodotto in esame si sarebbe ripercossa negativamente sull’attività degli importatori. Innanzitutto, con l’istituzione di dazi non verranno eliminate tutte le importazioni dalla RPC. In secondo luogo, è probabile che l’istituzione di misure possa avere effetti negativi sulla situazione finanziaria degli importatori che importano dalla sola RPC, ma dato il probabile aumento di importazioni provenienti da altri paesi terzi, gli importatori che si riforniscono da altri paesi potranno riorientare le loro fonti di approvvigionamento.
(234)
Si conclude pertanto in via provvisoria che l’istituzione di misure al livello proposto avrà un qualche effetto negativo sulla situazione degli importatori non collegati del prodotto in esame.
4. Interesse degli operatori a monte
(235)
Gli operatori a monte sono attivi soprattutto nel campo della produzione delle materie prime e nella produzione e progettazione delle attrezzature di fabbricazione del prodotto oggetto d’inchiesta. Dagli operatori a monte sono pervenute otto risposte ai questionari. Sono state effettuate due visite di verifica, una a un fabbricante di materia prima e una a un fabbricante di attrezzature di fabbricazione.
(236)
In generale, durante il PI, per otto operatori a monte che hanno collaborato, l’attività legata al prodotto in esame variava tra il 6 % e l’80 % dell’attività totale; solo per una impresa che ha collaborato, rappresentava il 100 % dell’attività. In media, durante il PI, l’attività legata al prodotto in esame rappresentava il 41 % circa dell’attività complessiva degli operatori a monte che hanno collaborato. In termini di occupazione, durante il PI gli otto operatori a monte che hanno collaborato occupavano 4 200 persone circa. A seconda del segmento e delle singole imprese, la redditività registra una gamma di tassi da elevati a leggermente negativi. L’inchiesta ha dimostrato che gli operatori che evidenziano una redditività negativa soffrono del peggioramento della situazione dell’industria dell’Unione, perché alcuni dei clienti da essi persi sono fabbricanti UE del prodotto in esame, e del calo dei consumi.
(237)
Le vendite degli operatori a monte della UE hanno riguardato l’Unione, la RPC e altri paesi terzi. Durante il PI, le vendite si sono ripartite come segue: in media, il 20 % circa verso l’Unione, quasi il 50 % verso la RPC e il 30 % circa verso altri paesi terzi.
(238)
Alcune parti del settore a monte affermano che l’istituzione di misure antidumping avrà effetti negativi sulla loro attività industriale, essendo la RPC il loro principale mercato d’esportazione e sostengono che i dazi, ostacolando notevolmente le importazioni dalla RPC verso l’UE del prodotto in esame, indurranno la RPC a limitare le importazioni dalla UE di polisilicio e di attrezzature di produzione. È perciò probabile che gli operatori a monte della UE siano costretti a rallentare le loro proprie attività industriali e a ridurre l’occupazione nella UE.
(239)
Si noti innanzitutto che il dazio non ha il fine di eliminare le importazioni cinesi del prodotto in esame ma quello di ricostituire condizioni di concorrenza paritarie. Quindi le importazioni cinesi dovrebbero continuare a rifornire in una determinata misura il mercato UE, ma a prezzi equi. L’inchiesta dimostra inoltre che operatori a monte della UE sono presenti in tutto il mondo su vari mercati nazionali e che non dipendono quindi dalle sole esportazioni nella RPC. È perciò ragionevole supporre che nel mercato mondiale FV, gli operatori a monte della UE siano in grado di compensare l’eventuale calo di esportazioni verso la RPC con esportazioni verso altri mercati che, secondo studi di mercato pubblicamente disponibili, dovrebbero crescere. Il mercato FV cinese deve comunque già affrontare notevoli sovraccapacità di produzione ed è dubbio che i fabbricanti di macchinari della UE siano in grado di vendere molte più attrezzature di produzione nel breve e medio termine.
(240)
Dato quanto precede, si è concluso in via provvisoria che l’effetto dei dazi antidumping sui fabbricanti di macchinari non sarebbe stato significativo mentre l’effetto sui fornitori di materia prima potrà essere negativo a breve termine se dovranno ridurre le loro vendite in Cina.
5. Interesse degli operatori a valle
(241)
Gli operatori a valle sono attivi soprattutto nello sviluppo di progetti, nella commercializzazione e nella comunicazione nonché nelle installazioni FV. Delle 13 risposte pervenute ai questionari da parte degli operatori a valle solo sette erano sufficientemente complete e hanno consentito una valutazione sensata. Sono state effettuate due visite di verifica, riguardanti lo sviluppo di progetti FV e le installazioni. Analizzando le 36 risposte al questionario pervenute dagli importatori non collegati che hanno collaborato, si constata che solo alcuni di un essi possono di fatto essere qualificati come operatori a valle, essendo la loro attività principale l’installazione. La questione sarà oggetto di ulteriori riflessioni nel corso dell’inchiesta.
