РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) № 360/2014 НА КОМИСИЯТА
от 9 април 2014 година
за налагане на окончателно антидъмпингово мито върху вноса на феросилиций с произход от Китайската народна република и Русия след преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на мерките съгласно член 11, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. за защита срещу дъмпингов внос от страни, които не са членки на Европейската общност (1) („основния регламент“), и по-специално член 11, параграфи 2, 5 и 6 от него,
като има предвид, че:
A. ПРОЦЕДУРА
1. Действащи мерки
(1)
След антидъмпингово разследване („първоначалното разследване“) с Регламент (ЕО) № 172/2008 (2) Съветът наложи окончателно антидъмпингово мито върху вноса на феросилиций (FeSi), понастоящем класиран в кодове по КН 7202 21 00, 7202 29 10 и 7202 29 90, с произход от Китайската народна република (КНР), Египет, Казахстан, бившата югославска република Македония и Русия („окончателните антидъмпингови мерки“).
(2)
Мерките бяха под формата на адвалорно мито, определено на 31,2 % върху вноса от КНР, с изключение на Erdos Xijin Kuangye Co. (15,6 %) и Lanzhou Good Land Ferroalloy Factory Co. (29,0 %); 18,0 % върху вноса от Египет, с изключение на Egyptian Ferroalloys Co. (15,4 %); 33,9 % върху вноса от Казахстан; 5,4 % върху вноса от бившата югославска република Македония, и 22,7 % върху вноса от Русия, с изключение на Bratsk Ferroalloy Plant (17,8 %).
(3)
С Регламент за изпълнение (ЕС) № 1297/2009 на Съвета (3) бе отменено антидъмпинговото мито, наложено с Регламент (ЕО) № 172/2008, върху вноса на FeSi с произход от бившата югославска република Македония.
(4)
На 30 ноември 2009 г. Европейската комисия („Комисията“) получи искане за частично междинно преразглеждане („междинното преразглеждане“) съгласно член 11, параграф 3 от основния регламент, подадено от производител износител от Русия - Joint Stock Company Chelyabinsk Electrometallurgical Integrated Plant, и свързаното с него дружество Joint Stock Company Kuznetsk Ferroalloy Works („Руската група“). С Регламент (ЕС) № 60/2012 (4) Съветът прекрати частичното междинно преразглеждане на основание, че няма достатъчно доказателства за дълготрайния характер на промяната в обстоятелствата. По-специално Руската група не доказа, че ценовото ѝ поведение е с дълготраен характер. Поради тази причина установеният при първоначалното разследване дъмпингов марж за Руската група не бе изменен. На същото основание бе отхвърлено предложението за гаранция, направено от Руската група.
2. Искане за преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на мерките
(5)
След публикуване на известие за предстоящото изтичане на срока на действие (5) на действащите окончателни антидъмпингови мерки на 28 ноември 2012 г. Комисията получи искане за започване на преразглеждане с оглед на изтичане на срока на посочените мерки в съответствие с член 11, параграф 2 от основния регламент. Искането бе подадено от Euroalliages („заявителя“) от името на производителите, представляващи повече от 25 % от общото производство на FeSi в Съюза.
(6)
Искането касаеше следните две държави: КНР и Русия.
(7)
Искането се основава на твърдението, че изтичането на срока на действие на мерките вероятно би довело до продължаване или повторно възникване на дъмпинга и на причинената от него вреда на промишлеността на Съюза.
3. Започване на преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на мерките
(8)
Като установи след консултация с Консултативния комитет, че са налице достатъчно доказателства, даващи основание за започването на преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на мерките, на 28 февруари 2013 г. Комисията обяви с известие, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (6) („известието за започване на преразглеждане“), че започва преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на мерките в съответствие с член 11, параграф 2 от основния регламент.
4. Разследване
4.1. Разследван период в рамките на преразглеждането и разглеждан период
(9)
Разследването относно продължаването или повторното възникване на дъмпинга обхвана периода от 1 януари 2012 г. до 31 декември 2012 г. („разследван период в рамките на преразглеждането“ или „РПП“). Проучването на тенденциите, които са от значение за оценката на вероятността от продължаване или повторно възникване на вреда, обхвана периода от 1 януари 2009 г. до 31 декември 2012 г. („разглеждания период“).
4.2. Страни, засегнати от разследването
(10)
Комисията официално уведоми заявителите, другите известни производители от Съюза, производителите износители от КНР и Русия, несвързаните вносители, ползвателите, за които е известно, че са засегнати, както и представителите на страните износителки за започването на преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на мерките. Заинтересованите страни получиха възможност да изложат позициите си писмено и да поискат провеждането на изслушване в рамките на срока, посочен в известието за започване на преразглеждане.
(11)
На всички заинтересовани страни, които поискаха да бъдат изслушани и показаха, че има конкретни причини, поради които следва да бъдат изслушани, беше предоставена такава възможност.
(12)
Предвид очевидно големия брой производители износители в КНР и несвързани вносители в Съюза, имащи отношение към разследването, в известието за започване на преразглеждането се предвиждаше изготвяне на извадка в съответствие с член 17 от основния регламент. За да може Комисията да реши дали е необходима извадка и ако тя е необходима - да направи подбор, от посочените по-горе страни бе поискано да заявят своя интерес пред Комисията в срок от 15 дни от започването на преразглеждането и да предоставят на Комисията информацията, поискана в известието за започване на преразглеждане.
(13)
Като се има предвид, че само един производител износител от КНР предостави информацията, поискана в известието за започване на процедурата, и изрази готовността си да съдейства на Комисията, бе взето решение да не се използва извадка от производители износители от КНР. След като получи въпросника, производителят износител реши да не съдейства по-нататък. Поради тази причина се счита, че нито един производител износител от КНР не е съдействал на разследването.
(14)
По отношение на Русия всички известни руски производители бяха поканени да съдействат на разследването, а именно Bratsk Ferroalloy Plant, Serov Ferroalloy Plant, NLMK и Руската група. Само един от тях - Руската група, оказа съдействие на Комисията в хода на разследването в рамките на преразглеждането.
(15)
По отношение на несвързаните вносители не бе получен отговор на въпросника. Поради тази причина се счита, че нито един несвързан вносител в Съюза не е съдействал на разследването.
(16)
Отговори на въпросниците представиха шест от седемте известни производители на FeSi в Съюза. Предвид сравнително ограничения брой производители от Съюза в хода на разследването в рамките на преразглеждането не бе предвидено изготвянето на извадка.
(17)
Бяха извършени проверки на място в обектите на следните дружества:
а)
Производители от Съюза:
FERROATLANTICA Group:
Ferroatlantica S.L. - Madrid, Испания
Ferropem - Chambery, Франция
HUTA LAZISKA S.A. - Laziska Gorne, Полша
OFZ a.s. - Istebne, Словакия
TDR LEGURE d.o.o. - Ruse, Словения
VARGON ALLOYS A.B. - Vargon, Швеция
б)
Потребители от Съюза:
Aperam SA - Люксембург
Ugitech - Ugine, Франция
в)
Производител износител от Русия:
Руската група:
JSC Chelyabinsk Electrometallurgical Integrated Plant („JSC CHEMK“) - Chelyabinsk, Русия
JSC Kuznetsk Ferroalloy Works („JSC KF“) - Novokuznetsk, Русия
RFA International LP („RFAI“) - Mishawaka, САЩ
г)
Производители в държавата аналог:
Elkem AS, Oslo, Норвегия
FESIL Rana Metall AS, Trondheim, Норвегия
Finnfjord AS, Finnsnes, Норвегия.
Б. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
1. Разглеждан продукт
(18)
Разглежданият продукт е FeSi, понастоящем класиран в кодове по КН 7202 21 00, 7202 29 10 и 7202 29 90, с произход от КНР и Русия.
(19)
FeSi се произвежда чрез редукция на кварца в електродъгови пещи с помощта на въглеродсъдържащи продукти. Това е енергоемък процес. FeSi се продава под формата на късове, гранули или на прах и има различни качества в зависимост от съдържанието на силиций и на примеси (напр. алуминий). Счита се за продукт с висока чистота, ако съдържанието на силиций е над или равно на 70 %. Ако съдържанието на силиций е между 55 % и 70 %, се счита за продукт със средна чистота и съответно - с ниска чистота, ако съдържанието на силиций е по-ниско от 55 %. Разглежданият продукт се използва основно като окислител и легиращ елемент в черната металургия.
2. Сходен продукт
(20)
FeSi, който се произвежда и продава в Съюза от промишлеността на Съюза, и FeSi, който се произвежда и продава в Норвегия („държавата аналог“) - като държава с непазарна икономика КНР не е разследвана в хода на настоящето разследване - имат по същество същите физически и химически характеристики и същите основни употреби като FeSi, произвеждан в КНР и Русия и продаван за износ за Съюза. Поради това тези продукти се считат за сходни по смисъла на член 1, параграф 4 от основния регламент.
В. ВЕРОЯТНОСТ ОТ ПРОДЪЛЖАВАНЕ ИЛИ ПОВТОРЕНИЕ НА ДЪМПИНГА
(21)
В съответствие с член 11, параграф 2 от основния регламент бе проучено дали е вероятно изтичането на срока на действие на съществуващите мерки да доведе до продължаване или повторно възникване на дъмпинга от двете засегнати държави.
ВНОС ОТ КНР
1. Предварителни бележки
(22)
Както е посочено в съображение 13 по-горе, нито един производител износител от КНР не е съдействал при разследването. Вследствие на това при липсата на съдействие от страна на производители износители от КНР цялостният анализ, включително изчисляването на дъмпинга, се основава на наличните факти в съответствие с член 18 от основния регламент.
(23)
Поради тази причина вероятността от продължаване или повторно възникване на дъмпинга бе оценена с помощта на искането за преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на мерките в съчетание с други източници на информация, като например търговската статистика за вноса и износа (Евростат и данни за китайския износ), както и друга общественодостъпна информация.
(24)
Липсата на съдействие се отрази на сравнението на нормалната стойност с експортната цена на различните видове на продукта. Както е обяснено в съображение 30 по-долу, бе сметнато за целесъобразно нормалната стойност, както и експортната цена да се определят в световен мащаб, а именно въз основа на един-единствен продукт, в съответствие с член 18 от основния регламент.
(25)
В съответствие с член 11, параграф 9 от основния регламент бе следвана същата методология, която е била приложена за определяне на дъмпинга при първоначалното разследване, както във всеки случай, при който се установи, че няма промяна в обстоятелствата.
2. Дъмпинг на вноса през РПП
2.1. Определяне на нормалната стойност
(26)
В известието за започване на преразглеждане Комисията прикани всички заинтересовани страни да коментират предложението ѝ да използва Норвегия като трета държава с пазарна икономика с цел да се определи нормалната стойност за КНР. Норвегия беше използвана като държава аналог при първоначалното разследване. При липсата на коментари по този въпрос от коя да е от страните бе заключено, че Норвегия следва да бъде избрана отново като държава аналог с цел да се определи нормалната стойност за КНР в съответствие с член 2, параграф 7, буква а) от основния регламент.
(27)
В съответствие с член 2, параграф 2 от основния регламент най-напред бе проучено дали общият обем на продажбите на сходния продукт на вътрешния пазар на независими клиенти от страна на съдействащите производители от Норвегия е бил представителен в сравнение с общия обем на продажбите за износ от КНР за Съюза, т.е. дали общият обем на тези продажби на вътрешния пазар е представлявал поне 5 % от общия обем на продажбите за износ на разглеждания продукт за Съюза. Въз основа на това бе установено, че продажбите на вътрешния пазар в държавата аналог са представителни.
(28)
Бе проучено също така дали продажбите на вътрешния пазар на сходния продукт могат да се считат за извършени при обичайни търговски условия съгласно член 2, параграф 4 от основния регламент. Това бе направено, като бе определен делът на рентабилните продажби на вътрешния пазар на независими клиенти през РПП.
(29)
По този начин нормалната стойност бе определена въз основа на действителната цена на вътрешния пазар, изчислена като среднопретеглена цена на рентабилните продажби на вътрешния пазар през РПП.
2.2. Определяне на експортната цена
(30)
Както е посочено в съображение 24 по-горе, нито един производител износител от КНР не е съдействал при разследването. Поради тази причина експортната цена бе определена въз основа на най-добрата налична информация в съответствие с член 18 от основния регламент.
(31)
Съответните стойности за обема и цените на вноса бяха взети от базата данни на Евростат за вноса по трите кода по КН, изброени по-горе в съображение 18, вземайки предвид по този начин разликата в качеството. Като се има предвид, че бе сметнато за целесъобразно експортната цена да се определи въз основа на средната стойност, данните, получени за кодове по КН 7202 29 10 и 7202291090, бяха коригирани спрямо съдържанието на силиций на продукта с код по КН 7202 21 00. Това е методът, предложен в искането за преразглеждане, с цел общият обем на вноса да се изчисли въз основа на FeSi с чистота от 75 %. Обемът и цените на вноса по тези три кода по КН бяха обобщени и претеглени, така че да се получи една средна стойност.
(32)
Накрая, тази средна CIF цена на вноса бе коригирана с приспадане по-специално на разходите за транспорт, за да се получи цената на равнище франко завод. По този начин в съответствие с член 2, параграф 8 от основния регламент продажната цена бе определена въз основа на платената или подлежаща на плащане цена според данните за вноса на Евростат.
2.3. Сравнение и корекции
(33)
Сравнението между нормалната стойност и експортната цена бе направено на базата на цена франко завода. С цел да се осигури обективно сравнение бяха отчетени и разликите, които засягат сравнимостта на цените, в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент. Предвид липсата на съдействие от страна на китайските производители износители бяха направени корекции по-специално с цел да се вземат предвид митата върху вноса въз основа на посочените в искането за преразглеждане данни.
2.4. Дъмпинг през РПП
(34)
Прилагането на горепосочения метод позволи да се установи, че дъмпинговият марж, изразен като процент от нетната цена франко границата на Съюза преди обмитяване, е 165 %.
(35)
Трябва да се отбележи обаче, че общият обем на вноса на разглеждания продукт в Съюза се е свил рязко след налагането на първоначалните мерки, както и че посоченият по-горе дъмпингов марж е определен въз основа на ограничен обем на вноса (а именно по-малко от 2 500 тона през РПП).
(36)
Поради това с цел изчерпателност на анализа бе разгледано и ценовото поведение на китайските производители износители на трите най-важни пазари извън Съюза, а именно Япония, Южна Корея и Съединените американски щати (САЩ).
(37)
За тази цел екпортните цени на китайския износ за Япония, Южна Корея и САЩ бяха определени въз основа на данните за китайския износ. Сравнението им с определената по-горе нормална стойност също показа наличието на дъмпинг в диапазон от 86 % до 92 % в зависимост от страната на местоназначение.
3. Развитие на вноса, ако мерките бъдат отменени
3.1. Производствен капацитет в КНР
(38)
КНР е най-голямата държава производителка на FeSi в света. През РПП производственият ѝ капацитет се оценява на 10-11 милиона тона годишно. Следователно промишлеността на КНР е осъществявала дейност на около 50 % от производствения си капацитет. Това означава, че има текущ свободен капацитет от близо 5,5 милиона тона годишно, което се равнява на почти седем пъти общото потребление на Съюза. Въпреки този текущ свръхкапацитет и въз основа на информацията, предоставена от заявителя, изглежда, че капацитетът в КНР продължава да се увеличава, тъй като понастоящем се изграждат по-големи и по-ефективни пещи.
(39)
Няма доказателства за това, че нивото на потреблението на китайския вътрешен пазар или на пазара на трети държави би се увеличило значително, така че да компенсира увеличеното производство, в случай че свободният капацитет на китайските производители бъде използван.
3.2. Привлекателност на пазара на Съюза
(40)
След налагането на окончателните мерки през февруари 2008 г. вносът от КНР намалява постепенно до незначителни количества, които представляват по-малко от 1 % от потреблението на Съюза през РПП. След върха на вноса от около 330 400 тона през 2007 г., вносът намалява до по-малко от 2 500 тона през 2012 г. Въз основа на наблюдаваните ценови равнища обаче пазарът на ЕС за FeSi продължава да бъде привлекателен за китайския износ.
(41)
Както е посочено по-горе, в КНР има значителен производствен свръхкапацитет, което предполага силен стимул да се намерят алтернативни пазари, които да поемат този излишък от производствен капацитет. Поради няколко ограничения за износа, наложени от китайското правителство, обаче (а именно 25 % износно мито, 17 % неподлежащ на възстановяване ДДС и лицензи за износ) общият китайски износ е намалял от върховата стойност от 1,5 милиона тона през 2007 г. до едва 0,4 милиона тона през 2009 г. Независимо от това от 2010 г. насам се наблюдава покачване на износа като цяло и обемът на износа се увеличава до 0,8 милиона тона, а през 2013 г. е оценен на 0,7 милиона тона. Най-новите данни показват устойчиво равнище на износа, чийто обем надхвърля цялото потребление на Съюза.
(42)
Въпреки посочените ограничения за износ китайските производители са изнесли значителен обем на FeSi към световните пазари, които не са предмет на ограничения за внос (а именно Япония, Южна Корея и САЩ).
(43)
На пръв поглед азиатският пазар може да бъде алтернатива за усвояване на част от китайското свръхпроизводство. Според предоставената от заявителя информация обаче предвид неотдавнашното развитие на този пазар той може да се окаже по-малко привлекателен за износ от Китай.
(44)
Действително азиатският пазар ще бъде сериозно повлиян от влизането в експлоатация на две нови предприятия за FeSi в Малайзия (Pertama Ferroalloys и Sarawak Ferroalloys). Изчислено е, че считано от 2014 г. годишното производство на FeSi на Малайзия ще се увеличи с 420 000 тона, които ще бъдат реализирани в съседни държави в Югоизточна Азия, в частност Япония, която се нуждае от 600 000 тона FeSi годишно. Производството на производствените съоръжения в Малайзия ще се отрази отрицателно на китайския износ за Югоизточна Азия. Освен това японски производители на стомана и южнокорейски стоманодобивни предприятия вече са сключили споразумения за закупуване на значителни количества FeSi годишно от новите малайзийски производители, което затруднява навлизането на китайския износ на пазара.
(45)
В коментарите си относно оповестяването производителят износител твърди, че производството в Малайзия е надценено. След проверка този коментар бе сметнат за целесъобразен и поради тази причина производството в Малайзия бе коригирано на около 370 000 тона.