(242)
In generale, l’attività degli operatori a valle relativa al prodotto in esame varia rispetto alla loro attività totale. In media, nel PI essa rappresentava il 41 %. Durante il PI, la redditività legata al prodotto in esame degli operatori che hanno collaborato era in media dell’11 % circa. In termini di occupazione, durante il PI, i sette operatori a monte che hanno collaborato occupavano 550 persone circa.
(243)
Le misure antidumping sono state accusate di non essere nell’interesse dell’Unione perché, facendo aumentare il prezzo dei moduli, avrebbero scoraggiato l’installazione di nuovi impianti da parte degli utenti finali/consumatori. Di conseguenza, gli operatori a valle avrebbero avuto un numero assai inferiore di ordini e avrebbero dovuto ridimensionare le loro imprese. Tale valutazione si basava su uno studio effettuato da Prognos sull’eventuale perdita di posti di lavoro, presentata durante l’inchiesta. Secondo lo studio, la maggioranza dei posti di lavoro nel mercato FV della UE sarebbero in pericolo se venissero istituiti dazi antidumping. Esso adotta una stima dell’Associazione dell’industria fotovoltaica europea (European Photovoltaic Industry Association - EPIA), secondo cui l’occupazione totale diretta esistente nel 2011 ai vari livelli del mercato FV della UE (fabbricanti UE, importatori e operatori a monte e a valle) raggiunge i 265 000 addetti. Partendo dalla stima del 2011 sull’occupazione totale diretta, lo studio di Prognos conclude che su 265 000 posti di lavoro potranno andarne persi in tre anni fino a 242 000, a seconda del livello dei dazi. Si presume che le maggiori perdite occupazionali si verifichino nel mercato a valle che, nel 2011, secondo Prognos impiegava 220 000 persone circa.
(244)
L’inchiesta non conferma tale scenario e ritiene che nel 2011, durante il PI e nel 2012 il numero di posti di lavoro diretti esistenti nel mercato FV della UE sia nettamente inferiore.
(245)
Tanto per cominciare, l’inchiesta solleva dubbi sulla veridicità del numero totale di posti di lavoro diretti nel FV stimati dall’EPIA. In particolare, durante la visita di verifica presso l’EPIA, si è constatato che i dati, in base ai quali l’occupazione era stata quantificata in 265 000 addetti, erano imprecisi e non consentivano tale conclusione. Invece, secondo informazioni raccolte durante la visita di verifica in loco, il numero di occupati diretti nel FV, calcolato per il 2011, avrà un margine di errore fino al 20 %. Inoltre, la stima comprende l’occupazione in altri paesi europei esterni alla UE, come anche quella connessa ai prodotti FV a film sottile, che non rientra nel campo d’indagine della presente inchiesta.
(246)
Nonostante i dubbi, e sebbene fossa stata usata la stima iniziale sull’occupazione per analizzare l’impatto delle misure, devono essere formulate le seguenti osservazioni. La stima riguarda l’occupazione nel settore FV europeo per il 2011, legata a un numero assai elevato di impianti fotovoltaici nella UE per quell’anno (20 GW circa). È ragionevole pensare che, data la diminuzione del numero di impianti a 17,5 GW circa nel PI e a 15 GW nel 2012, l’occupazione, soprattutto a valle, si riduca di conseguenza, in quanto è direttamente legata al numero di impianti. Ora, la stampa specializzata pubblicamente disponibile indica che, tra il 2011 e il 2012, in Germania, maggior mercato nazionale, l’occupazione nel settore FV si è ridotta da 128 000 a 100 000 addetti, compresi i posti di lavoro dal lato dei fabbricanti. L’indagine dubita inoltre che la cifra si riferisse solo a posti di lavoro a tempo pieno dedicati unicamente all’industria FV. L’inchiesta rivela invece che, soprattutto nel mercato a valle (installazioni), l’attività FV fa parte di solito di una attività industriale ben più ampia, la cui attività principale è il riscaldamento o gli impianti elettrici, idraulici ecc.
(247)
Alla luce di quanto sopra, è probabile che l’istituzione di misure porti a un aumento dei prezzi nella UE del prodotto oggetto d’inchiesta il che potrebbe dar luogo a breve termine a una diminuzione delle installazioni di impianti FV. In questo segmento del mercato, tuttavia, secondo le considerazioni che seguono, l’occupazione può essere influenzata negativamente solo in misura limitata. In primo luogo, le attività relative al settore FV sono, almeno per alcuni installatori, solo una parte delle loro attività, tra l’altro a carattere stagionale. Gli installatori devono quindi poter svolgere altre attività se si trovano di fronte a una riduzione della domanda di impianti FV. Poiché gli obiettivi relativi alle fonti rinnovabili e all’efficienza energetica, concordati a livello UE, sono giuridicamente vincolanti per gli Stati membri, è prevedibile che la riduzione della domanda di impianti solari si traduca in un aumento della domanda di altre forme di energia rinnovabile e di efficienza energetica. È probabile che molti addetti del settore a valle posseggano le competenze necessarie per affrontare l’aumento della domanda in questi settori contigui. In secondo luogo, visti gli utili attualmente generati dal mercato a valle (cfr. considerando 242), gli installatori dovrebbero poter assorbire una parte dell’aumento dei prezzi e limitare così l’impatto sui prezzi finali e sulla domanda di impianti FV.
(248)
Anche senza l’istituzione di dazi, le previsioni pubblicamente disponibili relative alla domanda di impianti FV si attendono una probabile contrazione della domanda nel 2013, con installazioni annue tra 9,8 GW e 16,5 GW nel 2013, che avrebbero comunque effetti negativi sull’occupazione nel mercato a valle.
(249)
Infine, si noti che l’aumento dei prezzi nel settore FV si verificherebbe in ogni caso, poiché la produzione della RPC che rifornisce il mercato UE lavora sostanzialmente in perdita, il che è una situazione insostenibile.
(250)
Da quanto precede, si conclude in via provvisoria che i dazi antidumping sugli operatori a valle avrebbero un’incidenza negativa ma limitata a breve termine, tenuto conto di un calo nelle installazioni maggiore di quello previsto in uno scenario controfattuale senza dazi, come quello tracciato da grandi centri di ricerca, e in cui il dazio non può essere assorbito dagli operatori a valle. Nonostante il possibile calo della domanda di impianti FV, gli installatori dovrebbero poter svolgere altre attività o nel campo di altre forme di energia pulita o in quello della loro attività primaria, come detto sopra.
6. Interesse degli utenti finali (consumatori)
(251)
Non sono pervenute osservazioni da nessun soggetto che, come le associazioni dei consumatori, rappresenti direttamente gli interessi di utenti finali. In questo caso si fa riferimento a due tipi di utenti finali: i consumatori (famiglie) e gli altri utenti finali (come istituzioni, imprese). L’inchiesta evidenzia che solo un quarto circa degli attuali impianti FV nella UE (i cosiddetti roof-top, piccoli impianti) sono stati ordinati da consumatori. Gli altri impianti (montati a terra, di maggiori dimensioni e di tipo industriale e commerciale) sono stati ordinati da altri utenti finali.
(252)
Alcune parti sostengono che in caso di istituzione di dazi antidumping, i consumatori vedrebbero aumentare il prezzo dei moduli FV. Se, a causa dei dazi, i prezzi dei moduli FV nel mercato UE aumentassero lievemente, è probabile che i consumatori e gli altri utenti finali ne risentirebbero poco poiché, secondo l’inchiesta, il prezzo di un modulo rappresenta fino al 50 % circa del costo totale di un impianto FV. Dati i margini di profitto conseguiti dai responsabili dei progetti e dagli installatori, è ragionevole supporre che l’eventuale aumento dei prezzi dei moduli possa, almeno in parte, essere assorbito, e attenuato, per il consumatore. In base agli elementi disponibili si è concluso in via provvisoria che le misure, al livello di dazio proposto, saranno assorbite almeno in parte dalla catena di approvvigionamento e che perciò non si tradurranno necessariamente in prezzi più alti per i consumatori al dettaglio.
(253)
Si ricordi anche che senza l’istituzione dei dazi, la probabile scomparsa dell’industria dell’Unione lascerebbe i consumatori con una sola fonte di approvvigionamento di moduli in futuro. In questo scenario, i produttori esportatori cinesi sarebbero in grado di rafforzare ulteriormente la loro già forte posizione sul mercato; ciò potrebbe anche portare a un aumento dei prezzi a breve e medio termine, a scapito dei consumatori/utenti finali. Come già indicato, è probabile che un aumento dei prezzi intervenga comunque, dato che la produzione della RPC è in perdita.