(46)
Поради тази причина се очаква допълнителното производство в Малайзия да увеличи конкуренцията на този вече задоволен пазар, където КНР и Русия понастоящем имат значителен пазарен дял.
(47)
Намаленото присъствие на китайски продукти на пазара на Съюза през РПП се дължи предимно на наложените от китайското правителство ограничения за износа, посочено в съображение 41 по-горе.
(48)
Цените на пазара на ЕС също ще спомогнат като притегателно средство, за да се усвои излишният капацитет на китайските производители. Действително средната цена на пазара на Съюза през 2012 г. е била поне толкова висока, колкото експортните цени на китайските производители за основните им държави на местоназначение (Япония, Южна Корея и САЩ), което подчертава още повече привлекателността на пазара на Съюза в бъдеще, когато продажбите за други местоназначения станат по-трудни.
(49)
Поради тази причина може да се заключи, че европейският пазар - един от най-големите в света, остава привлекателен за китайските производители.
4. Заключение относно вероятността от продължаване на дъмпинга
(50)
Наличният свободен капацитет в КНР и относително привлекателното ниво на цените на пазара на Съюза доведе до заключението, че е налице риск от увеличаване на китайския износ на разглеждания продукт, ако се допусне срокът на действие на действащите мерки да изтече.
(51)
Предвид настоящия и евентуалния свободен капацитет в КНР, знаейки, че пазарът на Съюза е един от най-големите в света, и тъй като се очаква китайският внос да упражни натиск в Югоизточна Азия, може да се заключи, че китайските износители вероятно ще увеличават своя износ за Съюза на дъмпингови цени, ако се допусне антидъмпинговите мерки да бъдат отменени.
ВНОС ОТ РУСИЯ
1. Предварителни бележки
(52)
Както е посочено в съображение 14 по-горе, само една група производители съдействаха при разследването. Бе установено обаче, че Руската група представлява значителна част от общото производство на Русия, т.е. около 78 % от общото производство на FeSi на Русия, както и че тя осъществява основната част на вноса на FeSi с произход от Русия в Съюза. Поради тази причина бе сметнато, че с цел да се оцени вероятността от продължаване или повторно възникване на дъмпинга трябва да се използва предоставената от Руската група информация в съчетание с други източници, като искането за преразглеждане и наличната търговска статистика за вноса (от Евростат).
(53)
С цел изчисляване на дъмпинговия марж за дружествата, които са част от Руската група, JSC CHEMK и JSC KF се разглеждат като свързани дружества по смисъла на член 143 от Митническия кодекс (7), също като при първоначалното разследване. Поради тази причина бе изчислен един дъмпингов марж за цялата група, като бе използвана следната методология: размерът на дъмпинга бе изчислен за всеки отделен производител износител, преди да се определи среднопретегленият дъмпингов марж за групата като цяло. Следва да се отбележи, че тази методология е различна от методологията, приложена в първоначалното разследване, когато изчисляването на дъмпинга бе направено чрез обобщаване на съответните данни за производството и продажбите на производствените единици. В прекратеното междинно преразглеждане е използвана различна методология. Промяната на методологията е обусловена от промяна на обстоятелствата, а именно промяната в корпоративната структура на групата, която позволява да се определят отделните производители в рамките на групата по отношение на продажбите и производството.
2. Дъмпинг на вноса през РПП
2.1. Определяне на нормалната стойност
(54)
В съответствие с член 2, параграф 2 от основния регламент най-напред бе проучено дали общият обем на продажбите на сходния продукт на вътрешния пазар на независими клиенти от страна на съдействащите производители износители е бил представителен в сравнение с общия обем на продажбите за износ за Съюза, т.е. дали общият обем на тези продажби е представлявал поне 5 % от общия обем на продажбите за износ на разглеждания продукт за Съюза.
(55)
Бе проучено също така дали продажбите на вътрешния пазар са достатъчно представителни за целите на член 2, параграф 2 от основния регламент. Това проучване бе направено за видовете на продукта, продавани от даден производител износител на вътрешния му пазар, за които бе констатирано, че са пряко сравними с вида на продукта, продаван за износ за Съюза. Продажбите на вътрешния пазар на определен вид на продукта бяха сметнати за достатъчно представителни, когато общият обем на продажбите на този вид на продукта от производителя износител на вътрешния пазар на независими клиенти е представлявал най-малко 5 % от общия обем на продажбите на сравнимия вид на продукта, изнасян за Съюза.
(56)
Бе проучено също така дали продажбите на вътрешния пазар на видовете на продукта могат да се разглеждат като извършени при обичайни търговски условия в съответствие с член 2, параграф 4 от основния регламент. Това беше направено, като беше определен делът на рентабилните продажби на независими клиенти, реализирани на вътрешния пазар, за всеки изнасян вид на разглеждания продукт през РПП.
(57)
За видовете на продукта, при които повече от 80 % от обема на продажбите на вътрешния пазар на вида на продукта са били на стойност, по-висока от себестойността им, а среднопретеглената продажна цена на съответния вид е била равна на или по-висока от разходите за производство на единица продукция, нормалната стойност за всеки вид на продукта бе изчислена като среднопретеглена стойност на действителните цени на вътрешния пазар при всички продажби на въпросния вид, независимо дали тези продажби са били рентабилни.
(58)
Когато обемът на рентабилните продажби на даден вид на продукта е представлявал 80 % или по-малко от общия обем на продажбите на този вид или когато среднопретеглената цена на посочения вид е била по-ниска от разходите за производство на единица продукция, нормалната стойност беше определена въз основа на действителната цена на вътрешния пазар, изчислена като среднопретеглена стойност само на рентабилните продажби на вътрешния пазар на посочения вид през РПП.
(59)
Когато не е имало продажби на вътрешния пазар на конкретен вид на продукта и за видове на продукта, чиито продажби на вътрешния пазар са били недостатъчни, нормалната стойност бе конструирана в съответствие с член 2, параграф 3 от основния регламент.
(60)
При конструирането на нормална стойност в съответствие с член 2, параграф 3 от основния регламент размерът на разходите за продажба, общите и административните разходи (ПОАР) и размерът на печалбата, съгласно член 2, параграф 6 от основния регламент, беше определен въз основа на действителните данни за производството и продажбите на сходния продукт, реализирани при обичайни търговски условия от съдействащите производители износители, или въз основа на наличните факти.
2.2. Определяне на експортната цена
(61)
През РПП екпортните продажби на Руската група за Съюза са осъществени посредством свързаното ѝ дружество RFAI (свързан вносител), което извършва всички дейности по вноса на стоките, влизащи в свободно обращение в Съюза,т.е. дейностите на свързан вносител.
(62)
Поради тази причина износната цена бе установена в съответствие с член 2, параграф 9 от основния регламент въз основа на цените, на които внесените продукти са препродадени за първи път на независим купувач с необходимите корекции за всички разходи, направени между вноса и препродажбата, както и с разумни корекции за ПОАР, както и за печалбата. За тази цел бе използван процент за реалните ПОАР и при липса на нова информация от независими вносители относно реализираната печалба бе използван същият марж на печалба като приложения при първоначалното разследване, а именно 6 %.
(63)
Руската група твърди, че дружеството RFAI следва да бъде разглеждано като част от същия единен стопански субект (ЕСС), тъй като и двете дружества се контролират и управляват от едни и същи лица, както и действат като ЕСС. Следователно при определяне на експортните цени не следва да се прави приспадане на ПОАР и на печалбата на RFAI.
(64)
В рамките на корекцията съгласно член 2, параграф 9 за целите на конструиране на експортната цена е без значение дали Руската група и RFAI са в съдружие под формата на ЕСС.
(65)
Поради тази причина, тъй като експортните продажби на Руската група са осъществени посредством свързано дружество (RFAI), експортната цена трябваше да бъде коригирана с приспадане на разумен марж за ПОАР и печалбата, както е предвидено изрично по член 2, параграф 9 от основния регламент. На това основание твърдението трябваше да бъде отхвърлено.
(66)
Производителят износител повтори твърдението за съществуването на ЕСС и настоя, че това е попречило на корекциите за ПОАР и печалбата по член 2, параграф 9 от основния регламент. Той също така заяви, че дори ако корекциите са обосновани, експортната цена трябва да включва само свързаните с вноса разходи на RFAI, без всички ПОАР, свързани с износа на ЕСС. Последно, производителят износител изрази несъгласие относно констатацията, че в този случай не е налице ЕСС.
(67)
В рамките на конструирането на експортната цена по член 2, параграф 9 от основния регламент е без значение дали е налице ЕСС. Докато са изпълнени условията, определени в член 2, параграфи 1 и 9 от основния регламент, законосъобразността на корекциите по член 2, параграф 9 не е свързана със степента на контрол или интеграцията (8). Член 2, параграф 9 от основния регламент съдържа изискването Комисията да конструира, в някои случаи, експортната цена, както и да коригира тази конструирана експортна цена спрямо някои параметри, включително когато страните „се явяват съдружници“. Формулировката на член 2, параграф 9 от основния регламент е ясна, в смисъл че „се извършват корекции“ (добавено подчертаване на Комисията). Комисията провери дали RFAI е изпълнявала всички функции, обичайно изпълнявани от свързан вносител в ЕС. Действително RFAI участва активно в международната дейност на групата (обслужване на клиенти, логистика и график на доставките, закупуване на дълготрайни активи и основни суровини и т.н.). По този начин необходимите условия за корекция съгласно член 2, параграф 9 от основния регламент бяха спазени и обосноваха извършването на корекции. Следователно се стигна до заключението, че корекциите са необходими въз основа на член 2, параграф 9 от основния регламент.
(68)
Производителят износител твърди, че според решението по дело Nikopolsky/Interpipe (9), ако износителят и свързаният търговец представляват ЕСС, не е разрешено да се извърши корекция на експортната цена в съответствие с член 2, параграф 9 от основния регламент. Това твърдение е необосновано. Действително това съдебно решение касае корекция, която се извършва по силата на член 2, параграф 10, буква и), на номиналните комисиони, събирани от търговец, чиито функции са подобни на тези на агент, работещ на базата на комисиона. Поради това тази съдебна практика е без значение в настоящия случай, при който швейцарското дружество RFAI изпълнява всички функции, обичайно изпълнявани от свързан вносител. Съществуването на ЕСС няма същото въздействие върху корекциите по член 2, параграф 10 от основния регламент и върху исканите корекции по член 2, параграф 9 от посочения регламент. Още повече че страните нямат възможност да оспорват корекцията за разумен марж за ПОАР и за печалба. Такава корекция се прави в съответствие с член 2, параграф 9 от основния регламент, когато страните са свързани.
(69)
По отношение на обхвата на корекцията при отсъствие на относими доказателства, представени от производителя износител, твърдението относно частично приспадане на ПОАР и на печалбата не може да бъде прието. Корекциите по член 2, параграф 9 от основния регламент са тези, които позволяват да се конструира експортната цена в най-често срещаните случаи на съдружие. Общите ПОАР и печалбата не можеха да бъдат коригирани само частично, освен въз основа на информация, предоставена от производителя износител във връзка с разходите, и по-специално тези, които представляват специални разходи, направени между вноса и последващата препродажба в рамките на дейност, която не е пряко свързана с вноса на разглеждания продукт.
(70)
Руската група твърди също, че не следва да се прави приспадане на антидъмпинговото мито при изчисляването на експортната цена в съответствие с член 11, параграф 10 от основния регламент, тъй като митото е надлежно отразено в препродажните цени и производните от тях продажни цени в Съюза.
(71)
Разследването показа по-специално, че за 99 % от сделки, за които е докладвано, в препродажните цени на разглеждания продукт в Съюза не е отразено платеното мито. Поради тази причина може да се заключи, че антидъмпинговото мито не е било надлежно отразено в препродажните цени на Руската група. В резултат на това твърдението на Руската група не можеше да бъде прието и размерът на антидъмпинговите мита бе приспаднат при конструирането на експортната цена в съответствие с член 2, параграф 9 от основния регламент.
2.3. Сравнение и корекции
(72)
Сравнението между нормалната стойност и експортната цена бе направено на базата на цена франко завода. С цел да се осигури обективно сравнение бяха отчетени разликите, които засягат сравнимостта на цените, в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент.
(73)
Бяха направени корекции за транспортните разходи, разходите за застраховане, разходите по приключване на дейности и за обработка, разходите за кредит и комисиони, където беше приложимо и обосновано, в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент.
2.4. Дъмпинг през РПП
(74)
Съгласно член 2, параграфи 11 и 12 от основния регламент среднопретеглената нормална стойност бе сравнена със среднопретеглената експортна цена по видове на продукта на базата на цена франко завода за всеки съдействащ производител износител от Руската група.
(75)
Разглежданият производител износител направи няколко твърдения във връзка с изчисляването на дъмпинговия марж.
(76)
Първо, във връзка с корекцията на цената на кварцита, закупен от едно дружество производител в групата от друго дружество производител в групата, този производител износител оспори добавянето на 5 % марж на печалба към актуализираната цена на закупуване. Използван е аргументът, че и двете дружества участват в един ЕСС.
(77)
Въпреки че аргументът за ЕСС е без значение в контекста на корекцията на цената на кварцита, се признава, че сделките между свързани лица могат да се извършват без реализирането на печалба. Също така при отсъствието на продажби на кварцит на външни страни не можеше да бъде доказано наличието на печалба. Вследствие на това не беше добавена надбавка за печалба на коригираната цена на кварцита и определянето на дъмпинга беше съответно актуализирано.
(78)
Второто твърдение се отнасяше до прилагането от страна на Комисията на препоръките на органа за уреждане на спорове на СТО по спора с Норвегия относно сьомгата. Съгласно препоръката в този случай, независимо дали продажбите на вътрешния пазар на определен вид на продукта са представителни, ПОАР и реализираната печалба във връзка с тези сделки следва да бъдат използвани при конструиране на нормалната стойност. Производителят износител също заяви, че в преразглеждането с оглед на изтичане на срока на действие на мерките не е позволено да се прилага новата методология, тъй като това не е обосновано от никаква съществена промяна в обстоятелствата.
(79)
Комисията разясни методологията на органа в хода на изслушване на производителя износител, който продължи да настоява, че в препоръката на органа има нарушение на разпоредбите на член 2, параграфи 4 и 6 от основния регламент. Комисията обаче е задължена да изпълнява такива решения в рамките на задълженията си към СТО. Посочената методология засяга всички случаи, а не само разследванията, започнати въз основа на член 5 от основния регламент.
(80)
Въз основа на трето твърдение Комисията направи корекции в случаите, когато разходите на един производител износител от групата са сравнени с определени продажби на другия производител износител.
(81)
Освен това Комисията потвърждава, че са направени същите корекции на оборота, като например транспортните разходи, разходите за застраховане и за обработка, за да се направи оценка на рентабилността, както и на разходите за опаковане с цел определяне на дъмпинговия марж.
(82)
В четвърто твърдение производителят износител заяви, че действащото антидъмпинго мито е било приспаднато неправомерно от експортната цена. В качеството на доказателство се твърди, че през РПП цените на експортните продажби са били повече от 100 % по-високи в сравнение с периода на първоначалното разследване, което доказвало, че антидъмпинговото мито е било включено в експортните цени. Освен това някои вносни мита и антидъмпингови мита не е трябвало да бъдат приспаднати, тъй като са били предполагаемо предплатени и са се отнасяли към бъдещ период. Накрая Комисията не е трябвало да взема предвид разходите за офис в Япония и федералните и кантоналните данъци върху дохода в Швейцария.
(83)
Предоставените от производителя износител доказателства не са убедителни за това, че антидъмпинговото мито е било надлежно отразено в експортната цена в този случай и за този продукт. След първоначалното разследване се наблюдава значително увеличение както на препродажните цени, така и на производствените разходи. Поради тази причина увеличението на експортните цени не може да се припише убедително на предполагаемо отражение на митото. С цел да покаже, че представените доказателства не са убедителни, Комисията сравни експортните цени със себестойността на стоките, включително антидъмпинговото мито, през РПП: при 99 % от сделките за износ експортната цена не е достатъчно висока, за да покрие антидъмпинговото мито. Накрая, дори ако митото не се приспада, това не би било достатъчно нито да обезсили констатацията за значителния дъмпинг, нито да се отрази на заключението относно вероятността от продължаване на дъмпинга. Следователно това не би се отразило на резултатите от настоящото разследване в рамките на преразглеждането с оглед на изтичане на срока на действие на мерките.
(84)
Комисията отбеляза, че предсрочното плащане на вносни мита и антидъмпингови мита е невъзможно и че тези мита се събират при внос. Освен това групата е използвала митнически склад, което означава, че митата са дължими едва когато вносът и продажбите се осъществят на практика. Освен това въз основа на сравнение на оборотната ведомост от 31 декември 2012 г. и одитираните отчети бе ясно установено, че одиторите са преразпределили предполагаемо предплатените антидъмпингови мита като действително платени антидъмпингови мита, които се отнасят към отчета за приходите и разходите.
(85)
Разходите за офиса в Япония не са били свързани с разглеждания продукт, поради което не са се отразили върху направеното от Комисията изчисление. Поради това твърдението бе отхвърлено. Накрая посочените швейцарски данъци е можело да се изключат само ако се касае за корпоративен данък върху дохода, какъвто, изглежда, е случаят във основа на отговора на оповестяването. Поради това изчислението на дъмпинга бе съответно коригирано.
(86)
Коригираната лихва по заема на дружество от групата в Британските Вирджински острови към друго дружество от групата бе преразгледана от Комисията в отговор на твърдението, че такива заеми може да се вземат при по-ниски от пазарните условия и по същество би имало смисъл от тях само ако лихвата по заема е по-ниска, отколкото може да се получи от една банка. Освен това Комисията потвърждава, че маржът на печалба на RFAI е бил приложен спрямо нетната стойност в отчетната валута на дружеството и не е въз основа на CIF нивото, към което бяха добавени някои разходи.
(87)
С оглед на горепосочените съображения Комисията направи корекция на изчислението с цел да се вземат предвид твърденията относно вътрешногруповите продажби на кварцит, вътрешногруповия заем и федералните и кантоналните данъци върху дохода в Швейцария. Това позволи да се установи, че дъмпинговият марж, изразен като процент от нетната цена франко границата на Съюза преди обмитяване, е 43 %.
(88)
Трябва да се припомни, че при междинното преразглеждане, посочено в съображение 4, бе направено заключението, че през периода от октомври 2009 г. до септември 2010 г. вносът на Руската група е бил на дъмпингови цени.