(254)
Considerato quanto precede, si è concluso in via provvisoria che l’istituzione di misure avrebbe un impatto nel complesso limitato sui consumatori e sugli altri utenti finali indipendentemente dal ruolo che i regimi nazionali di sostegno possono avere per stimolare la domanda di impianti FV di cui al considerando 182. Se i regimi nazionali di sostegno vengono aggiustati a prezzi più elevati per i pannelli solari (mediante FIT più elevate) l’impatto sui consumatori può essere inesistente.
7. Altre argomentazioni
(255)
Alcune parti interessate affermano che l’industria dell’Unione non è in grado di rifornire il mercato UE nelle quantità richieste e che, istituendo dazi antidumping, l’UE corre il grave rischio di una carenza sul mercato, con conseguente ulteriore aumento dei prezzi del prodotto in esame.
(256)
L’inchiesta dimostra che questa argomentazione è ingiustificata. Dal 2009, l’industria dell’Unione non utilizza appieno le sue capacità di produzione. Nel PI, il tasso di utilizzo della capacità di produzione di moduli nella UE era del 41 %, con ulteriori capacità inutilizzate pari a 5,7 GW circa; il tasso di utilizzo della capacità di produzione di celle nella UE era del 63 % con ulteriori capacità inutilizzate pari a 1,2 GW circa e il tasso di utilizzo delle capacità di produzione di wafer della UE era del 55 % con ulteriori capacità inutilizzate pari a 1,6 GW circa. Grazie perciò alle capacità inutilizzate, l’industria dell’Unione potrebbe competere per un ulteriore quota di mercato, nel breve periodo. Anche a medio termine, è ragionevole supporre che l’industria dell’Unione cercherà di ampliare le sue capacità di produzione per essere in grado di ottenere migliori economie di scala e giungere a un’ulteriore riduzione dei prezzi. Esistono inoltre altre fonti di approvvigionamento, presenti anche sul mercato UE e capaci di competere sul mercato UE in caso di calo delle importazioni dei prodotti cinesi in questione. Dall’inchiesta emerge che le capacità inutilizzate di produzione non cinesi all’esterno della UE erano nel PI pari a 5,6 GW per i moduli, a 6 GW per le celle e a 6 GW per i wafer. Si conclude pertanto che le capacità inutilizzate totali della UE e dei fabbricanti terzi esterni alla UE sono sufficienti a integrare a breve termine il potenziale calo delle importazioni cinesi in base alla domanda di impianti FV nella UE per il 2013 (tra 9,8 GW e 16,5 GW) e il 2014 (tra 9 GW e 17,1 GW) prevista da grandi centri di ricerca, come EPIA.
(257)
Alcune parti sostengono poi che l’imposizione di dazi antidumping sul prodotto in esame nuoccia allo sviluppo del mercato FV in Europa e che quindi gli obiettivi del programma UE 2020, riguardo alle fonti rinnovabili di energia e alla riduzione delle emissioni di gas serra nell’UE, non potranno essere raggiunti.
(258)
Intanto, gli obiettivi per il 2020 non dipendono esclusivamente dell’energia solare. Altrettanto importanti sono altre energie ecologiche come: l’energia eolica, da biomassa, idroelettrica ecc. Poiché gli obiettivi per il 2020 non attribuiscono all’energia solare una percentuale determinata, un numero di impianti FV lievemente inferiore non farà aumentare il costo generale dell’Agenda 2020. Il prezzo dei pannelli solari è inoltre solo uno tra i tanti fattori essenziali necessari allo sviluppo dell’industria FV in Europa. Fattori altrettanto importanti sono: un quadro giuridico e finanziario favorevole a livello europeo e nazionale, un migliore accesso al credito per progetti sulle energie rinnovabili e l’investimento in R&S. Riguardo agli investimenti nel settore solare, l’istituzione del dazio antidumping migliorerà la situazione dell’industria dell’Unione e del settore FV in genere. Probabilmente esso contribuirà quindi anche a migliorare l’accesso al credito sia per l’industria dell’Unione che per gli investitori nel settore FV. Infine, si ricorda che lo scopo dei dazi non è quello di eliminare le importazioni cinesi, ma di ristabilire condizioni di concorrenza eque. Se il prezzo del prodotto in esame cresce, i profitti evidentemente ottenuti nel mercato a valle permettono di supporre che l’aumento dei prezzi sarà in parte assorbito dagli operatori del mercato a valle. Per questo, il prezzo dei moduli non dovrebbe aumentare in modo significativo per gli utenti finali/consumatori e la domanda di impianti solari potrebbe essere mantenuta entro i margini previsti.