3. Развитие на вноса, ако мерките бъдат отменени
(89)
Освен анализа за наличие на дъмпинг през РПП бе разгледана и вероятността от продължаване или повторно възникване на дъмпинга.
3.1. Производствен капацитет на Русия
(90)
Русия е вторият по големина в света производител на FeSi. Според дружеството за проучване на пазара Metal Expert производственият капацитет за FeSi на Русия възлиза на около900 000 тона. Това включва производството на FeSi с пещи, с които могат да се произвеждат и други видове феросплави. Действително производственото оборудване на двамата производители (т.е. JSC CHEMK и Serov Ferroalloy Plant) позволява да се премине от производство на FeSi към производство на други видове феросплави за кратък период от време. Оборудването на другите руски производители обаче (т.е. Bratsk Ferroalloy Plant, NLMK и JSC KF) позволява само производството на FeSi.
(91)
След оповестяването единственият съдействащ производител износител заяви, че неговата собствена информация не е взета под внимание при изчисляване на производствения капацитет на Русия. Както е посочено в съображение 52 обаче, предоставената от Руската група информация представлява основният използван източник на информация. Докладът на Metal Expert е използван за установяване на производствения капацитет на другите руски производители. Поради това твърдението не е обосновано.
(92)
Освен това този производител износител заяви, че производството на JSC CHEMK е определено погрешно, твърдейки, че е практически невъзможно да се премине от производство на една феросплав към друга, без да има значителни допълнителни разходи и загуба на време. Доказателствата, установени в хода на проверката на място в помещенията на JSC CHEMK, показват, че пещите на JSC CHEMK позволяват да се премине от производство на една феросплав към друга без забавянията, описани по-горе. Поради това твърдението не е обосновано.
(93)
През РПП реалното производство е оценено на около 633 000 тона (въз основа на FeSi с чистота от 75 %) със свободен капацитет в размер до 267 000 тона. Свободният капацитет за FeSi е най-малко 120 000 тона, ако се използва консервативен подход и се има предвид използваният производствен капацитет за производството на други феросплави.
(94)
Руската група заяви, че руският свободен капацитет е оценен погрешно, тъй като Комисията не е взела предвид факта, че Руската група е осъществявала дейност на 95 - 100 % от производствения си капацитет. Както е посочено в предходното съображение обаче, бе приложен консервативен подход, като също бе взет предвид действителният свободен капацитет. Поради това твърдението не е обосновано.
(95)
Въз основа на доклада на Metal Expert големият свободен капацитет се обяснява с чувствителното намаление с 50 % на търсенето на вътрешния пазар между 2002 и 2009 г., което остава стабилно до 2012 г. По този начин производственият капацитет надхвърля в голяма степен търсенето на вътрешния пазар. Поради тази причина руските производители са зависими от износа.
3.2. Привлекателност на пазара на Съюза
(96)
Въпреки настоящите мерки пазарът на ЕС остава привлекателен за руския износ. Нивото на вноса, наблюдавано през РПП, показва, че вносът от Русия е бил засегнат в известна степен от наложените антидъмпингови мита, но все още има подчертано присъствие през РПП.
(97)
Една страна заяви, че пазарът на FeSi на Европейския съюз не представлява интерес за световен доставчик, какъвто е например Руската група, и че е налице рязък спад на вноса като цяло, който продължава и през 2012 г. Тази страна заяви, че тази тенденция няма да се промени в бъдеще. Проучване на събраните от Евростат търговски данни в съответствие с член 14, параграф 6 от основния регламент обаче показа, че вносът от Русия е бил по-скоро стабилен през периода 2010 - 2012 г.
(98)
Освен това, сравнявайки експортните цени на разглеждания продукт в Европейския съюз с цените на FeSi на пазарите на трети държави, бе установено, че цените на Руската група за ЕС са по-високи в зависимост от страната на местоназначение.
(99)
Поради това твърдението, че пазарът на Съюза не е привлекателен за руските производители, трябваше да бъде отхвърлено.
(100)
Една от страните заяви, че руският пазар става все по-привлекателен предвид няколко предстоящи проекти, като например зимните олимпийски игри през 2014 г., което следва да повиши търсенето на стомана на вътрешния пазар, а оттук и вътрешното потребление на FeSi. Първо, следва да се отбележи обаче, че тази страна не е предоставила съответните данни или оценка на въздействието на тези проекти по отношение на вътрешното потребление на FeSi. Във всички случаи, ако тази прогноза действително се сбъдне, въздействието вече е трябвало да бъде видимо през 2012 и 2013 г. Според наличните данни обаче вътрешното потребление е останало стабилно. Накрая, въздействието на тези проекти във всички случаи ще бъде с ограничен и временен характер. Поради това този аргумент се отхвърля. Една страна изрази мнение, че свръхкапацитетът на Русия се компенсира до голяма степен от износа към азиатските пазари и САЩ. Действително през РПП руските производители са изнесли над 73 % от производството си в целия свят. Както е посочено в съображение 93 по-горе обаче, в Русия все още има значителен производствен свръхкапацитет поради свиващото се вътрешно потребление, което предполага силен стимул да се намерят алтернативни пазари, които да компенсират загубите на вътрешния пазар и да поемат излишъка от производствен капацитет.
(101)
Както е посочено в съображение 44 по-горе, конкуренцията ще нарасне на азиатските пазари поради новите съоръжения в Малайзия, които през 2014 г. ще влязат в експлоатация с производство от около 420 000 тона. Това положение ще затрудни руския износ за азиатския пазар.
(102)
Както е обяснено в съображение 45, производството на Малайзия бе актуализирано на 370 000 тона.
(103)
Освен това по отношение на руските износители е в ход антидъмпингово разследване в САЩ - един от основните им експортни пазари, по жалба с твърдения, че практикуват значителни дъмпингови маржове.
(104)
Поради това трябва да се направи заключението, че руските производители износители са до голяма степен зависими от износа за пазари на трети държави, на които ще има повече конкуренция. Това ще направи пазара на Съюза още по-привлекателен за тях.
4. Заключение относно вероятността от продължаване на дъмпинга
(105)
С оглед на констатациите, описани по-горе, може да се заключи, че вносът от Русия все още е на дъмпингови цени и има голяма вероятност от продължаване на дъмпинга. Предвид настоящия и евентуалния свободен капацитет в Русия, знаейки, че пазарът на Съюза е един от най-големите в света, и тъй като се очаква увеличение на капацитета на пазара в Югоизточна Азия, може да се заключи, че руските износители вероятно ще увеличават своя износ за Съюза на дъмпингови цени, ако се допусне срокът на действие на антидъмпинговите мерки да изтече.
5. Заключение
(106)
С оглед на горепосочените съображения се стигна до заключението, че съществува значителен и реален риск от продължаване на дъмпинга по отношение на FeSi с произход от КНР и Русия, ако се допусне срокът на действие на съществуващите мерки да изтече.
Г. ОПРЕДЕЛЯНЕ НА ПРОМИШЛЕНОСТТА НА СЪЮЗА
(107)
През РПП сходният продукт е бил произвеждан от седем известни производители от Съюза. Те представляват промишлеността на Съюза по смисъла на член 4, параграф 1 от основния регламент и ще бъдат наричани по-нататък „промишлеността на Съюза“.
(108)
Както е посочено в съображение 16 по-горе, шестима производители от Съюза предоставиха исканата информация. Изчислено е, че въпросните дружества представляват около 90 % от общото производство на Съюза и че положението им е представително за промишлеността на Съюза.
Д. СЪСТОЯНИЕ НА ПАЗАРА НА СЪЮЗА
1. Потребление на Съюза
(109)
Потреблението в Съюза бе установено въз основа на обема на свързаните и несвързаните продажби на промишлеността на Съюза на пазара на Съюза въз основа на оценка за неоказалия съдействие производител (въз основа на искането за преразглеждане) и на данните за вноса, взети от Евростат според кодовете по КН.
(110)
През разглеждания период потреблението на Съюза се е повишило с 40 %. Следва да се вземе предвид обаче, че първата година от разглеждания период (2009 г.) е била изключително лоша предвид отрицателните последици от икономическата криза. Въпреки частично възстановяване след 2009 г. потреблението на Съюза все още не е достигнало равнищата, отчетени при първоначалното разследване, когато потреблението е било над 850 хиляди тона през всяка година.
Таблица 1
Потребление
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Потребление (в тонове)
544 093
799 233
841 796
760 128
Индекс (2009 г.=100)
100
147
155
140
Източник: Отговори на въпросника, данни от искането за преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на мерките, Евростат.
2. Обем, цени и пазарен дял на вноса с произход от засегнатите държави
(111)
Обемът и пазарният дял на вноса от КНР и Русия са анализирани въз основа на данни на Евростат и данните, събрани в съответствие с член 14, параграф 6 от основния регламент. Предвид много ниските количества от КНР вносът от засегнатите държави не бе оценен кумулативно.
а) Обем и пазарен дял на разглеждания внос
(112)
През разглеждания период за дъмпинговия внос в Съюза бе установено, че са се наблюдавали следните тенденции във връзка с обема и пазарните дялове:
Таблица 2
Обем и пазарен дял на разглеждания внос
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
КНР
Обем на вноса (в тонове)
8 105
13 828
5 125
2 516
Индекс (2009 г.=100)
100
171
63
31
Пазарен дял (%)
1,5
1,7
0,6
0,3
Индекс (2009 г.=100)
100
116
41
22
Русия
Обем на вноса (в тонове)
74 678
53 671
29 338
40 725
Индекс (2009 г.=100)
100
72
39
55
Пазарен дял (%)
13,7
6,7
3,5
5,4
Индекс (2009 г.=100)
100
49
25
39
Общо за засегнатите държави
Обем на вноса (в тонове)
82 783
67 499
34 463
43 241
Индекс (2009 г.=100)
100
82
42
52
Пазарен дял (%)
15,2
8,4
4,1
5,7
Индекс (2009 г.=100)
100
56
27
37
Източник: Евростат.
(113)
През разглеждания период обемът на вноса от засегнатите държави се е понижил значително - с 48 %. Пазарният му дял също е намалял от 15,2 % през 2009 г. на 5,7 % през РПП. В резултат на тази тенденция китайският износ почти е престанал да съществува на пазара на Съюза. Руски производители износители обаче все още имат съществен пазарен дял, което нарежда Русия на четвърто място по големина като износител за Съюза.
б) Цена на вноса и подбиване на цените
(114)
Таблицата по-долу показва средната цена на дъмпинговия внос. През разглеждания период средната цена на вноса от КНР е намаляла с 38 %. През същия период средната цена на вноса от Русия се е увеличила с 31 %, но все още остава под продажните цени на промишлеността на Съюза.
Таблица 3
Средна цена на дъмпинговия внос
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
КНР
Средна цена (EUR/t)
991
1 088
873
611
Индекс (2009 г.=100)
100
110
88
62
Русия
Средна цена (EUR/t)
716
776
889
999
Индекс (2009 г.=100)
100
108
124
140
Общо за засегнатите държави
Средна цена (EUR/t)
742
840
887
976
Индекс (2009 г.=100)
100
113
119
131
Източник: Евростат.
(115)
С цел да се определи подбиването на цените през РПП бяха сравнени среднопретеглените продажни цени на съдействащите производители от Съюза по вид на продукта за несвързани клиенти на пазара на Съюза, коригирани на ниво франко завода, спрямо съответните среднопретеглени цени по вид на продукта на дъмпинговия внос на съдействащите руски производители за първия независим клиент на пазара на Съюза, установени на база CIF, със съответните корекции за митнически задължения.
(116)
Тъй като нито един китайски производител износител не съдейства в хода на разследването в рамките на преразглеждането, подбиването на цените за китайския износ бе определено, като бяха сравнени среднопретеглените цени за несвързани клиенти на пазара на Съюза на базата на цена франко завода със средните експортни цени на китайския износ на база CIF, получени от Евростат, със съответните корекции за митнически задължения.
(117)
Резултатът от сравнението, изразен като процент от оборота на съдействащите производители от Съюза през РПП, показа, че е налице среднопретеглен марж на подбиване на пазара на Съюза в диапазон от 6 до 39 % за Русия и 46 % за КНР.
3. Внос от други трети държави, които не са предмет на мерките
(118)
През разглеждания период обемът на вноса от трети държави на пазара на Съюза се е увеличил с 33 %, което следва тенденцията на нарастване на потреблението. През същия период пазарният дял на вноса от трети държави се задържа на относително стабилно равнище, достигайки близо 70 % от потреблението на Съюза, с лек спад през РПП. При географското разпределение на вноса обаче се наблюдава по-изразена промяна - Бразилия и Норвегия, които, изглежда, са се възползвали най-вече от нарастването на потреблението, регистрират ръст на внасяните количества и по-големи пазарни дялове.
(119)
През разглеждания период средните цени на вноса от трети държави са се увеличили с 22 % и остават много над нивото на цените на вноса от КНР и Русия.
4. Икономическо състояние на промишлеността на Съюза
(120)
В съответствие с член 3, параграф 5 от основния регламент Комисията проучи всички икономически фактори и показатели, които оказват въздействие върху състоянието на промишлеността на Общността.
(121)
С цел анализ на вредата икономическото състояние на промишлеността на Съюза се оценява въз основа на показатели, като производство, производствен капацитет, използване на капацитета, обем на продажбите, пазарен дял, заетост, производителност, растеж, размер на действителния дъмпингов марж и възстановяване от предишен дъмпинг, средните цени за единица продукция, единични разходи, рентабилност, парични потоци, инвестиции, възвръщаемост на инвестициите и способност за привличане на капитал, складови наличности и разходи за труд.
а) Производство, производствен капацитет и използване на капацитета
(122)
През разглеждания период се наблюдава значително увеличение на производството на промишлеността на Съюза. То е било най-ясно изразено в периода между 2009 и 2011 г., когато производството регистрира ръст от 178 %. След това през РПП производството се задържа на стабилни нива. Припомня се, че първата година от разглеждания период е била изключителна предвид икономическата криза, поради което нивото на производство е необичайно ниско. Всъщност независимо от значителното възстановяване след 2009 г. следва да се припомни, че производството на промишлеността на Съюза все още не е достигнало началното ниво от първоначалното разследване (2003 г.), когато производството е било над 270 000 тона.
Таблица 5
Общо производство на промишлеността на Съюза
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Производство (в тонове)
81 147
192 495
225 376
224 540
Индекс (2009 г.=100)
100
237
278
277
Източник: Отговори на въпросника и данни от искането за преразглеждане.
(123)
През разглеждания период производственият капацитет се задържа на относително стабилно ниво, макар и с леко нарастване през РПП. На фона на значителното увеличение на производството в периода 2009 - 2011 г. се наблюдава общо увеличение на използването на капацитета със 179 %. През РПП тази тенденция се променя и използването на капацитета намалява. Тази отрицателна промяна обаче не се дължи на намаляването на действителното производство, а на увеличението на самия капацитет.
Таблица 6
Производствен капацитет и използване на капацитета
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Производствен капацитет (в тонове)
301 456
301 456
299 914
324 884
Индекс (2009 г.=100)
100
100
99
108
Използване на капацитета (%)
27
64
75
69
Индекс (2009 г.=100)
100
237
279
257
Източник: Отговори на въпросника и данни от искането за преразглеждане.
б) Обем на продажбите, пазарен дял и растеж
(124)
Обемът на продажбите на промишлеността на Съюза на пазара на Съюза на несвързани клиенти (изчислен въз основа на продажбите на свързани и несвързани клиенти в Съюза) е следвал тенденцията на потреблението в периода 2009 - 2011 г. Внезапното последващо увеличение през РПП се дължи на пренасочване на продажбите на промишлеността на Съюза от свързани към несвързани клиенти в Съюза, отчетено през тази година. Това се обяснява с промяна в корпоративната структура на един производител от Съюза.
Таблица 7
Продажби на промишлеността на Съюза към несвързани клиенти
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Обем (в тонове)
60 257
113 048
122 860
191 525
Индекс (2009 г.=100)
100
188
204
318
Източник: Отговори на въпросника и данни от искането за преразглеждане.
(125)
Тъй като обемът на продажбите на пазара на Съюза е следвал тенденцията на потреблението, след първоначалния скок през 2010 г. пазарният дял на промишлеността на Съюза се задържа на относително стабилно ниво с тенденция към леко покачване.
Таблица 8
Пазарен дял на промишлеността на Съюза
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Пазарен дял на промишлеността на Съюза (%)
14
21
22
25
Индекс (2009 г.=100)
100
155
165
187
Източник: Отговори на въпросника и Евростат.
(126)
Както е посочено в съображение 111 по-горе, в периода между 2009 г. и РПП се наблюдава ръст на потреблението на Съюза от 40 %. Промишлеността на Съюза успява да се възползва от този ръст, като увеличава обема на продажбите и пазарния си дял през същия период.
в) Заетост и производителност
(127)
През разглеждания период свързаната с разглеждания продукт заетост на промишлеността на Съюза се увеличава с близо 50 %. Това увеличение на броя на наетите лица в същото време се съпътства от още по-голямо увеличение на производителността, измерена като произведена продукция (в тонове) на заето лице за една година - 86 % през същия период.
Таблица 9
Заетост и производителност
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Брой наети лица
701
869
1064
1042
Индекс (2009 г.=100)
100
124
152
149
Производителност (единица/служител)
116
222
212
216
Индекс (2009 г.=100)
100
191
183
186
Източник: Отговори на въпросника и данни от искането за преразглеждане.
г) Размер на действителния дъмпингов марж и възстановяване от предишен дъмпинг
(128)
Както е посочено в съображения 37 и 87 по-горе, дъмпинговите маржове на вноса от засегнатите държави остават високи. Анализът на показателите за вреда представи доказателства, че промишлеността е в процес на възстановяване от предишни дъмпингови практики. Възстановяването обаче е станало наскоро, като през РПП на пазара на Съюза се наблюдава известен спад на някои показатели за вреда, като например рентабилност, паричен поток и възвръщаемост на инвестициите. Освен това следва да се отбележи, че това положително развитие се случва под закрилата на настоящите антидъмпингови мерки. Ако мерките бъдат отменени, въздействието на действителните дъмпингови маржове върху промишлеността на Съюза ще бъде значително.
д) Средни единични продажни цени на пазара на Съюза и разходи за производството на единица продукция
(129)
В периода 2009 - 2011 г. средните продажни цени на съдействащите производители от Съюза към несвързани клиенти в Съюза са се покачили с 25 %, а след това намаляват отново през РПП. Това движение на цените отразява общите промени в разходите за суровини и енергия през същия период. Подобна тенденция, т.е. покачване в периода 2009 - 2011 г. и спад през РПП, се наблюдава за продажните цени на вноса от трети държави, които държат по-големия дял от пазара на Съюза.
Таблица 10
Продажни цени и разходи
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Средна единична продажна цена в Съюза на несвързани клиенти (EUR/t)
1 136
1 282
1 421
1 151
Индекс (2009 г.=100)
100
113
125
101
Разходи за производството на единица продукция (EUR/t)
1 094
1 031
1 228
1 063
Индекс (2009 г.=100)
100
94
112
97
Източник: Отговори на въпросника.
е) Рентабилност, паричен поток, инвестиции, възвръщаемост на инвестициите и способност за привличане на капитал
(130)
През разглеждания период паричният поток, инвестициите, възвръщаемостта на инвестициите и способността за привличане на капитал на производителите на Съюза са следвали посочените по-долу тенденции:
Таблица 11
Рентабилност, паричен поток, инвестиции, възвръщаемост на инвестициите
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Рентабилност на продажбите в Съюза за несвързани клиенти (процент от оборота на продажбите)
2,3
27,0
18,3
7,4
Паричен поток (в евро)
4 554 714
44 888 689
39 959 668
19 353 017
Инвестиции (в евро)
26 599 036
20 962 570
25 274 658
27 076 802
Индекс (2009 г.=100)
100
79
95
102
Възвръщаемост на инвестициите (%)
- 62,6
159,2
58,3
24,8
Източник: Отговори на въпросника.
(131)
Рентабилността на съдействащите производители от Съюза бе установена чрез изразяване на нетната печалба преди облагане с данъци от продажбите на сходния продукт на несвързани клиенти в Съюза като процент от съответния оборот. През 2009 г. маржът на печалба е бил много нисък, а за някои производители от Съюза - отрицателен. Успоредно с нарастването на потреблението и продажбите обаче маржът на печалба започва да се възстановява през 2010 г. Следва да се отбележи обаче, че през РПП маржът на печалба намалява независимо от факта, че обемът на продажбите на съдействащата промишленост на Съюза (също така отчитайки промените в корпоративната структура) се е задържал на стабилни нива. Това поражда опасения във връзка с бъдещото развитие на маржовете на печалба на промишлеността на ЕС.
(132)
През целия разглеждан период паричният поток -способността на промишлеността да финансира самостоятелно дейността си и който бе изчислен въз основа на операциите - е положителен. Този показател обаче се е подобрил само през 2010 г., след което се влошава значително през следващите две години. Разследването също така показа, че влошаването на паричния поток е по-силно изразено при малките производители от Съюза. Това поражда съмнения по отношение на способността на промишлеността на ЕС да осъществява необходимото самофинансиране на дейността си в настоящите икономически условия.
(133)
Развитието на рентабилността и паричния поток през разглеждания период се е отразило на способността на съдействащите производители от Съюза да инвестират в дейността си. В резултат на това равнището на инвестициите остава относително високо и стабилно през разглеждания период. Възвръщаемостта на инвестициите, изразена като печалба в процент от нетната балансова стойност на инвестициите, става положителна едва след 2009 г. Следвайки обаче развитието на рентабилността и паричния поток, този показател също достига връхната си точка през 2010 г. и намалява последователно през годините 2011 - 2012.
(134)
В светлината на гореизложеното може да се заключи, че макар и финансовите резултати на съдействащите производители от Съюза да са останали стабилни през по-голямата част от разглеждания период, те са започнали да се влошават към края му, по-специално през РПП. Както е видно в таблица 11, рентабилността на продажбите на ЕС е спаднала значително и паричният поток, генериран от промишлеността на Съюза, е по-малък от стойността на инвестициите, което показва, че през РПП промишлеността на Съюза е трябвало да прибегне до външно финансиране.
(135)
Същевременно са докладвани опасения относно способността за привличане на капитал. Това може да се окаже фактор с определящо значение за несигурността на промишлеността на Съюза, ако се допусне срокът на действие на мерките да изтече. В настоящото икономическо положение е вероятно промишлеността на Съюза да има проблеми с намирането на финансови средства, за да се справи с връщането на дъмпинговия внос от засегнатите държави, и в много кратък срок тя може отново да претърпи сериозна вреда. Положението е особено обезпокоително за МСП в този сектор на промишлеността на Съюза.
ж) Складови наличности
(136)
Макар и нивото на складовите наличности на съдействащите производители от Съюза да нараства с 32 % между 2009 г. и РПП, те намаляват пропорционално на нивата на производство и не се считат за необичайно високи от производителите.
Таблица 12
Складови наличности в края на периода
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Складови наличности в края на периода (в тонове)
23 946
21 214
26 117
31 504
Индекс (2009 г.=100)
100
89
109
132
Източник: Отговори на въпросника.
з) Разходи за труд
(137)
Макар че броят на лицата, наети от съдействащите производители от Съюза, се е увеличил с почти 50 % през разглеждания период, средната заплата през същия период остава стабилна.
Таблица 13
Разходи за труд
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Средни разходи за труд на наето лице
(евро)
29 705
30 296
28 991
29 837
Индекс (2009 г.=100)
100
102
98
100
Източник: Отговори на въпросника.
ЗАКЛЮЧЕНИЕ ОТНОСНО СЪСТОЯНИЕТО НА ПРОМИШЛЕНОСТТА НА СЪЮЗА
(138)
Разследването показа, че след налагането на първоначалните мерки през 2008 г. вносът на дъмпингови продукти на ниски цени на пазара на Съюза от засегнатите държави е намалял. Това е позволило на промишлеността на Съюза да постигне високо ниво на производство, да увеличи обема на своите продажби, пазарния си дял, рентабилността и да подобри цялостното си финансово състояние.
(139)
Поради това се стигна до заключението, че промишлеността на Съюза не е понесла съществена вреда през РПП. Като се има предвид обаче спадът на потреблението и влошаването на някои финансови показатели през РПП, като рентабилност, паричен поток и възвръщаемост на инвестициите, състоянието на промишлеността на Съюза продължава да е уязвимо.
Е. ВЕРОЯТНОСТ ОТ ПОВТОРНО ВЪЗНИКВАНЕ НА ВРЕДА
1. Предварителни бележки
(140)
С цел да се оцени вероятността от повторно възникване на вреда, ако се допусне срокът на действие на мерките да изтече, в съответствие с член 11, параграф 2 от основния регламент бе анализирано евентуалното въздействие на китайския и руския внос върху пазара на Съюза и промишлеността на Съюза.
(141)
Анализът бе съсредоточен върху тенденцията в потреблението на пазара на Съюза, свободния капацитет, търговските потоци и привлекателността на пазара на Съюза, както и върху ценовото поведение на засегнатите държави.
2. Потребление в Съюза
(142)
През РПП потреблението на разглеждания продукт в Съюза е намаляло с 10 % в сравнение с предходната година. В същото време това представлява намаление с над 25 % спрямо нивото отпреди кризата от 2007 г. По-ниското потребление на разглеждания продукт се дължи на спадащото производство на стомана в Съюза, като през следващите години може да се очаква по-нататъшен спад. Това ще бъде голямо предизвикателство за промишлеността на Съюза, която ще се сблъска със силно конкурентна среда. Поради тази причина не може да се допусне наличието на дъмпингов внос на ниски цени от КНР и Русия. Той ще оказва натиск надолу върху цените на пазара и ще наруши конкуренцията, вследствие на което ще нанесе значителна съществена вреда на производителите от Съюза.
3. Свободен капацитет, търговски потоци, привлекателност на пазара на Съюза и ценово поведение на засегнатите държави
а) КНР
(143)
Трябва да се отбележи, че общият капацитет на производството на разглеждания продукт в КНР се оценява на 10 - 11 милиона тона, което е повече от световното потребление на FeSi. Същевременно използването на капацитета като цяло е било около 50 %.
(144)
През разглеждания период износът на FeSi от КНР в световен мащаб е бил относително стабилен на ниво от 0,8 милиона тона. Това равнище на износа се дължи предимно на ограниченията за износа, както е описано в съображение 41. Европейският съюз обаче няма контрол върху тези механизми и китайското правителство може във всеки момент да отмени ограниченията за износа, създавайки така сериозната заплаха пазарът на Съюза да бъде залят от износ на разглеждания продукт от Китай.
(145)
Дори ако бъдат запазени ограниченията за износа, следва да се подчертае, че настоящите обеми на китайския износ в световен мащаб са по-високи от общото потребление в Съюза.
(146)
Може с основание да се очаква в резултат на привлекателността на пазара на ЕС, описана в съображения 40 - 49 по-горе, че ако мерките бъдат отменени, поне част от настоящия китайски износ ще бъде пренасочена към пазара на Съюза, още повече като се има предвид, че този износ много скоро ще се сблъска с допълнителна конкуренция на традиционните си азиатски пазари поради развитието на допълнителен капацитет на производството в Малайзия, както е обяснено в съображение 44 по-горе.
(147)
Изтичането на срока на действие на антидъмпинговите мита в съчетание с по-голяма конкуренция в Азия без съмнение ще направи пазара на Съюза привлекателна мишена за китайските износители. В това отношение се припомня, че преди налагането на мерките Китай е бил основен износител на пазара на Съюза.
(148)
Накрая, настоящото равнище на китайските експортни цени, размерът на дъмпинговия марж и съществуването на значително подбиване на цените потвърждават, че при отсъствие на антидъмпингови мерки отново ще възникне нелоялна конкуренция на китайския износ, което ще доведе до съществена вреда на промишлеността на Съюза.
б) Русия
(149)
По време на разследването бе установено, че производството на разглеждания продукт в Русия през РПП възлиза на 633 000 тона, макар че производственият ѝ капацитет се оценява на 900 000 тона. Това означава, че е налице около 267 000 тона свободен капацитет - достатъчно количество, което да покрие една трета от търсенето на Съюза.
(150)
По отношение на руския износ на разглеждания продукт следва да се отбележи, че Русия понастоящем изнася 73 % от производството си. Освен Съюза другите ѝ традиционни експортни пазари са САЩ, Япония и Южна Корея. Предвид засилената конкуренция на азиатските пазари, както е описано в съображение 44 по-горе, има сериозни признаци, че повечето от тези търговски потоци ще бъдат пренасочени към Съюза, ако антидъмпинговите мерки бъдат отменени. Това въздействие може да е още по-осезаемо, ако провежданото понастоящем в САЩ антидъмпингово разследване на вноса от Русия (започнало през юли 2013 г.) доведе до налагането на мерки.
(151)
По този въпрос един руски производител износител заяви, че е малко вероятно в САЩ да бъдат наложени мита върху FeSi с произход от Русия. Някои неофициални констатации от провежданото разследване бяха предоставени в подкрепа на това твърдение. Този производител обаче не предостави никакви доказателства в подкрепа на твърденията си и като се има предвид, че започнатото в САЩ антидъмпингово разследване на вноса от Русия продължава, не може да се изключи вероятността от налагане на мерки.
(152)
Изтичането на срока на действие на антидъмпинговите мита, което съвпада с по-голяма конкуренция на основните им експортни пазари, без съмнение ще направи пазара на Съюза привлекателна цел за руските износители. В този контекст се припомня, че преди налагането на мерките Русия е голям износител за пазара на Съюза и все още присъства на него, макар и мерките да са в сила от пет години.
(153)
Накрая, трябва да се подчертае, че заплахата от обемите на вноса от Русия се увеличава от нейната ценова политика на експортните ѝ пазари. Също както при първоначалното разследване настоящото преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на мерките показва, че дъмпинговите практики на Русия имат структурен характер: експортните им цени систематично са под цената им на вътрешния пазар на Русия. Освен това настоящото разследване потвърждава, че цените на руския внос продължават да подбиват продажните цени на производителите от Съюза.
4. Заключение
(154)
С оглед на констатациите от разследването, а именно наличието на свободен капацитет в засегнатите държави, продължаващия дъмпинг и ограничената възможност на китайските и руските износители да продават на други основни пазари на трети държави, което увеличава привлекателността на пазара на Съюза, се счита, че отмяната на мерките би отслабила позицията на промишлеността на Съюза на нейния основен пазар и причинената вреда би възникнала повторно поради вероятния китайски и руски внос на дъмпингови цени.
(155)
Няма причини да се смята, че подобряването на резултатите на промишлеността на Съюза поради действащите мерки ще се запази или ще се засили, ако мерките бъдат отменени. Напротив, съществуват благоприятни условия за вероятното пренасочване на вноса от засегнатите държави към пазара на Съюза на дъмпингови цени и в значителни количества, което вероятно ще подкопае положителното развитие на пазара на Съюза, постигнато през разглеждания период. Вероятният дъмпингов внос би бил в състояние да упражни натиск върху продажните цени на промишлеността на Съюза, вследствие на което тя ще изгуби пазарен дял и това би оказало отрицателно въздействие върху финансовите резултати на промишлеността на Съюза, която все още е уязвима.
(156)
По този въпрос получихме коментар от руски производител износител, който твърди, че повторното възникване на вреда не може да се основава просто на възможността от повторно възникване на вреда, а по-скоро на вероятността от това. Разследването обаче показа редица фактически обстоятелства, включително че дъмпинговите практики на руските производители не са престанали да съществуват, както и наличието на свободен капацитет в Русия. Освен това е факт, че потреблението на Съюза е по-ниско през РПП, отколкото преди първоначалното разследване. Накрая, очаква се повече производство на продукта в световен мащаб, особено на азиатския пазар. Взети заедно, тези обстоятелства дават достатъчно разумни основания, че въз основа на наличните данни, ако се допусне срокът на действието на мерките да изтече, промишлеността на Съюза ще понесе повторно вреда от дъмпинговия внос.
З. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
1. Въведение
(157)
В съответствие с член 21 от основния регламент бе проучено дали запазването на съществуващите мерки би било в противоречие с интереса на Съюза като цяло. Определянето на интереса на Съюза се извърши въз основа на оценка на интересите на различните съответни субекти, а именно промишлеността от Съюза, вносителите и ползвателите. На заинтересованите страни бе предоставена възможност да изразят становището си съгласно член 21, параграф 2 от основния регламент.
(158)
Тъй като настоящото разследване е преразглеждане на съществуващите мерки, това даде възможност за оценка на евентуално несъразмерно отрицателно въздействие на съществуващите антидъмпингови мерки върху заинтересованите страни.
2. Интерес на промишлеността на Съюза
(159)
В съображение 154 по-горе се стигна до заключението, че състоянието на промишлеността на Съюза вероятно ще се влоши значително, ако се допусне срокът на действие на антидъмпинговите мерки да изтече. Следователно продължаването на срока на мерките ще бъде от полза за промишлеността на Съюза, тъй като производителите от Съюза ще са в състояние да поддържат обема на своите продажби, пазарния си дял, рентабилността и положителното икономическо състояние на промишлеността като цяло. За разлика от това прекратяването на мерките би застрашило сериозно жизнеспособността на промишлеността на Съюза, тъй като има причини да се очаква пренасочване на китайския и руския внос към пазара на Съюза на дъмпингови цени и в значителни обеми, което би довело до повторно възникване на вреда.
3. Интерес на ползвателите
(160)
Десет ползватели в Съюза (леярни и стоманопроизводители) оказаха съдействие на Комисията в настоящото преразглеждане. Четири от отговорите включват само общи коментари, като само шест съдържат пълни отговори на въпросниците. Въз основа на тези данни бе установено, че разходите за разглеждания продукт имат средно въздействие в размер на около 1 % върху общите производствени разходи на ползвателите и са под 2 % за всеки от съдействалите ползватели. Поради това, при все че някои от ползвателите са отбелязали загуби през 2011 г. и РПП, това не може да се отдаде на съществуването на антидъмпинговите мита върху вноса на FeSi.
(161)
Следва да се има предвид, че в хода на първоначалното разследване пазарният дял на Китай и Русия е бил около 40 % от пазара на Съюза, а митата за тези две държави са в диапазон от 15,6 до 31,2 %. Поради тази причина евентуалното въздействие на изтичането на срока на действие на митата би представлявало средно спестен разход от не повече от 0,1 % (изчислен във основа на пазарния дял от 40 % за държавите, спрямо които се прилагат мерките, и на средното адвалорно мито от 20 %). Поради това е малко вероятно изтичането на срока на действие на митата да окаже влияние върху възстановяването на рентабилността на ползвателите, понесли загуби през последните две години от разглеждания период. Освен това поради естеството на продукта, както и поради наличието на няколко източника на доставки на пазара ползвателите могат лесно да сменят доставчиците си.
4. Интерес на вносителите
(162)
Всички известни вносители бяха информирани за започването на преразглеждането. Никой от вносителите на разглеждания продукт не отговори на въпросника за извадката, приложена към известието за започване на преразглеждане. Разследването разкри, че вносителите могат лесно да закупуват от различни източници, които понастоящем съществуват на пазара, по-специално от промишлеността на Съюза и от основните износители от трети държави, които продават на недъмпингови цени. При липсата на заинтересованост от страна на вносителите се стигна и до заключението, че запазването на мерките няма да засегне техния интерес.
5. Заключение
(163)
С оглед на гореизложеното се стигна до заключението, че няма наложителни причини, свързани с интереса на Съюза, настоящите антидъмпингови мерки да не бъдат запазени.
З. АНТИДЪМПИНГОВИ МЕРКИ
(164)
Всички страни бяха информирани за съществените факти и съображения, на които се основава намерението да се препоръча запазване на съществуващите мерки. На страните също така бе даден срок да представят коментари след оповестяването на информацията. Изявленията и коментарите бяха надлежно взети предвид, когато това бе обосновано.
(165)
От гореизложеното следва, че, както е предвидено в член 11, параграф 2 от основния регламент, антидъмпинговите мерки, приложими към вноса на FeSi с произход от КНР и Русия и наложени с Регламент (ЕО) № 172/2008, следва да бъдат запазени.
(166)
За да се сведат до минимум рисковете от заобикаляне, породени от голямата разлика в митническите ставки, се счита, че в този случай са необходими специални мерки, за да се гарантира правилното прилагане на антидъмпинговите мита. Тези специални мерки, които се отнасят само за дружествата, за които е предвидено индивидуално мито, включват следното: на митническите органи на държавите членки трябва да се представи валидна търговска фактура, която да отговаря на изискванията по приложението към настоящия регламент. Към вноса, който не е придружен от такава фактура, се прилага остатъчното антидъмпингово мито, приложимо за всички други производители.