(259)
In base a quanto precede, si conclude in via provvisoria che l’istituzione di misure non dovrebbe avere, nell’insieme, effetti negativi di rilievo su altre politiche della UE.
8. Conclusioni relative all’interesse dell’Unione
(260)
Gli effetti complessivamente positivi per l’industria dell’Unione prevalgono su possibili effetti negativi su altri operatori del mercato FV, consumatori/altri utenti finali compresi.
(261)
Visto quanto precede, si conclude provvisoriamente che, in base alle informazioni disponibili relative all’interesse dell’Unione, non esistono ragioni valide che si oppongano all’istituzione di misure provvisorie nei confronti delle importazioni del prodotto in esame originario della RPC.
G. MISURE ANTIDUMPING PROVVISORIE
(262)
Viste le conclusioni raggiunte riguardo al dumping, al pregiudizio, al nesso di causalità e all’interesse dell’Unione, è opportuno istituire misure antidumping provvisorie per impedire che le importazioni oggetto di dumping continuino a recare pregiudizio all’industria dell’Unione.
1. Livello di eliminazione del pregiudizio
(263)
Per stabilire il livello delle misure si è tenuto conto dei margini di dumping rilevati e dell’importo del dazio necessario a eliminare il pregiudizio subito dai fabbricanti UE senza superare il margine di dumping rilevato.
(264)
All’atto del calcolo dell’importo del dazio necessario a eliminare gli effetti del dumping pregiudizievole, era chiaro che la misura doveva permettere all’industria dell’Unione di coprire i costi di produzione e di realizzare l’utile al lordo delle imposte che un’industria di questo tipo può ragionevolmente attendersi in condizioni normali di concorrenza, cioè senza importazioni in dumping, vendendo il prodotto simile nella UE. Si ritiene perciò, in base alle informazioni contenute nella denuncia, che un margine di profitto del 10 % del fatturato si possa considerare un minimo adeguato che l’industria dell’Unione avrebbe potuto attendersi se non ci fosse stato il dumping pregiudizievole.
(265)
Su questa base, è stato calcolato per l’industria dell’Unione un prezzo non pregiudizievole del prodotto simile. Il prezzo non pregiudizievole è stato calcolato aggiungendo il suddetto margine di profitto del 10 % al costo di produzione durante il PI dei fabbricanti UE inseriti nel campione.
(266)
Il necessario aumento del prezzo è stato quindi stabilito comparando il prezzo medio ponderato all’importazione dei produttori esportatori della RPC che hanno collaborato, fissato per calcolare la sottoquotazione del prezzo e debitamente aggiustato per tener conto dei costi di importazione e dei dazi doganali, al prezzo medio ponderato non pregiudizievole del prodotto simile venduto dai fabbricanti UE inseriti nel campione sul mercato della UE durante il PI. Le differenze evidenziate da tale comparazione sono state espresse in percentuale del valore medio ponderato cif all’importazione.
2. Misure provvisorie
(267)
Alla luce di quanto precede, ai sensi dell’articolo 7, paragrafo 2, del regolamento di base, si ritiene che debbano essere istituite misure antidumping provvisorie sulle importazioni di moduli FV in silicio cristallino e delle relative componenti essenziali (celle e wafer) originari o provenienti dalla RPC a un livello che corrisponda al più basso margine di dumping e di pregiudizio riscontrati, in conformità al principio del dazio inferiore.
(268)
Dato l’elevato livello di collaborazione dei produttori esportatori cinesi, il dazio per «tutte le altre imprese» è stato fissato al più alto livello di dazio da imporre a imprese rispettivamente del campione o che hanno collaborato all’inchiesta. Il dazio per «tutte le altre imprese» sarà applicato a quelle che non hanno collaborato all’inchiesta.
(269)
Per le imprese, di cui all’allegato, che hanno collaborato ma non fanno parte del campione l’aliquota del dazio provvisorio è fissata a livello delle aliquote medie ponderate delle imprese inserite nel campione.
(270)
Le aliquote proposte del dazio provvisorio sono le seguenti:
Impresa
Margine di dumping
Margine di pregiudizio
Aliquota del dazio
Changzhou Trina Solar Energy Co., Ltd.
Trina Solar (Changzhou) Science and Technology Co., Ltd.,
93,3 %
51,5 %
51,5 %
Delsolar (Wujiang) Co., Ltd.
112,6 %
67,9 %
67,9 %
Jiangxi LDK Solar Hi-Tech Co. Ltd.
LDK Solar Hi-Tech (Hefei) Co. Ltd.
LDK Solar Hi-Tech (Nanchang) Co., Ltd.
LDK Solar Hi-Tech (Suzhou) Co Ltd.