(167)
Kомитетът, създаден съгласно член 15, параграф 1 от основния регламент, не представи становище,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. Налага се окончателно антидъмпингово мито върху вноса на феросилиций, понастоящем класиран в кодове по КН 7202 21 00, 7202 29 10 и 7202 29 90, с произход от Китайската народна република и Русия.
2. Ставката на окончателното антидъмпингово мито, приложима към нетната цена франко границата на Съюза преди обмитяване на продуктите, описани в параграф 1 и произвеждани от посочените по-долу дружества, е, както следва:
Държава
Дружество
Ставка на антидъмпинговото мито (%)
Допълнителен код по ТАРИК
Китайска народна република
Erdos Xijin Kuangye Co. Ltd., Qipanjing Industry Park
15,6
A829
Lanzhou Good Land Ferroalloy Factory Co., Ltd., Xicha Villa
29,0
A830
Всички други дружества
31,2
A999
Русия
Bratsk Ferroalloy Plant, Братск
17,8
A835
Всички други дружества
22,7
A999
3. За да се прилагат индивидуалните митнически ставки за дружествата, посочени в параграф 2, пред митническите органи на държавите членки трябва да бъде представена валидна търговска фактура, която да отговаря на изискванията по приложението. Ако такава фактура не се представи, се прилага митническата ставка, приложима за категорията „всички други дружества“.
4. Освен ако е предвидено друго, се прилагат действащите разпоредби в областта на митата.
Член 2
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Брюксел на 9 април 2014 година.
REGOLAMENTO DI ESECUZIONE (UE) N. 360/2014 DELLA COMMISSIONE
del 9 aprile 2014
che, in seguito ad un riesame in previsione della scadenza a norma dell'articolo 11, paragrafo 2, del regolamento (CE) n. 1225/2009 del Consiglio, istituisce un dazio antidumping definitivo sulle importazioni di ferrosilicio originario della Repubblica popolare cinese e della Russia
LA COMMISSIONE EUROPEA
visto il trattato sul funzionamento dell'Unione europea,
visto il regolamento (CE) n. 1225/2009 del Consiglio, del 30 novembre 2009, relativo alla difesa contro le importazioni oggetto di dumping da parte di paesi non membri della Comunità europea (1) («il regolamento di base»), in particolare l'articolo 11, paragrafi 2, 5 e 6,
considerando quanto segue:
A. PROCEDURA
1. Misure in vigore
(1)
Il Consiglio, in seguito a un'inchiesta antidumping («l'inchiesta iniziale»), ha istituito, mediante il regolamento (CE) n. 172/2008 (2), un dazio antidumping definitivo sulle importazioni di ferrosilicio («FeSi») attualmente classificabile ai codici NC 7202 21 00, 7202 29 10 e 7202 29 90, originario della Repubblica popolare cinese («RPC»), dell'Egitto, del Kazakhstan, dell'ex Repubblica iugoslava di Macedonia e della Russia («le misure antidumping definitive»).
(2)
Le misure hanno assunto la forma di dazio ad valorem istituito con un'aliquota del 31,2 % sulle importazioni dalla RPC, eccetto quelle della società Erdos Xijin Kuangye Co. (15,6 %) e della società Lanzhou Good Land Ferroalloy Factory Co., (29,0 %), del 18,0 % sulle importazioni dall'Egitto, eccetto quelle della società The Egyptian Ferroalloys Co. (15,4 %), del 33,9 % sulle importazioni dal Kazakhstan, del 5,4 % sulle importazioni dall'ex Repubblica iugoslava di Macedonia e del 22,7 % sulle importazioni dalla Russia, eccetto quelle della società Bratsk Ferroalloy Plant (17,8 %).
(3)
Il regolamento di esecuzione (UE) n. 1297/2009 del Consiglio (3) ha abrogato il dazio antidumping istituito dal regolamento (CE) n. 172/2008 sulle importazioni di FeSi originario dell'ex Repubblica iugoslava di Macedonia.
(4)
Il 30 novembre 2009 la Commissione europea («la Commissione») ha ricevuto una domanda di riesame intermedio parziale («il riesame intermedio») ai sensi dell'articolo 11, paragrafo 3, del regolamento di base, presentata da un produttore esportatore della Russia, Joint Stock Company Chelyabinsk Electrometallurgical Integrated Plant e dalla società ad esso collegata Joint Stock Company Kuznetsk Ferroalloy Works (in appresso congiuntamente denominate «gruppo russo»). Il Consiglio, con il regolamento (UE) n. 60/2012 (4), ha concluso il riesame intermedio parziale in quanto non sono emerse prove sufficienti della natura permanente del mutamento delle circostanze. In particolare, il gruppo russo non ha dimostrato che la sua politica dei prezzi fosse di carattere duraturo. Pertanto, il margine di dumping accertato per il gruppo russo nell'inchiesta iniziale non è stato modificato. L'offerta di impegno presentata dal gruppo russo è stata respinta per gli stessi motivi.
2. Domanda di riesame in previsione della scadenza
(5)
In seguito alla pubblicazione di un avviso di imminente scadenza (5) delle misure antidumping definitive in vigore, il 28 novembre 2012 la Commissione ha ricevuto una domanda di apertura di un riesame in previsione della scadenza delle misure in questione, a norma dell'articolo 11, paragrafo 2, del regolamento di base. La domanda è stata presentata dalla Euroalliages («il richiedente») per conto di produttori che rappresentano più del 25 %, della produzione complessiva di FeSi dell'Unione.
(6)
La domanda riguardava i due paesi seguenti: RPC e Russia.
(7)
Essa era motivata dal fatto che la scadenza delle misure avrebbe potuto comportare il persistere o la reiterazione del dumping e del pregiudizio ai danni dell'industria dell'Unione.
3. Apertura di un riesame in previsione della scadenza
(8)
Avendo stabilito, dopo aver sentito il comitato consultivo, che esistevano elementi di prova sufficienti per aprire un riesame in previsione della scadenza, la Commissione ha annunciato in data 28 febbraio 2013, con avviso pubblicato nella Gazzetta ufficiale dell'Unione europea (6) («avviso di apertura»), l'apertura di un riesame in previsione della scadenza ai sensi dell'articolo 11, paragrafo 2, del regolamento di base.
4. Inchiesta
4.1. Periodo dell'inchiesta di riesame e periodo in esame
(9)
L'inchiesta sul persistere o sulla reiterazione del dumping ha riguardato il periodo tra il 1o gennaio 2012 e il 31 dicembre 2012 («periodo dell'inchiesta di riesame» o «PIR»). L'analisi delle tendenze utili per la valutazione del rischio del persistere o della reiterazione del pregiudizio ha riguardato il periodo compreso tra il 1o gennaio 2009 e il 31 dicembre 2012 («periodo in esame»).
4.2. Parti interessate dall'inchiesta
(10)
La Commissione ha ufficialmente informato dell'apertura del riesame in previsione della scadenza i richiedenti, gli altri produttori dell'Unione noti, i produttori esportatori della RPC e della Russia, gli importatori indipendenti, gli utilizzatori dell'Unione notoriamente interessati e i rappresentanti dei paesi esportatori. Le parti interessate hanno avuto la possibilità di comunicare le loro osservazioni per iscritto e di chiedere di essere sentite entro il termine fissato nell'avviso di apertura.
(11)
Sono state sentite tutte le parti interessate che ne hanno fatto richiesta dimostrando di avere particolari motivi per chiedere un'audizione.
(12)
Visto l'elevato numero di produttori esportatori cinesi e di importatori indipendenti dell'Unione coinvolti nell'inchiesta, nell'avviso di apertura è stata prospettata la possibilità di ricorrere al campionamento, conformemente all'articolo 17 del regolamento di base. Per consentire alla Commissione di decidere in merito alla necessità di ricorrere al campionamento e, in tal caso, di selezionare un campione, le parti menzionate sono state invitate a manifestarsi entro quindici giorni dall'apertura del riesame e a fornire alla Commissione le informazioni richieste nell'avviso di apertura.
(13)
Dato che solo un produttore esportatore della RPC ha fornito le informazioni richieste nell'avviso di apertura e si è dichiarato disposto a collaborare con la Commissione, è stato deciso di non ricorrere al campionamento per i produttori esportatori della RPC. Dopo aver ricevuto il questionario, il produttore esportatore ha deciso di non proseguire la collaborazione. Si ritiene quindi che nessun produttore esportatore della RPC abbia collaborato all'inchiesta.
(14)
Per quanto riguarda la Russia, tutti i produttori russi noti sono stati invitati a collaborare all'inchiesta, ossia Bratsk Ferroalloy Plant, Serov Ferroalloy Plant, NLMK e il gruppo russo. Solo un gruppo russo ha collaborato con la Commissione nella presente inchiesta di riesame.
(15)
Per quanto riguarda gli importatori indipendenti, non sono pervenute risposte al questionario. Si ritiene quindi che nessun importatore indipendente dell'Unione abbia collaborato all'inchiesta.
(16)
Sono pervenute risposte ai questionari da sei dei sette produttori noti di FeSi dell'Unione. In considerazione del numero relativamente limitato di produttori dell'Unione, il campionamento non è stato previsto nell'inchiesta di riesame.
(17)
Sono state effettuate visite di verifica presso le sedi delle seguenti società:
a)
Produttori dell'Unione
Gruppo FERROATLANTICA:
Ferroatlantica S.L. - Madrid, Spagna
Ferropem - Chambery, Francia
HUTA LAZISKA, - Laziska Gorne, Polonia
OFZ a.s. - Istebne, Slovacchia
TDR LEGURE d.o.o. - Ruse, Slovenia
VARGON ALLOYS A.B. - Vargon, Svezia
b)
Utilizzatori dell'Unione:
Aperam SA - Lussemburgo
Ugitech - Ugine, Francia
c)
Produttore esportatore in Russia:
Il gruppo russo:
JSC Chelyabinsk Electrometallurgical Integrated Plant («JSC CHEMK») - Chelyabinsk, Russia
JSC Kuznetsk Ferroalloy Works («JSC KF») - Novokuznetsk, Russia
RFA International LP («RFAI») - Mishawaka, USA.
d)
Produttori nel paese di riferimento
Elkem AS, Oslo, Norvegia
FESIL Rana Metall AS, Trondheim, Norvegia
Finnfjord AS, Finnsnes, Norvegia.
B. PRODOTTO IN ESAME E PRODOTTO SIMILE
1. Prodotto in esame
(18)
Il prodotto in esame è il ferrosilicio attualmente classificabile ai codici NC 7202 21 00, 7202 29 10 e 7202 29 90, originario della RPC e della Russia.
(19)
La produzione di FeSi avviene in forni elettrici ad arco attraverso la riduzione del quarzo per mezzo di prodotti contenenti carbonio. Questo processo è ad alta intensità di energia. Il FeSi è venduto in blocchi, in grani o in polvere ed è disponibile in varie qualità a seconda del tenore di silicio e di impurità (p.es. alluminio). Il FeSi con tenore di silicio uguale o superiore al 70 % è considerato un prodotto di elevata purezza. Se il tenore di silicio è superiore al 55 % e inferiore al 70 %, si tratta di un prodotto di media purezza, se il tenore di silicio non supera il 55 % si tratta di un prodotto di scarsa purezza. Il prodotto in esame è utilizzato principalmente nell'industria siderurgica come deossidante e componente per leghe.
2. Prodotto simile
(20)
Il FeSi prodotto e venduto nell'Unione dall'industria dell'Unione e il FeSi prodotto e venduto in Norvegia («paese di riferimento»), dato che la RPC non è un paese ad economia di mercato e non è stata esaminata nel corso della presente inchiesta, e in Russia è risultato avere essenzialmente le stesse caratteristiche chimiche e fisiche e gli stessi impieghi di base del FeSi prodotto nella RPC e in Russia e venduto all'esportazione nell'Unione. Tali prodotti sono pertanto considerati prodotti simili ai sensi dell'articolo 1, paragrafo 4, del regolamento di base.
C. PROBABILITÀ DEL PERSISTERE O DELLA REITERAZIONE DEL DUMPING
(21)
In conformità dell'articolo 11, paragrafo 2, del regolamento di base, è stato esaminato se la scadenza delle misure in vigore rischiasse di comportare il persistere o la reiterazione delle pratiche di dumping da parte dei due paesi interessati.
IMPORTAZIONI DALLA RPC
1. Osservazioni preliminari
(22)
Come affermato nel precedente considerando 13, nessun produttore esportatore cinese ha collaborato all'inchiesta. Pertanto, in mancanza di collaborazione da parte dei produttori esportatori della RPC, l'analisi complessiva, compreso il calcolo del dumping, si basa sui dati disponibili, a norma dell'articolo 18 del regolamento di base.
(23)
Di conseguenza, la probabilità di persistenza o di reiterazione del dumping è stata valutata utilizzando la domanda di riesame in previsione della scadenza, in combinazione con altre fonti di informazione, quali le statistiche commerciali sulle importazioni ed esportazioni (dati sulle esportazioni cinesi e di Eurostat) nonché altre informazioni a disposizione del pubblico.
(24)
L'assenza di cooperazione ha influito sul confronto tra il valore normale e il prezzo all'esportazione dei diversi tipi di prodotto. Come spiegato al seguente paragrafo 30, si è ritenuto opportuno stabilire sia il valore normale che il prezzo all'esportazione su base globale, ossia sulla base di un unico prodotto, a norma dell'articolo 18 del regolamento di base.
(25)
In conformità dell'articolo 11, paragrafo 9, del regolamento di base, lo stesso metodo utilizzato per determinare il dumping nel corso dell'inchiesta iniziale è stato seguito ogniqualvolta si è constatato che le circostanze non erano cambiate.
2. Importazioni oggetto di dumping durante il PIR
2.1. Determinazione del valore normale
(26)
Nell'avviso di apertura, la Commissione ha invitato tutte le parti interessate a presentare osservazioni sulla sua proposta di utilizzare la Norvegia come paese terzo a economia di mercato ai fini della determinazione del valore normale per quanto riguarda la RPC. Nell'inchiesta iniziale la Norvegia era stata utilizzata come paese di riferimento. In assenza di osservazioni delle parti su questo aspetto, si è concluso che la Norvegia doveva essere selezionata nuovamente come paese di riferimento per stabilire il valore normale per la RPC in conformità all'articolo 2, paragrafo 7, lettera a), del regolamento di base.
(27)
Conformemente all'articolo 2, paragrafo 2, del regolamento di base si è dapprima esaminato se, per i produttori che hanno cooperato in Norvegia, il volume totale delle vendite del prodotto simile ad acquirenti indipendenti sul mercato interno fosse rappresentativo rispetto al volume complessivo delle esportazioni dalla RPC nell'Unione, ossia se il volume totale di tali vendite sul mercato nazionale corrispondesse ad almeno il 5 % del volume totale delle esportazioni nell'Unione del prodotto in esame. Su tale base, si è accertato che le vendite sul mercato interno del paese di riferimento erano rappresentative.
(28)
Si è poi esaminato se le vendite sul mercato interno del prodotto simile potessero essere considerate come avvenute nell'ambito di normali operazioni commerciali a norma dell'articolo 2, paragrafo 4, del regolamento di base. A tale scopo si è determinata la percentuale delle vendite effettuate con margine di profitto ad acquirenti indipendenti sul mercato interno durante il PIR.
(29)
Il valore normale è stato quindi basato sul prezzo effettivo sul mercato interno calcolato come media ponderata del prezzo delle vendite remunerative effettuate sul mercato interno durante il PIR.
2.2. Determinazione del prezzo all'esportazione
(30)
Come affermato nel precedente considerando 24, nessun produttore esportatore cinese ha collaborato all'inchiesta. Il prezzo all'esportazione è stato pertanto determinato sulla base dei dati disponibili, in conformità dell'articolo 18 del regolamento di base.
(31)
Il volume e i prezzi delle importazioni sono stati dapprima estratti dalla base dati di Eurostat sulle importazioni per i tre codici NC elencati al precedente considerando 18, vale a dire con la distinzione a seconda della qualità. Dato che si è ritenuto opportuno stabilire il prezzo medio all'esportazione, i dati estratti per i codici NC 7202 29 10 e 7202 29 90 sono stati adeguati al tenore di silicio di cui al codice NC 7202 21 00. Questo metodo è quello proposto nella domanda di riesame per stimare il volume totale delle importazioni sulla base della qualità FeSi75. Il volume e i prezzi delle importazioni di queste tre codici NC sono stati aggregati e ponderati in modo da riflettere una media.
(32)
Infine, il prezzo medio d'importazione a livello cif è stato adeguato detraendo in particolare i costi di trasporto per arrivare al valore franco fabbrica. Il prezzo di vendita è stato quindi calcolato a norma dell'articolo 2, paragrafo 8, del regolamento di base, sulla base del prezzo realmente pagato o pagabile indicato nelle statistiche delle importazioni di Eurostat.
2.3. Confronto e adeguamenti
(33)
Il confronto tra il valore normale e il prezzo all'esportazione è stato effettuato a livello franco fabbrica. Al fine di garantire un confronto equo si è tenuto conto delle differenze che influiscono sulla comparabilità dei prezzi, conformemente all'articolo 2, paragrafo 10, del regolamento di base. In particolare, sono stati effettuati adeguamenti per tener conto dei dazi all'esportazione, basandosi su dati menzionati nella domanda di riesame, data l'assenza di collaborazione da parte dei produttori esportatori cinesi.
2.4. Dumping durante il PIR
(34)
Sulla base di quanto precede, il margine di dumping, espresso in percentuale del prezzo franco frontiera dell'Unione, dazio non corrisposto, è stato constatato al 165 %.
(35)
Tuttavia, si deve osservare che il volume totale delle importazioni del prodotto in esame verso l'Unione è drasticamente diminuito dopo l'istituzione delle misure iniziali e che il suddetto margine di dumping è stato calcolato sulla base di un volume limitato di importazioni (cioè inferiore a 2 500 tonnellate durante il PIR).
(36)
Pertanto, per la completezza dell'analisi, è stata esaminata anche la politica dei prezzi dei produttori esportatori cinesi per quanto riguarda i tre principali mercati dei paesi terzi, cioè Giappone, Corea del Sud e Stati Uniti d'America («USA»).
(37)
A tal fine, le cifre relative alle esportazioni cinesi sono state utilizzate per determinare il prezzo delle esportazioni cinesi verso il Giappone, la Corea del Sud e gli USA. Il confronto con il valore normale stabilito in precedenza ha inoltre dimostrato l'esistenza di pratiche di dumping, che varia tra l'86 % e il 92 % a seconda del paese di destinazione.
3. Andamento delle importazioni in caso di abrogazione delle misure
3.1. Capacità di produzione della RPC
(38)
La RPC è di gran lunga il principale paese produttore mondiale di FeSi. La capacità di produzione è stata stimata a 10-11 milioni di tonnellate l'anno durante il PIR. Pertanto l'industria della RPC opera al 50 % circa della sua capacità di produzione. Questo significa che vi è attualmente una capacità inutilizzata di circa 5,5 milioni di tonnellate l'anno, il che rappresenta quasi sette volte il consumo totale dell'Unione. Nonostante questa situazione attuale di sovraccapacità e sulla base delle informazioni fornite dal richiedente, risulta che la capacità della RPC è tuttora in continua espansione, dato che sono attualmente in costruzione forni più grandi e più efficienti.
(39)
Nulla lascia presupporre che il livello di consumo sul mercato interno della Cina o di altri paesi terzi aumenti in modo significativo e possa quindi assorbire l'aumento di produzione qualora i produttori cinesi decidessero di impiegare la capacità produttiva inutilizzata.
3.2. Attrattiva del mercato dell'Unione
(40)
Dopo l'istituzione delle misure definitive nel febbraio 2008 le importazioni dalla RPC sono diminuite costantemente e sono diventate marginali, rappresentando meno dell'1 % del consumo dell'Unione durante il PIR. Dopo aver raggiunto un picco di circa 330 400 tonnellate nel 2007, le importazioni sono scese a meno di 2 500 tonnellate nel 2012. Tuttavia il mercato UE del FeSi resta interessante per le esportazioni cinesi, in considerazione dei livelli di prezzo osservati.
(41)
Come indicato in precedenza, vi è una notevole sovracapacità produttiva nella RPC, quindi un forte incentivo a trovare mercati alternativi in grado di assorbire questo eccesso di capacità produttiva. Tuttavia, a causa di varie restrizioni all'esportazione imposte dal governo cinese (vale a dire un dazio all'esportazione del 25 %, un'aliquota IVA non rimborsabile pari al 17 % e le licenze di esportazione), nel complesso le esportazioni cinesi sono diminuite da un picco di 1,5 milioni di tonnellate nel 2007 a solo 0,4 milioni di tonnellate nel 2009. Cionondimeno, a partire dal 2010 si è osservata una forte ripresa di tutte le esportazioni, il cui volume è aumentato a 0,8 milioni di tonnellate ed è stato stimato a 0,7 milioni di tonnellate nel 2013. I dati più recenti indicano un livello sostenuto delle esportazioni, il cui volume è più elevato che l'intero consumo dell'Unione.
(42)
Malgrado le suddette restrizioni alle esportazioni, i produttori cinesi hanno esportato un volume significativo di FeSi sui mercati mondiali non soggetti a restrizioni all'importazione (vale a dire il Giappone, la Corea del Sud e gli USA).
(43)
A prima vista il mercato asiatico potrebbe essere un'alternativa per assorbire parte dell'eccesso di produzione cinese. Tuttavia, secondo le informazioni presentate dal richiedente, i recenti sviluppi su tale mercato possono renderlo meno interessante per le esportazioni cinesi.
(44)
Infatti, il mercato asiatico sarà gravemente influenzato dalla messa in produzione di due nuovi progetti relativi al ferrosilicio in Malaysia (gli stabilimenti di Pertama Ferroalloys e Sarawak Ferroalloys). Si stima che la produzione annuale di ferrosilicio della Malaysia, che aumenterà di 420 000 tonnellate a partire dal 2014, sarà venduta a paesi limitrofi del Sudest asiatico, in particolare al Giappone, che necessita di 600 000 tonnellate di ferrosilicio all'anno. La produzione degli impianti della Malaysia avrà un impatto negativo sulle esportazioni cinesi verso il Sudest asiatico. Inoltre, i produttori di acciaio giapponesi e le acciaierie della Corea del Sud hanno già concluso accordi per l'acquisto annuale di notevoli volumi di ferrosilicio dai nuovi produttori della Malaysia, rendendo in tal modo più difficile l'ingresso nel mercato per le esportazioni cinesi.
(45)
Nelle sue osservazioni successive alla divulgazione delle conclusioni, il produttore esportatore ha affermato che la produzione della Malaysia era sopravvalutata. In seguito a verifica tale osservazione è stata ritenuta pertinente e, di conseguenza, la produzione della Malaysia è stata corretta a circa 370 000 tonnellate.
(46)
Si prevede pertanto che la produzione supplementare della Malaysia farà aumentare la concorrenza su questo mercato già saturo, nel quale la RPC e la Russia oggi detengono una quota considerevole.
(47)
La ridotta presenza di prodotti cinesi sul mercato dell'Unione nel PIR è dovuta essenzialmente alle restrizioni alle esportazioni imposte dal governo cinese di cui al precedente considerando 41.
(48)
I prezzi sul mercato dell'UE rappresenterebbero anche un'attrattiva per assorbire l'eccesso di capacità dei produttori cinesi. Infatti, il prezzo di mercato medio per l'Unione nel 2012 era almeno pari ai prezzi all'esportazione dei produttori cinesi per i loro principali paesi di destinazione (Giappone, Corea del Sud e USA), il che sottolinea ulteriormente l'attrattiva del mercato dell'Unione quando le vendite verso altre destinazioni diventano più problematiche.
(49)
Si può pertanto concludere che il mercato europeo, uno dei più ampi a livello mondiale, rimane interessante per i produttori cinesi.
4. Conclusioni sulla probabilità del persistere del dumping
(50)
La capacità inutilizzata disponibile nella RPC e il livello dei prezzi relativamente attraente sul mercato dell'Unione lasciano concludere che sussiste il rischio di un aumento delle esportazioni cinesi del prodotto in esame qualora le misure in vigore venissero lasciate scadere.
(51)
Data la capacità inutilizzata attuale e potenziale della RPC e tenuto conto del fatto che il mercato dell'Unione è uno dei maggiori al mondo e che le esportazioni cinesi nel Sudest asiatico saranno verosimilmente esposte a pressioni si può concludere che, qualora le misure antidumping fossero abrogate, gli esportatori cinesi aumenteranno probabilmente le loro esportazioni verso l'Unione a prezzi di dumping.
IMPORTAZIONI DALLA RUSSIA
1. Osservazioni preliminari
(52)
Come affermato nel precedente considerando 14, solo un gruppo di produttori ha collaborato al procedimento. Tuttavia, si è constatato che il gruppo russo rappresentava una quota notevole della produzione totale russa, cioè circa il 78 % della produzione complessiva di FeSi della Russia e la maggior parte delle importazioni di FeSi provenienti dalla Russia verso l'Unione. Pertanto, la Commissione ha concluso che le informazioni fornite dal gruppo russo, combinate con quelle provenienti da altre fonti quali la domanda di riesame e le statistiche commerciali disponibili sulle importazioni (Eurostat), dovevano essere usate per valutare la probabilità del persistere o della reiterazione del dumping.
(53)
Per calcolare il margine di dumping le imprese facenti parte del gruppo russo JSC CHEMK e JSC KF sono considerate collegate ai sensi dell'articolo 143 del codice doganale (7), come nell'inchiesta iniziale. Pertanto è stato calcolato un unico margine di dumping per l'intero gruppo, utilizzando la seguente metodologia. L'importo del dumping è stato calcolato per ogni singolo produttore esportatore prima di stabilire una media ponderata del margine di dumping per l'intero gruppo. Va osservato che tale metodologia è diversa da quella applicata nell'inchiesta iniziale, in cui il calcolo del dumping era stato effettuato aggregando tutti i dati relativi alla produzione e alle vendite delle entità produttive. Tale diversa metodologia è stata impiegata nel riesame intermedio concluso. Tale modifica metodologica è giustificata dal cambiamento della struttura societaria del gruppo, che permette l'individuazione dei singoli produttori in seno al gruppo con riferimento alle vendite e alla produzione.
2. Importazioni oggetto di dumping durante il PIR
2.1. Determinazione del valore normale
(54)
Conformemente all'articolo 2, paragrafo 2, del regolamento di base si è dapprima esaminato se per i produttori esportatori che hanno cooperato il volume totale delle vendite del prodotto simile ad acquirenti indipendenti sul mercato interno fosse rappresentativo rispetto al volume complessivo delle loro esportazioni nell'Unione, ossia se il volume totale di tali vendite sul mercato nazionale corrispondesse ad almeno il 5 % del volume totale delle esportazioni nell'Unione del prodotto in esame.
(55)
Si è inoltre esaminato se le vendite sul mercato interno fossero sufficientemente rappresentative ai sensi dell'articolo 2, paragrafo 2, del regolamento di base. Tale esame è stato effettuato per tipi di prodotto, venduti da un produttore esportatore sul suo mercato interno, che sono risultati essere direttamente comparabili al tipo di prodotto venduto per esportazione nell'Unione. Le vendite sul mercato interno di un particolare tipo di prodotto sono state considerate sufficientemente rappresentative se il volume totale delle vendite di quel tipo di prodotto effettuate dal produttore esportatore ad acquirenti indipendenti sul mercato interno corrispondeva ad almeno il 5 % del volume totale delle vendite del tipo di prodotto comparabile esportato nell'Unione.
(56)
Si è inoltre esaminato se le vendite sul mercato interno di ciascun tipo di prodotto potessero essere considerate come effettuate nell'ambito di normali operazioni commerciali, conformemente all'articolo 2, paragrafo 4, del regolamento di base. A tale scopo si è determinata, per ciascun tipo di prodotto in esame esportato nel corso del PIR, la percentuale delle vendite con margine di profitto ad acquirenti indipendenti sul mercato interno.
(57)
Per i tipi di prodotto per i quali più dell'80 % in volume delle vendite di questo tipo di prodotto nel mercato interno era superiore ai costi e la media ponderata dei prezzi di vendita di tale tipo era uguale o superiore al costo unitario di produzione, il valore normale, per tipo di prodotto, è stato calcolato come la media ponderata dei prezzi reali nel mercato interno di tutte le vendite, remunerative o no, del tipo di prodotto in questione.
(58)
Quando il volume delle vendite remunerative di tale tipo di prodotto rappresentava l'80 % o meno del volume totale delle vendite di quel tipo, o il prezzo medio ponderato di quel tipo di prodotto era inferiore al costo unitario di produzione, il valore normale è stato determinato sulla base del prezzo effettivamente applicato sul mercato interno, calcolato come media ponderata delle sole vendite remunerative di quello stesso tipo di prodotto effettuate nel mercato interno durante il PIR.
(59)
Quando non vi erano vendite di un particolare tipo di prodotto sul mercato interno, oppure se tali vendite riguardavano quantitativi insufficienti, il valore normale è stato calcolato conformemente all'articolo 2, paragrafo 3, del regolamento di base.
(60)
Per calcolare il valore normale conformemente all'articolo 2, paragrafo 3, del regolamento di base, gli importi corrispondenti alle spese generali, amministrative e di vendita e ai profitti sono stati stabiliti, ai sensi dell'articolo 2, paragrafo 6, del regolamento di base, sulla base dei dati effettivi riguardanti la produzione e le vendite del prodotto simile, nell'ambito di normali operazioni commerciali, da parte dei produttori esportatori che hanno collaborato o sui dati disponibili.
2.2. Determinazione del prezzo all'esportazione
(61)
Durante il PIR le vendite all'esportazione del gruppo russo verso l'Unione sono state effettuate tramite la società collegata (l'importatore collegato) RFAI, che ha svolto tutte le funzioni di importatore per quanto concerne le merci immesse in libera pratica nell'Unione, ovvero quelle di un importatore collegato.
(62)
Il prezzo all'esportazione è quindi stato stabilito conformemente all'articolo 2, paragrafo 9, del regolamento di base, ovvero sulla base dei prezzi ai quali i prodotti importati sono stati rivenduti la prima volta ad un acquirente indipendente, adeguati per tenere conto di tutte le spese sostenute dal momento dell'importazione fino alla rivendita, nonché di un margine ragionevole per le SGAV e i profitti. A tal fine è stata impiegata la percentuale effettiva delle SGAV e, in assenza di nuove informazioni sui profitti fornite da importatori indipendenti, si è utilizzata la stessa percentuale di profitto utilizzata nell'inchiesta iniziale, ovvero il 6 %.
(63)
Il gruppo russo ha affermato che la RFAI dovrebbe essere trattata come parte della stessa ed unica entità economica («UEE») poiché entrambi sono controllati e gestiti dalle stesse persone e operano come un'unica entità economica. Di conseguenza, calcolando i prezzi all'esportazione, non andrebbero effettuate detrazioni per le SGAV e i profitti della RFAI.
(64)
Nel contesto dell'adeguamento a norma dell'articolo 2, paragrafo 9, effettuato per calcolare il prezzo all'esportazione, è irrilevante stabilire se l'associazione tra il gruppo russo e la RFAI abbia o non abbia assunto la forma di «UEE».
(65)
Pertanto, poiché le vendite all'esportazione del gruppo russo sono state effettuate tramite una società collegata (RFAI), il prezzo all'esportazione ha dovuto essere adeguato detraendo un margine ragionevole per le SGAV e i profitti, come espressamente consentito ai sensi dell'articolo 2, paragrafo 9, del regolamento di base. Di conseguenza, le argomentazioni sono state respinte.
(66)
Il produttore esportatore ha ribadito le sue argomentazioni relative all'esistenza di una «UEE» e il fatto che questo impedisse gli adeguamenti per le SGAV e i profitti a norma dell'articolo 2, paragrafo 9, del regolamento di base. Egli ha inoltre affermato che, anche se gli adeguamenti fossero giustificati, nel calcolo del prezzo all'esportazione si dovrebbero includere solo i costi relativi alle importazioni da parte della RFAI, escludendo tutte le SGAV relative alle esportazioni della «UEE». Infine il produttore esportatore ha dichiarato il proprio disaccordo in merito alla conclusione riguardante la non esistenza di una «UEE» nel caso in questione.
(67)
Il fatto che esista o meno una «UEE» è irrilevante nel contesto del calcolo del prezzo all'esportazione a norma dell'articolo 2, paragrafo 9, del regolamento di base. Fintantoché le condizioni di cui all'articolo 2, paragrafo 1, e all'articolo 2, paragrafo 9, del regolamento di base sono rispettate, il livello di controllo o di integrazione è irrilevante ai fini della valutazione della legittimità degli adeguamenti a norma dell'articolo 2, paragrafo 9 (8). L'articolo 2, paragrafo 9, del regolamento di base prescrive alla Commissione di costruire, in determinate situazioni, un prezzo all'esportazione e di adeguarlo per tenere conto di un determinato numero di fattori, anche nei casi in cui le parti risultano collegate. Il testo dell'articolo 2, paragrafo 9, del regolamento di base indica chiaramente che «sono applicati gli adeguamenti» (sottolineatura aggiunta dalla Commissione). La Commissione ha accertato che la RFAI ha svolto tutte le funzioni che vengono normalmente svolte da un importatore collegato nell'Unione. La RFAI è infatti strettamente coinvolta nell'attività internazionale del gruppo (assistenza ai clienti, logistica e calendario delle consegne, acquisto di beni strumentali e materie prime fondamentali ecc.). Di conseguenza è rispettata la condizione richiesta dall'articolo 2, paragrafo 9, del regolamento di base, che giustifica gli adeguamenti applicati. Pertanto si conclude che gli adeguamenti applicati erano necessari sulla base dell'articolo 2, paragrafo 9, del regolamento di base.
(68)
Il produttore esportatore ha sostenuto che dalla sentenza Nikopolsky/Interpipe (9) si evince che, se l'esportatore e l'operatore commerciale collegato costituiscono una «UEE», l'adeguamento al prezzo di esportazione a norma dell'articolo 2, paragrafo 9, del regolamento di base non è consentito. Quest'affermazione è priva di fondamento. La sentenza in questione riguarda infatti un adeguamento effettuato in applicazione dell'articolo 2, paragrafo 10, lettera i) per tenere conto delle commissioni nominali ricevute da un operatore che svolge funzioni analoghe a quelle di un agente che opera su commissione. Essa è quindi irrilevante per il caso in questione, in cui la società svizzera RFAI svolge tutte le funzioni solitamente svolte da un importatore collegato. L'esistenza di una «UEE» non ha lo stesso impatto sugli adeguamenti a norma dell'articolo 2, paragrafo 10, del regolamento di base e sugli adeguamenti applicati in virtù dell'articolo 2, paragrafo 9, del medesimo regolamento. Inoltre non vi è alcun margine discrezionale per la richiesta di un adeguamento riguardante un margine ragionevole per le SGAV e i profitti. Tale adeguamento è applicato a norma dell'articolo 2, paragrafo 9, del regolamento di base quando le parti sono collegate.
(69)
Per quanto concerne la portata dell'adeguamento, la richiesta riguardante detrazioni parziali delle SGAV e dei profitti non può essere accolta, in assenza di prove pertinenti presentate dal produttore esportatore. Gli adeguamenti a norma dell'articolo 2, paragrafo 9, del regolamento di base sono quelli caratteristici nella costruzione del prezzo all'esportazione nei casi più consueti di associazione. Se le SGAV e i profitti fossero unicamente oggetto di un adeguamento parziale, tale modifica dovrebbe essere fondata sulle prove fornite dal produttore esportatore riguardanti i costi e, in particolare, attestanti che tali costi costituiscono spese speciali sostenute in relazione ad attività non direttamente collegate all'importazione del prodotto in esame tra l'importazione e la successiva rivendita.
(70)
Il gruppo russo ha anche sostenuto che non si dovrebbe detrarre il dazio antidumping quando si calcola il prezzo all'esportazione a norma dell'articolo 11, paragrafo 10, del regolamento di base, dato che il dazio è debitamente rispecchiato nei prezzi di rivendita e nei successivi prezzi di vendita nell'Unione.
(71)
L'inchiesta ha accertato, in particolare, che i prezzi di rivendita del prodotto in esame nell'Unione non rispecchiavano il dazio pagato per il 99 % delle transazioni segnalate. Si può quindi concludere che il dazio antidumping non era rispecchiato correttamente nei prezzi di rivendita del gruppo russo. Di conseguenza, l'argomentazione del gruppo russo non ha potuto essere accettata e l'importo dei dazi antidumping è stato detratto dal calcolo dei prezzi all'esportazione, conformemente all'articolo 2, paragrafo 9, del regolamento di base.