88,4 %
55,9 %
55,9 %
JingAo Solar Co. Ltd.
Shanghai JA Solar Technology Co. Ltd.
JA Solar Technology Yangzhou Co. Ltd.
Shanghai Jinglong Solar Energy Technology Co. Ltd.
Hefei JA Solar Technology Co. Ltd.
99,0 %
58,7 %
58,7 %
Jinzhou Yangguang Energy Co., Ltd.
Jinzhou Rixin Silicon Materials Co., Ltd.
Jinzhou Youhua Silicon Materials Co., Ltd.
Jinzhou Huachang Photovoltaic Technology Co., Ltd.
Jinzhou Jinmao Photovoltaic Technology Co., Ltd.
48,1 %
38,3 %
38,3 %
Wuxi Suntech Power Co., Ltd.
Luoyang Suntech Power Co. Ltd.
Suntech Power Co., Ltd.
Wuxi Sun-Shine Power Co., Ltd.
Zhenjiang Ren De New Energy Science Technology Co., Ltd.
Zhenjiang Rietech New Energy Science Technology Co., Ltd.
71,5 %
48,6 %
48,6 %
Yingli Energy (China) Co. Ltd
Hainan Yingli New Energy Resources Co. Ltd.
Baoding Tianwei Yingli New Energy Resources Co. Ltd.
96,2 %
37,3 %
37,3 %
Altre imprese che hanno collaborato (allegato)
88,5 %
47,6 %
47,6 %
Tutte le altre imprese
112,6 %
67,9 %
67,9 %
(271)
Le misure antidumping di cui sopra sono istituite provvisoriamente sotto forma di dazi ad valorem.
(272)
Le aliquote dei dazi antidumping applicate a titolo individuale alle società specificate nel presente regolamento sono state calcolate in base alle conclusioni della presente inchiesta. Esse rispecchiano quindi la situazione delle imprese interessate constatata durante l’inchiesta. Queste aliquote del dazio (contrariamente al dazio unico per l’intero paese applicabile a «tutte le altre imprese») sono quindi applicabili esclusivamente alle importazioni di prodotti originari della RPC fabbricati dalle imprese, ossia dalle specifiche persone giuridiche sopra menzionate. Le importazioni di prodotti fabbricati da qualsiasi altra impresa la cui ragione sociale non sia espressamente menzionata nel dispositivo del presente regolamento, comprese le persone giuridiche collegate a quelle espressamente citate, non possono beneficiare di tali aliquote e sono soggette all’aliquota del dazio applicabile a «tutte le altre imprese».
(273)
Le eventuali richieste di applicazione di tali aliquote individuali del dazio antidumping (per esempio, in seguito a un cambiamento della ragione sociale della società o all’istituzione di nuove entità di produzione o di vendita) vanno immediatamente inviate alla Commissione (8), complete delle pertinenti informazioni, come le modifiche dell’attività dell’impresa - legate alla produzione, alle vendite sul mercato interno e all’esportazione - associate a un mutamento, ad esempio, di ragione sociale o di entità produttiva/di vendita. Il regolamento potrà eventualmente essere modificato aggiornando l’elenco delle imprese che beneficiano di aliquote di dazio individuali.
(274)
Per garantire una corretta applicazione del dazio antidumping, l’aliquota del dazio per «tutte le altre imprese» deve essere applicata non solo ai produttori esportatori che non hanno collaborato, ma anche ai produttori che non hanno esportato verso l’UE durante il PI.
(275)
Come indicato nella sezione 5 dell’avviso di apertura, la Commissione è in procinto di stabilire se tutte le importazioni dalla RPC del prodotto in esame possono essere considerate originarie della RPC. Ciò è particolarmente importante nel caso dei moduli che possono incorporare componenti e parti provenienti da paesi diversi. Ai sensi dell’articolo 1, paragrafo 3, del regolamento antidumping di base, il paese esportatore di un prodotto in dumping può essere un paese intermedio. Si noti inoltre che la denuncia si riferisce a importazioni provenienti dalla RPC, senza specificarne l’origine. Infine, le inchieste antidumping e antisovvenzione condotte dagli USA riguardo allo stesso prodotto importato dalla RPC hanno evidenziato la complessità delle operazioni di produzione e di assemblaggio che possono conferire o no l’origine (9). Alla luce di queste considerazioni e ferma restando la conclusione che sarà raggiunta in proposito nella fase definitiva, si ritiene opportuno che le misure provvisorie coprano il prodotto oggetto dell’inchiesta originario o proveniente dalla RPC, a meno che il prodotto sia un prodotto in transito ai sensi dell’articolo V del GATT.