2.3. Confronto e adeguamenti
(72)
Il confronto tra il valore normale e il prezzo all'esportazione è stato effettuato a livello franco fabbrica. Al fine di garantire un confronto equo si è tenuto conto delle differenze che influiscono sulla comparabilità dei prezzi, conformemente all'articolo 2, paragrafo 10, del regolamento di base.
(73)
Sono stati effettuati adeguamenti per i costi relativi a trasporto e assicurazione, carico e movimentazione, credito e commissioni, ove applicabile e giustificato, come disposto dall'articolo 2, paragrafo 10, del regolamento di base.
2.4. Dumping durante il PIR
(74)
A norma dell'articolo 2, paragrafi 11 e 12, del regolamento di base, il valore normale medio ponderato è stato confrontato con il prezzo all'esportazione medio ponderato per tipo di prodotto a livello franco fabbrica separatamente per ciascuno dei due produttori esportatori che costituiscono il gruppo russo.
(75)
Il produttore esportatore in questione ha presentato varie argomentazioni riguardanti il calcolo del margine di dumping.
(76)
Innanzitutto, per quanto concerne l'adeguamento del costo della quarzite acquistata da una società produttrice del gruppo dall'altra società produttrice del gruppo, è stata contestata l'aggiunta di un margine di profitto del 5 % al prezzo di acquisto riveduto. L'argomentazione addotta è che le due società sono membri della stessa entità economica unica.
(77)
Pur essendo tale argomentazione relativa alla «UEE» irrilevante nel contesto dell'adeguamento del costo della quarzite, si riconosce che le transazioni tra parti collegate possono essere effettuate senza realizzare profitto. Vista l'assenza di vendite di quarzite a controparti esterne, non è stato neppure possibile dimostrare l'esistenza di eventuali profitti. Di conseguenza, il margine di profitto sul costo adeguato della quarzite è stato omesso e la determinazione del dumping è stata opportunamente riveduta.
(78)
Una seconda argomentazione riguardava l'applicazione da parte della Commissione delle raccomandazioni dell'organo di conciliazione dell'OMC nella controversia sul salmone con la Norvegia. Nella suddetta situazione era stato raccomandato, nei casi in cui le vendite di un determinato tipo di prodotto non fossero rappresentative, di utilizzare comunque le SGAV e i profitti realizzati su tali transazioni nella costruzione del valore normale. Il produttore esportatore ha anche sostenuto che non era consentito applicare la nuova metodologia in un riesame in previsione della scadenza, dato che non erano intervenuti cambiamenti sostanziali delle circostanze che giustificassero tale applicazione.
(79)
La Commissione ha spiegato la metodologia del panel nel caso del salmone durante un'audizione con il produttore esportatore, che ha continuato a considerare la raccomandazione del panel una violazione dell'articolo 2, paragrafo 4, e dell'articolo 2, paragrafo 6, del regolamento di base. La Commissione è tuttavia tenuta ad attuare tali sentenze nel quadro delle sue obbligazioni nei confronti dell'OMC. La metodologia in questione riguarda tutti i casi e non solo le inchieste avviate sulla base dell'articolo 5 del regolamento di base.
(80)
In seguito ad una terza argomentazione, la Commissione ha corretto le occorrenze in cui il costo di un produttore esportatore del gruppo era confrontato a determinate vendite dell'altro produttore esportatore.
(81)
La Commissione conferma inoltre di avere adeguato il fatturato allo stesso modo del costo di produzione, ovvero tenendo conto dei costi di trasporto, assicurazione e movimentazione per testare la redditività, e dei costi di imballaggio per determinare i margini di dumping.
(82)
In una quarta argomentazione il produttore esportatore ritiene che il dazio antidumping in vigore sia stato indebitamente detratto dal prezzo all'esportazione. Per provare tale affermazione ha dichiarato che i prezzi delle vendite all'esportazione erano superiori di oltre il 100 % nel periodo dell'inchiesta di riesame rispetto al periodo dell'inchiesta iniziale, e che tale fatto proverebbe che il dazio antidumping era compreso nei prezzi all'esportazione. Inoltre taluni dazi all'importazione e dazi antidumping non avrebbero dovuto essere detratti, perché sarebbero stati pagati in anticipo e si riferivano ad un periodo successivo. Infine la Commissione non avrebbe dovuto tenere conto dei costi relativi ad un ufficio in Giappone e alle imposte cantonali e federali svizzere sul reddito.
(83)
Le prove fornite dal produttore esportatore non consentono di concludere in modo definitivo che il dazio antidumping fosse debitamente rispecchiato nel prezzo all'esportazione in questo caso e per questo prodotto. Sia i prezzi di rivendita che i costi di produzione sono fortemente aumentati rispetto al periodo dell'inchiesta iniziale. Per tale motivo l'aumento dei prezzi all'esportazione non può essere attribuito in via definitiva al presunto effetto del dazio. Per illustrare il carattere non decisivo delle prove presentate, la Commissione ha confrontato i prezzi all'esportazione con il costo dei beni, compreso il dazio antidumping, durante il periodo dell'inchiesta di riesame, giungendo al risultato che il 99 % delle transazioni di esportazione non è effettuato ad un prezzo di esportazione sufficientemente elevato da coprire il dazio antidumping. Infine, anche non detraendo il dazio, questo non basterebbe ad invalidare la conclusione relativa al dumping notevole e non influirebbe neppure sulla conclusione in merito alla probabilità del persistere del dumping. Di conseguenza non vi sarebbe alcun impatto sull'esito della presente inchiesta di riesame in previsione della scadenza.
(84)
La Commissione ha osservato che non è possibile pagare in anticipo dazi all'importazione e dazi antidumping e che tali dazi sono riscossi all'importazione. Inoltre il gruppo ha fatto ricorso ad un deposito doganale, il che significa che i dazi erano corrisposti solo al momento dell'effettiva realizzazione delle importazioni e delle vendite. Da un confronto tra la situazione contabile generale del 31 dicembre 2012 e i bilanci certificati risulta inoltre chiaramente che i revisori hanno riqualificato i cosiddetti dazi antidumping prepagati in dazi antidumping effettivamente versati come costo nel conto profitti e perdite.
(85)
I costi relativi all'ufficio in Giappone non riguardavano il prodotto in esame e quindi non hanno influito sul calcolo effettuato dalla Commissione. L'argomentazione è stata quindi respinta. Infine, le imposte svizzere citate avrebbero potuto essere escluse solo se fossero state imposte sul reddito societario, come risulta dall'osservazione successiva alla diffusione delle conclusioni. Il calcolo del dumping è stato quindi adeguato di conseguenza.
(86)
La Commissione ha riveduto il tasso d'interesse adeguato su un prestito contratto da una società del gruppo nelle Isole Vergini britanniche a favore di un'altra società del gruppo, in risposta all'argomentazione secondo cui tali prestiti possono essere contratti a tassi inferiori a quelli del mercato ed essenzialmente sono opportuni solo se il tasso d'interesse è inferiore a quello ottenibile presso una banca. Inoltre la Commissione conferma che il margine di profitto per la RFAI era stato applicato al valore netto di fatturazione nella valuta di conto della società e non era fondato sul cif dopo l'aggiunta di determinati costi.
(87)
Tenendo conto delle considerazioni appena esposte e rivedendo il calcolo fondato sull'accettazione delle argomentazioni relative alle vendite intragruppo di quarzite, al prestito intragruppo e alle imposte federali e cantonali svizzere sul reddito, il margine di dumping espresso in percentuale del prezzo franco frontiera dell'Unione, dazio non corrisposto, è stato riveduto e constatato al 43 %.
(88)
Si ricorda che il riesame intermedio di cui al precedente considerando 4, ha concluso che le importazioni del gruppo russo erano state effettuate a prezzi di dumping durante il periodo ottobre 2009 - settembre 2010.
3. Andamento delle importazioni in caso di abrogazione delle misure
(89)
Dopo avere esaminato l'esistenza di pratiche di dumping durante il PIR, si è proceduto ad esaminare la probabilità del persistere o della reiterazione del dumping.
3.1. Capacità di produzione della Russia
(90)
La Russia è il secondo maggiore produttore mondiale di FeSi. Secondo la società di ricerche di mercato Metal Expert, la capacità di produzione di FeSi in Russia è pari a circa 900 000 tonnellate. Questa cifra comprende la produzione effettuata da forni che possono produrre FeSi, ma anche altri tipi di ferroleghe. Infatti, le apparecchiature di produzione dei due produttori (JSC CHEMK e Serov Ferroalloy Plant) consentono di passare rapidamente dal FeSi ad altri tipi di ferroleghe. Le attrezzature degli altri produttori russi (Bratsk Ferroalloy Plant, NLMK e JSC KF) consentono invece di produrre unicamente FeSi.
(91)
Dopo la divulgazione delle conclusioni, l'unico produttore esportatore che ha collaborato ha affermato che le sue informazioni non erano state prese in considerazione nel calcolo della capacità di produzione della Russia. Tuttavia, come indicato nel considerando 52, la fonte primaria d'informazione utilizzata era quella fornita dal gruppo russo. La relazione di Metal Export è stata utilizzata per stabilire la capacità di produzione degli altri produttori russi. L'argomentazione è pertanto respinta.
(92)
Lo stesso produttore esportatore ha anche affermato che la produzione della società JSC CHEMK era stata valutata in modo non corretto, dato che a suo avviso è praticamente impossibile passare dalla produzione di una ferrolega alla produzione di un'altra senza notevoli costi aggiuntivi e tempi supplementari. Tuttavia le prove rinvenute durante il sopralluogo presso la sede della società JSC CHEMK dimostrano che i loro forni possono passare da una ferrolega all'altra senza i tempi supplementari di cui sopra. L'argomentazione è pertanto respinta.
(93)
La produzione effettiva durante il PIR ammontava secondo le stime a circa 633 000 tonnellate (base FeSi75), con capacità inutilizzata disponibile fino a 267 000 tonnellate. Utilizzando un approccio prudente e prendendo in esame la capacità di produzione utilizzata per la produzione delle altre ferroleghe, la capacità inutilizzata per il FeSi è pari ad almeno 120 000 tonnellate.
(94)
Il gruppo russo ha sostenuto che la stima della capacità inutilizzata della Russia è stata calcolata erroneamente, dato che la Commissione non ha tenuto conto del fatto che il gruppo russo stava operando al 95-100 % della propria capacità. Tuttavia, come indicato nel considerando di cui sopra, è stato adottato un approccio cauto anche tenendo conto dell'effettiva capacità inutilizzata. L'argomentazione è pertanto respinta.
(95)
Secondo la relazione della società Metal Expert, l'elevata capacità inutilizzata è da attribuire a un significativo calo del 50 % della domanda interna tra il 2002 e il 2009, ed è rimasta stabile fino al 2012. La capacità di produzione è quindi ampiamente superiore alla domanda sul mercato interno. I produttori russi dipendono pertanto dalle esportazioni.
3.2. Attrattiva del mercato dell'Unione
(96)
Nonostante le misure attualmente in vigore, il mercato UE continua ad essere attraente per le esportazioni russe. Il livello delle importazioni osservato durante il PIR dimostra che le importazioni russe hanno in una certa misura risentito dei dazi antidumping istituiti, pur essendo ancora nettamente presenti durante il PIR.
(97)
Una parte ha sostenuto che il mercato dell'Unione europea di FeSi non sarebbe interessante per un fornitore mondiale come il gruppo russo, e che vi è un forte calo generale delle importazioni che è continuato nel 2012. Essa ha sostenuto che tale tendenza non verrebbe ribaltata in futuro. L'esame dei dati commerciali raccolti da Eurostat e in conformità dell'articolo 14, paragrafo 6, del regolamento di base ha dimostrato tuttavia che le importazioni dalla Russia sono rimaste piuttosto stabili durante il periodo 2010-2012.
(98)
Inoltre, confrontando i prezzi all'esportazione del prodotto in esame nell'Unione europea con i prezzi applicati per il FeSi sui mercati dei paesi terzi, risulta che il gruppo russo ha praticato prezzi più elevati nei confronti dell'UE, a seconda del paese di destinazione.
(99)
Di conseguenza, l'affermazione secondo cui il mercato dell'Unione non è attraente per i produttori russi è stata respinta.
(100)
Una parte ha sostenuto che il mercato russo sta diventando sempre più attraente in considerazione di diversi progetti futuri, come i giochi olimpici invernali del 2014, che dovrebbero stimolare la domanda interna di acciaio e quindi aumentare il consumo interno di FeSi. Tuttavia, occorre innanzitutto rilevare che tale parte non ha fornito dati pertinenti né stime per quanto riguarda l'impatto di tali progetti sul consumo interno di FeSi. In ogni caso, qualora tale situazione dovesse effettivamente concretizzarsi, tale effetto avrebbe dovuto già essere visibile nel corso del 2012 e del 2013. I dati disponibili rivelano invece che il consumo interno è rimasto stabile. Infine, l'effetto di questi progetti sarebbe in ogni caso limitato e di natura temporanea. Di conseguenza, questo argomento è respinto. Una delle parti ha sostenuto che l'eccesso di capacità in Russia è ampiamente assorbito dalle esportazioni verso i mercati asiatici e gli USA. In realtà, durante il PIR i produttori russi hanno esportato a livello mondiale oltre il 73 % della loro produzione. Tuttavia, come indicato al precedente considerando 93, in Russia vi è ancora una notevole sovracapacità produttiva a causa della diminuzione del consumo interno, e quindi una forte esigenza di trovare mercati alternativi per compensare la perdita di vendite sul mercato interno e assorbire l'eccesso di capacità produttiva.
(101)
Come indicato al precedente considerando 44, la concorrenza sui mercati asiatici aumenterà a causa dei nuovi impianti costruiti in Malaysia, che inizieranno a produrre circa 420 000 tonnellate nel 2014. Questa situazione renderà più difficoltose le esportazioni russe per il mercato asiatico.
(102)
Come illustrato dal considerando 45, la produzione della Malaysia è stata rivista a 370 000 tonnellate.
(103)
Inoltre negli USA, uno dei loro principali mercati di esportazione, gli esportatori russi sono già oggetto di un'inchiesta antidumping nell'ambito della quale sono presunti notevoli margini di dumping.
(104)
Di conseguenza, si deve concludere che i produttori esportatori russi sono in gran parte dipendenti dalle esportazioni verso i mercati dei paesi terzi sui quali la concorrenza sarà più pronunciata. In questo contesto il mercato dell'Unione sarà ancora più interessante per i suddetti produttori.
4. Conclusioni sulla probabilità del persistere del dumping
(105)
Alla luce delle risultanze di cui sopra, si può concludere che le importazioni dalla Russia sono tuttora oggetto di dumping e che il rischio del persistere del dumping è assai elevato. Data la capacità inutilizzata attuale e potenziale futura della Russia, tenuto conto che il mercato dell'Unione è uno dei maggiori al mondo e considerata la prevista espansione della capacità sul mercato del Sudest asiatico si può concludere che, qualora le misure antidumping fossero lasciate scadere, gli esportatori russi aumenterebbero probabilmente ancora di più le loro esportazioni verso l'Unione a prezzi di dumping.
5. Conclusioni
(106)
Alla luce delle considerazioni di cui sopra si è concluso che esiste un significativo e concreto rischio di persistenza del dumping per il FeSi originario della RPC e della Russia qualora le attuali misure antidumping fossero lasciate scadere.
D. DEFINIZIONE DELL'INDUSTRIA DELL'UNIONE
(107)
Nel periodo dell'inchiesta di riesame, il prodotto simile è stato fabbricato da sette produttori noti dell'Unione. Essi costituiscono l'industria dell'Unione ai sensi dell'articolo 4, paragrafo 1, del regolamento di base, e saranno nel prosieguo denominati «l'industria dell'Unione».
(108)
Come indicato al precedente considerando 16, sei produttori dell'Unione hanno fornito le informazioni richieste. Le società in questione rappresentano circa il 90 % della produzione totale dell'Unione e la loro situazione è considerata rappresentativa per l'industria dell'Unione.
E. SITUAZIONE DEL MERCATO DELL'UNIONE
1. Consumo dell'Unione
(109)
Il consumo dell'Unione è stato stabilito in base ai volumi delle vendite collegate e indipendenti dell'industria dell'Unione sul mercato dell'Unione, ad una stima per il produttore che non ha collaborato (sulla base della domanda di riesame) e ai dati sulle importazioni forniti da Eurostat a livello di codice NC.
(110)
Durante il periodo considerato il consumo dell'Unione è aumentato del 40 %. Tuttavia, si dovrebbe tener conto del fatto che il primo anno del periodo in esame (2009) è stato un anno estremamente negativo a causa degli effetti sfavorevoli della crisi economica. Nonostante una parziale ripresa dopo il 2009, il consumo dell'Unione non ha raggiunto i livelli registrati durante l'inchiesta iniziale, nella quale ogni anno il consumo è stato superiore a 850 000 tonnellate.
Tabella 1
Consumo
2009
2010
2011
PIR
Consumo (in t)
544 093
799 233
841 796
760 128
Indice (2009 = 100)
100
147
155
140
Fonte: Risposte al questionario, domanda di riesame in previsione della scadenza, Eurostat.