(276)
Come indicato nel considerando 3, la Commissione ha disposto con il regolamento (UE) n. 182/2013 la registrazione delle importazioni del prodotto in esame originario e proveniente dalla RPC. Ciò è avvenuto in previsione della possibile applicazione retroattiva di misure antidumping e compensative di cui all’articolo 10, paragrafo 4, del regolamento di base e all’articolo 16, paragrafo 4, del regolamento (CE) n. 597/2009 del Consiglio, dell’11 giugno 2009, relativo alla difesa contro le importazioni oggetto di sovvenzioni provenienti da paesi non membri della Comunità europea (regolamento antisovvenzioni di base) (10).
(277)
Riguardo all’inchiesta antidumping in corso e date le conclusioni di cui sopra, deve cessare la registrazione delle importazioni ai fini dell’inchiesta antidumping ai sensi dell’articolo 14, paragrafo 5, del regolamento di base.
(278)
Riguardo alla parallela inchiesta antisovvenzione, avviata dalla Commissione ai sensi dell’articolo 10 del regolamento di base antisovvenzioni, con avviso pubblicato nella Gazzetta ufficiale dell’Unione europea in data 8 novembre 2012 (11), deve continuare la registrazione delle importazioni ai sensi dell’articolo 24, paragrafo 5, del regolamento antisovvenzioni di base.
(279)
In questa fase del procedimento non può essere adottata alcuna decisione in merito a un’eventuale applicazione retroattiva di misure antidumping.
(280)
Date le circostanze eccezionali del presente procedimento, in particolare il fatto di riguardare un prodotto rivolto a un mercato che richiede approvvigionamenti stabili nel breve periodo, si ritiene appropriato introdurre le misure antidumping provvisorie in modo graduale. In particolare, poiché l’industria dell’Unione ha subito un pregiudizio dovuto a pratiche commerciali sleali del paese in esame durante il PI, i fabbricanti UE non possono fornire nell’immediato le quantità necessarie se, in seguito alle misure, diminuiscono i livelli d’importazione. Introdurre il dazio antidumping gradualmente, permetterà, sul breve periodo, all’industria dell’Unione di aumentare l’approvvigionamento. Se inoltre l’industria dell’Unione avrà tempo sufficiente a incrementare la propria produzione, la disponibilità del prodotto in esame resterà a livelli ragionevoli, tali da soddisfare la domanda. Si ritiene pertanto opportuno introdurre il dazio in due fasi.
I. DISPOSIZIONI FINALI
(281)
Ai fini di una gestione corretta, è necessario fissare un periodo entro il quale le parti interessate che si sono manifestate nei termini specificati nell’avviso di apertura possano presentare le loro osservazioni per iscritto e chiedere un’audizione. Occorre inoltre precisare che tutte le conclusioni relative all’imposizione dei dazi elaborate ai fini del presente regolamento sono provvisorie e possono essere riesaminate al fine di adottare eventuali dazi definitivi,
HA ADOTTATO IL PRESENTE REGOLAMENTO:
Articolo 1
1. È istituito un dazio antidumping provvisorio sulle importazioni di moduli o pannelli fotovoltaici in silicio cristallino e di celle e wafer del tipo impiegato nei moduli o pannelli fotovoltaici in silicio cristallino (lo spessore delle celle e dei wafer non è superiore a 400 micrometri), attualmente classificati ai codici NC ex 3818 00 10, ex 8501 31 00, ex 8501 32 00, ex 8501 33 00, ex 8501 34 00, ex 8501 61 20, ex 8501 61 80, ex 8501 62 00, ex 8501 63 00, ex 8501 64 00 ed ex 8541 40 90 (codici TARIC 3818001011, 3818001019, 8501310081, 8501310089, 8501320041, 8501320049, 8501330061, 8501330069, 8501340041, 8501340049, 8501612041, 8501612049, 8501618041, 8501618049, 8501620061, 8501620069, 8501630041, 8501630049, 8501640041, 8501640049, 8541409021, 8541409029, 8541409031 e 8541409039), originari o provenienti dalla Repubblica popolare cinese, a meno che non siano in transito ai sensi dell’articolo V del GATT.
I seguenti tipi di prodotto sono esclusi dalla definizione di prodotto in esame:
-
caricatori solari, composti da meno di sei celle, portatili e destinati ad alimentare apparecchi elettrici o a ricaricare batterie;
-
prodotti fotovoltaici a film sottile;
-
prodotti fotovoltaici in silicio cristallino che vengono integrati in modo permanente in apparecchi elettrici non destinati a produrre elettricità i quali consumano l’elettricità generata dalle suddette celle fotovoltaiche in silicio cristallino in essi integrate.
2. L’aliquota del dazio antidumping provvisorio applicabile al prezzo netto franco frontiera dell’Unione, dazio non corrisposto, del prodotto descritto al paragrafo 1 e fabbricato dalle imprese sottoelencate è la seguente:
i)
dalla data dell’entrata in vigore del presente regolamento fino al 5 agosto 2013:
Impresa
Aliquota del dazio
Tutte le imprese
11,8 %
ii)
successivamente alla data del 6 agosto 2013:
Impresa
Aliquota del dazio
Codice addizionale TARIC
Changzhou Trina Solar Energy Co., Ltd.
Trina Solar (Changzhou) Science and Technology Co., Ltd.
51,5 %
B791
Delsolar (Wujiang) Co., Ltd.
67,9 %
B792
Jiangxi LDK Solar Hi-Tech Co. Ltd.
LDK Solar Hi-Tech (Hefei) Co. Ltd.
LDK Solar Hi-Tech (Nanchang) Co., Ltd.
LDK Solar Hi-Tech (Suzhou) Co Ltd.
55,9 %
B793
JingAo Solar Co. Ltd.
Shanghai JA Solar Technology Co. Ltd.
JA Solar Technology Yangzhou Co. Ltd.
Shanghai Jinglong Solar Energy Technology Co. Ltd.
Hefei JA Solar Technology Co. Ltd.
58,7 %
B794
Jinzhou Yangguang Energy Co., Ltd.
Jinzhou Rixin Silicon Materials Co., Ltd.
Jinzhou Youhua Silicon Materials Co., Ltd.
Jinzhou Huachang Photovoltaic Technology Co., Ltd.
Jinzhou Jinmao Photovoltaic Technology Co., Ltd.
38,3 %
B795
Wuxi Suntech Power Co., Ltd.
Luoyang Suntech Power Co. Ltd.
Suntech Power Co., Ltd.
Wuxi Sun-Shine Power Co., Ltd.
Zhenjiang Ren De New Energy Science Technology Co., Ltd.
Zhenjiang Rietech New Energy Science Technology Co., Ltd.
48,6 %
B796
Yingli Energy (China) Co. Ltd
Hainan Yingli New Energy Resources Co. Ltd.
Baoding Tianwei Yingli New Energy Resources Co. Ltd.
37,3 %
B797
Imprese elencate nell’allegato
47,6 %
Tutte le altre imprese
67,9 %
B999
3. L’ammissione alla libera circolazione nell’Unione del prodotto di cui al paragrafo 1 è subordinata alla costituzione di una garanzia pari all’importo del dazio provvisorio.
4. Salvo diversa indicazione, si applicano le norme vigenti in materia di dazi doganali.
Articolo 2
Fatte salve le disposizioni dell’articolo 20 del regolamento (CE) n. 1225/2009, le parti interessate possono chiedere di essere informate sugli elementi specifici dei principali fatti e considerazioni in base ai quali è stato adottato il presente regolamento; possono inoltre formulare osservazioni scritte e chiedere alla Commissione un’audizione entro un mese dalla data d’entrata in vigore del presente regolamento.
Ai sensi dell’articolo 21, paragrafo 4, del regolamento (CE) n. 1225/2009, le parti interessate possono formulare osservazioni sull’applicazione del presente regolamento entro un mese dalla data della sua entrata in vigore.
Articolo 3
Il regolamento (UE) n. 182/2013 è così modificato:
1)
vengono inseriti una nuova rubrica G e un nuovo considerando 22:
«G. CESSAZIONE DELLA REGISTRAZIONE A FINI DI DIFESA CONTRO IMPORTAZIONI OGGETTO DI DUMPING
(22)
A partire dal 6 giugno 2013, viene istituito un dazio antidumping provvisorio a fini di difesa contro importazioni oggetto di dumping. Pertanto, a fini di difesa contro importazioni oggetto di dumping, non è più necessario registrare le importazioni.»;
2)
nell’articolo 1, paragrafo 1, i termini «dell’articolo 14, paragrafo 5, del regolamento (CE) n. 1225/2009 e» sono soppressi.
Articolo 4
Il presente regolamento entra in vigore il giorno successivo a quello della sua pubblicazione nella Gazzetta ufficiale dell’Unione europea.
L’articolo 1 si applica per un periodo di sei mesi.
Il presente regolamento è obbligatorio in tutti i suoi elementi e direttamente applicabile in ciascuno degli Stati membri.
Fatto a Bruxelles, il 4 giugno 2013