2. Volume, prezzi e quota di mercato delle importazioni provenienti dai paesi interessati
(111)
I volumi e le quote di mercato delle importazioni dalla RPC e dalla Russia sono stati analizzati sulla base delle informazioni statistiche di Eurostat e dei dati raccolti in conformità all'articolo 14, paragrafo 6, del regolamento di base. Dato che i volumi delle importazioni dalla RPC sono molto bassi, le importazioni dai paesi interessati non sono state valutate cumulativamente.
a) Volume e quota di mercato delle importazioni in esame
(112)
Durante il periodo in esame le importazioni oggetto di dumping nell'Unione hanno evidenziato, in termini di volume e di quote di mercato, l'andamento seguente:
Tabella 2
Volume e quote di mercato delle importazioni in esame
2009
2010
2011
PIR
RPC
Volume delle importazioni (in t)
8 105
13 828
5 125
2 516
Indice (2009 = 100)
100
171
63
31
Quota di mercato (in %)
1,5
1,7
0,6
0,3
Indice (2009 = 100)
100
116
41
22
Russia
Volume delle importazioni (in t)
74 678
53 671
29 338
40 725
Indice (2009 = 100)
100
72
39
55
Quota di mercato (in %)
13,7
6,7
3,5
5,4
Indice (2009 = 100)
100
49
25
39
Totale dei paesi interessati
Volume delle importazioni (in t)
82 783
67 499
34 463
43 241
Indice (2009 = 100)
100
82
42
52
Quota di mercato (in %)
15,2
8,4
4,1
5,7
Indice (2009 = 100)
100
56
27
37
Fonte: Eurostat
(113)
I volumi delle importazioni provenienti dai paesi interessati sono diminuiti notevolmente, del 48 %, durante il periodo in esame. Anche la loro quota di mercato è diminuita, passando dal 15,2 % nel 2009 al 5,7 % nel PIR. A seguito di questa tendenza le esportazioni cinesi sul mercato dell'Unione sono quasi cessate. I produttori esportatori russi, invece, detengono ancora una quota di mercato notevole, rendendo la Russia il quarto maggiore esportatore verso l'Unione.
b) Prezzi delle importazioni e sottoquotazione dei prezzi
(114)
La tabella riportata qui sotto indica il prezzo medio delle importazioni oggetto di dumping. Durante il periodo in esame il prezzo medio delle importazioni dalla RPC è diminuito del 38 %. Il prezzo medio delle importazioni dalla Russia è aumentato del 31 % nel corso dello stesso periodo, ma è comunque rimasto inferiore ai prezzi di vendita dell'industria dell'Unione.
Tabella 3
Prezzo medio delle importazioni in dumping
2009
2010
2011
PIR
RPC
Prezzo medio (EUR/tonnellata)
991
1 088
873
611
Indice (2009 = 100)
100
110
88
62
Russia
Prezzo medio (EUR/tonnellata)
716
776
889
999
Indice (2009 = 100)
100
108
124
140
Totale dei paesi interessati
Prezzo medio (EUR/tonnellata)
742
840
887
976
Indice (2009 = 100)
100
113
119
131
Fonte: Eurostat
(115)
Per determinare la sottoquotazione dei prezzi durante il PIR, la media ponderata dei prezzi di vendita per tipo di prodotto praticati dai produttori dell'Unione che hanno collaborato a clienti indipendenti sul mercato dell'Unione, adeguati a livello franco fabbrica, è stata confrontata con la corrispondente media ponderata dei prezzi per tipo di prodotto delle importazioni oggetto di dumping praticati dai produttori russi che hanno collaborato al primo cliente indipendente sul mercato dell'Unione, stabiliti su una base cif e opportunamente adeguati per tenere conto dei dazi doganali.
(116)
Dal momento che nessun produttore esportatore cinese ha collaborato all'inchiesta di riesame, la sottoquotazione dei prezzi di esportazione cinesi è stata determinata mediante il confronto tra la media ponderata dei prezzi dei produttori dell'Unione praticati ad acquirenti indipendenti sul mercato dell'Unione, a livello franco fabbrica, e il prezzo all'esportazione medio delle esportazioni cinesi su base cif ottenuti da Eurostat, con gli opportuni adeguamenti per tenere conto dei dazi doganali.
(117)
Il risultato del confronto, espresso in percentuale del fatturato dei produttori dell'Unione che hanno collaborato durante il PIR, ha rivelato una media ponderata del margine di sottoquotazione sul mercato dell'Unione pari al 6 - 39 % per la Russia e al 46 % per la RPC.
3. Importazioni da altri paesi terzi non soggette a misure
(118)
I volumi delle importazioni dai paesi terzi verso il mercato dell'Unione sono aumentati del 33 % durante il periodo in esame, nel quale hanno seguito la tendenza al rialzo del consumo. La quota di mercato delle importazioni dai paesi terzi si è mantenuta relativamente stabile nel periodo in esame, attorno al 70 % circa del consumo dell'Unione, con una lieve riduzione nel PIR. Tuttavia, la struttura geografica delle importazioni è stata più variabile, con un notevole aumento del volume delle importazioni e delle quote di mercato del Brasile e della Norvegia, i paesi che sembrano aver tratto il massimo vantaggio dall'aumento del consumo.
(119)
I prezzi medi delle importazioni dai paesi terzi sono aumentati del 22 % nel corso del periodo in esame e restano molto al di sopra del livello dei prezzi delle importazioni provenienti dalla RPC e dalla Russia.
4. Situazione economica dell'industria dell'Unione
(120)
Ai sensi dell'articolo 3, paragrafo 5, del regolamento di base, la Commissione ha valutato tutti i fattori e gli indicatori economici che incidono sulla situazione dell'industria dell'Unione.
(121)
Ai fini dell'analisi del pregiudizio, la situazione economica dell'industria dell'Unione è valutata sulla base di indicatori come produzione, capacità di produzione, utilizzo degli impianti, volume delle vendite, quota di mercato e crescita, occupazione, produttività, entità del margine di dumping effettivo e ripresa dagli effetti di precedenti pratiche di dumping, prezzi unitari medi, costi unitari, redditività, flusso di cassa, investimenti, utile sul capitale investito e capacità di ottenere capitali, scorte e costi del lavoro.
a) Produzione, capacità di produzione e utilizzo degli impianti
(122)
La produzione dell'industria dell'Unione è aumentata notevolmente durante il periodo in esame. L'aumento è stato particolarmente marcato fra il 2009 e il 2011, quando la produzione è aumentata del 178 %. In seguito, è rimasta stabile nel PIR. Si ricorda che il primo anno del periodo in esame è stato eccezionale a causa della crisi economica, è stato quindi caratterizzato da livelli di produzione insolitamente bassi. In effetti, nonostante un notevole recupero dopo il 2009, è opportuno ricordare che la produzione dell'industria dell'Unione non ha raggiunto il livello di partenza dell'inchiesta iniziale (anno 2003), nel corso della quale era stata registrata una produzione superiore a 270 000 tonnellate.
Tabella 5
Produzione totale dell'industria dell'Unione
2009
2010
2011
PIR
Produzione (in tonnellate)
81 147
192 495
225 376
224 540
Indice (2009 = 100)
100
237
278
277
Fonte: risposte al questionario e domanda di riesame
(123)
La capacità di produzione è rimasta relativamente stabile durante il periodo in esame ed è lievemente aumentata durante il PIR. Mentre la produzione aumentava notevolmente nel periodo 2009-2011, l'utilizzo degli impianti ha registrato un aumento globale del 179 %. Questa tendenza è cambiata durante il PIR, quando è diminuito l'utilizzo degli impianti. Questa variazione negativa non è tuttavia dovuta alla diminuzione della produzione effettiva, ma all'aumento della capacità in sé.
Tabella 6
Capacità di produzione e utilizzo degli impianti
2009
2010
2011
PIR
Capacità di produzione (in tonnellate)
301 456
301 456
299 914
324 884
Indice (2009 = 100)
100
100
99
108
Utilizzo degli impianti (in %)
27
64
75
69
Indice (2009 = 100)
100
237
279
257
Fonte: risposte al questionario e domanda di riesame
b) Volume delle vendite, quota di mercato e crescita
(124)
Il volume delle vendite dell'industria dell'Unione ad acquirenti indipendenti sul mercato dell'Unione (calcolato sulla base delle vendite a clienti sia collegati che indipendenti nell'Unione) ha seguito l'andamento dei consumi negli anni dal 2009 al 2011. Un ulteriore improvviso aumento durante il PIR è stato causato dal riorientamento delle vendite dell'industria dell'Unione verso gli acquirenti indipendenti, anziché collegati, nell'Unione, che è stato osservato quest'anno. Il riorientamento era dovuto ad un cambiamento nella struttura societaria di un produttore dell'Unione.
Tabella 7
Vendite dell'industria dell'Unione ad acquirenti indipendenti
2009
2010
2011
RIP
Volume (in t)
60 257
113 048
122 860
191 525
Indice (2009 = 100)
100
188
204
318
Fonte: risposte al questionario e domanda di riesame
(125)
I volumi delle vendite sul mercato dell'Unione hanno seguito l'andamento del consumo; la quota di mercato dell'industria dell'Unione, dopo un iniziale aumento repentino nel 2010, è rimasta relativamente stabile nel periodo in esame, con una lieve tendenza al rialzo.
Tabella 8
Quota di mercato dell'industria dell'Unione
2009
2010
2011
PIR
Quota di mercato dell'industria dell'Unione (in %)
14
21
22
25
Indice (2009 = 100)
100
155
165
187
Fonte: risposte al questionario ed Eurostat
(126)
Come indicato al precedente considerando 111, il consumo dell'Unione era aumentato del 40 % tra il 2009 e il PIR. Nello stesso periodo l'industria dell'Unione è riuscita a trarre vantaggio da tale crescita aumentando lievemente i volumi di vendita e la quota di mercato.
c) Occupazione e produttività
(127)
L'occupazione nell'industria dell'Unione in relazione al prodotto in esame è aumentata di quasi il 50 % nel corso del periodo in esame. Oltre al numero degli addetti, allo stesso tempo è aumentata in misura anche maggiore la produttività, misurata in termini di produzione (in tonnellate) annua per addetto, che nello stesso periodo è cresciuta dell'86 %.
Tabella 9
Occupazione e produttività
2009
2010
2011
PIR
Numero di addetti
701
869
1064
1042
Indice (2009 = 100)
100
124
152
149
Produttività (unità/addetto)
116
222
212
216
Indice (2009 = 100)
100
191
183
186
Fonte: risposte al questionario, domanda di riesame
d) Entità del margine di dumping effettivo e ripresa dagli effetti di precedenti pratiche di dumping
(128)
Come indicato ai precedenti considerando 37 e 87, i margini di dumping delle importazioni dai paesi interessati sono rimasti elevati. Dall'analisi degli indicatori di pregiudizio è risultato che l'industria si sta riprendendo dagli effetti di precedenti pratiche di dumping. La ripresa è tuttavia recente e durante il PIR nel mercato dell'Unione si è registrato un certo calo di vari indicatori di pregiudizio, quali la redditività, il flusso di cassa e l'utile sul capitale investito. Inoltre, va osservato che tale sviluppo positivo si verifica sotto la protezione delle attuali misure antidumping. Qualora le misure venissero abrogate, l'impatto dei margini di dumping effettivi sull'industria dell'Unione sarebbe rilevante.
e) Prezzi di vendita unitari medi sul mercato dell'Unione e costi di produzione unitari
(129)
I prezzi medi di vendita dei produttori dell'Unione che hanno collaborato, praticati ad acquirenti indipendenti nell'Unione è cresciuto del 25 % nel periodo 2009-2011 e ha poi registrato un nuovo calo nel periodo dell'inchiesta di riesame. Questo andamento dei prezzi riflette in generale cambiamenti dei costi delle materie prime e dell'energia durante lo stesso periodo. Una tendenza analoga, ovvero aumento nel periodo 2009-2011 e poi diminuzione durante il PIR, si osserva per i prezzi di vendita delle importazioni dai paesi terzi, che rappresentano la maggioranza del mercato dell'Unione.
Tabella 10
Prezzi di vendita e costi
2009
2010
2011
PIR
Prezzo medio unitario di vendita a clienti indipendenti nell'Unione (EUR/tonnellata)
1 136
1 282
1 421
1 151
Indice (2009 = 100)
100
113
125
101
Costo unitario di produzione (EUR/tonnellata)
1 094
1 031
1 228
1 063
Indice (2009 = 100)
100
94
112
97
Fonte: risposte al questionario
f) Redditività, flusso di cassa, investimenti, utile sul capitale investito e capacità di ottenere capitali
(130)
Durante il periodo in esame il flusso di cassa, gli investimenti, l'utile sul capitale investito e la capacità di ottenere capitali dei produttori dell'Unione hanno registrato la seguente evoluzione:
Tabella 11
Redditività, flusso di cassa, investimenti e utile sul capitale investito
2009
2010
2011
PIR
Redditività delle vendite nell'Unione ad acquirenti indipendenti (in % del fatturato delle vendite)
2,3
27,0
18,3
7,4
Flusso di cassa (in EUR)
4 554 714
44 888 689
39 959 668
19 353 017
Investimenti (in EUR)
26 599 036
20 962 570
25 274 658
27 076 802
Indice (2009 = 100)
100
79
95
102
Utile sul capitale investito (in %)
- 62,6
159,2
58,3
24,8
Fonte: risposte al questionario
(131)
La redditività dei produttori dell'Unione che hanno collaborato è stata calcolata esprimendo l'utile netto al lordo delle imposte derivante dalle vendite del prodotto simile a clienti indipendenti nell'Unione come percentuale sul fatturato pertinente. Nel 2009, il margine di profitto è stato molto basso, addirittura negativo per alcuni produttori dell'Unione. Tuttavia nel 2010 ha iniziato a riprendersi, in linea con la crescita del consumo e delle vendite. Va però osservato che, nel PIR, il margine di profitto è in calo nonostante il fatto che i volumi delle vendite dei produttori dell'Unione che hanno collaborato (considerando anche le modifiche nella struttura societaria) siano rimasti stabili. Ciò suscita preoccupazioni sul futuro andamento dei margini di profitto dell'industria dell'Unione.
(132)
Il flusso di cassa, che rappresenta la capacità dell'industria di autofinanziare le proprie attività e che è stato calcolato sulla base delle operazioni, è risultato positivo in tutto il periodo in esame. Tuttavia tale indicatore è migliorato solo nel 2010; nei due anni seguenti si è invece notevolmente deteriorato. Dall'inchiesta è emerso anche che il deterioramento del flusso di cassa è stato più pronunciato per i piccoli produttori dell'Unione. Questo risultato è fonte di preoccupazione in merito alla capacità dell'industria UE di operare il necessario autofinanziamento delle proprie attività nel contesto economico attuale.
(133)
L'andamento della redditività e del flusso di cassa durante il periodo in esame ha influito sulla capacità dei produttori dell'Unione che hanno collaborato di investire nelle loro attività. Di conseguenza il livello d'investimento è rimasto relativamente elevato e stabile durante il periodo in esame. L'utile sul capitale investito, espresso come profitto in percentuale del valore contabile netto degli investimenti, è diventato positivo solo dopo il 2009. Tuttavia, seguendo la tendenza della redditività e del flusso di cassa, tale indicatore ha anch'esso raggiunto il suo valore massimo nel 2010, per poi diminuire costantemente negli anni 2011-2012.
(134)
Alla luce di quanto esposto finora si può concludere che, sebbene i risultati finanziari dei produttori dell'Unione che hanno collaborato siano rimasti solidi durante la maggior parte del periodo in esame, essi hanno cominciato a deteriorarsi verso la fine di tale periodo, in particolare durante il PIR. Come illustrato dalla tabella 11, la redditività delle vendite UE è crollata e il flusso di cassa generato dall'industria dell'Unione è stato inferiore al valore degli investimenti, situazione indicativa del fatto che l'industria ha dovuto ricorrere a finanziamenti esterni durante il PIR.
(135)
Allo stesso tempo sono emerse inquietudini in merito alla capacità di reperire capitale. Questo fattore potrebbe costituire un elemento critico della fragilità dell'industria dell'Unione, qualora le misure venissero lasciate scadere. Probabilmente nell'attuale situazione economica per l'industria dell'Unione risulterebbe difficile reperire i mezzi finanziari necessari ad affrontare il ritorno delle importazioni oggetto di dumping dai paesi interessati e molto rapidamente essa sarebbe oggetto di un pregiudizio grave. Il rischio è particolarmente elevato per le PMI che fanno parte dell'industria dell'Unione.
g) Scorte
(136)
Sebbene il livello delle scorte finali dei produttori dell'Unione che hanno collaborato sia aumentato del 32 % tra il 2009 e il PIR, esso è diminuito rispetto ai livelli di produzione e non è considerato eccezionalmente elevato dai produttori.
Tabella 12
Scorte finali
2009
2010
2011
PIR
Scorte finali (in tonnellate)
23 946
21 214
26 117
31 504
Indice (2009 = 100)
100
89
109
132
Fonte: risposte al questionario
h) Costo del lavoro
(137)
Il numero di addetti dei produttori dell'Unione che hanno collaborato è aumentato del 50 % circa nel periodo in esame, ma il loro salario medio in tale periodo è rimasto stabile.
Tabella 13
Costo del lavoro
2009
2010
2011
PIR
Costo medio del lavoro per addetto
(in EUR)
29 705
30 296
28 991
29 837
Indice (2009 = 100)
100
102
98
100
Fonte: risposte al questionario
Conclusioni in merito alla situazione dell'industria dell'Unione
(138)
L'inchiesta ha dimostrato che le importazioni a basso prezzo oggetto di dumping dai paesi interessati sono diminuite sul mercato dell'Unione successivamente all'istituzione delle misure iniziali nel 2008. Questo ha consentito all'industria dell'Unione di raggiungere livelli di produzione elevati, di incrementare il volume delle vendite, la quota di mercato e la redditività nonché di migliorare la sua situazione finanziaria generale.
(139)
Per tale motivo si conclude che l'industria dell'Unione durante il PIR non ha subito un pregiudizio notevole. Tuttavia, visto il declino dei consumi e il deterioramento di determinati indicatori finanziari durante il PIR, ovvero redditività, flusso di cassa e utile sul capitale investito, la situazione dell'industria dell'Unione continua ad essere vulnerabile.
F. PROBABILITÀ DI REITERAZIONE DEL PREGIUDIZIO
1. Osservazioni preliminari
(140)
Per valutare la probabilità di reiterazione del pregiudizio qualora le misure venissero lasciate scadere, è stato esaminato a norma dell'articolo 11, paragrafo 2, del regolamento di base l'impatto potenziale delle importazioni cinesi e russe sul mercato dell'Unione e sull'industria dell'Unione.
(141)
L'esame ha riguardato in modo particolare la tendenza dei consumi sul mercato dell'Unione, la capacità inutilizzata, i flussi commerciali e l'attrattiva del mercato dell'Unione nonché la politica dei prezzi dei paesi interessati.
2. Consumo dell'Unione
(142)
Il consumo del prodotto in esame nell'Unione è diminuito del 10 % durante il PIR rispetto all'anno precedente. Si tratta di una riduzione di oltre il 25 % rispetto ai livelli precedenti alla crisi del 2007. Il crollo dei consumi del prodotto in esame è una conseguenza del declino della produzione d'acciaio nell'Unione e nei prossimi anni si assisterà verosimilmente ad un'ulteriore diminuzione. Questo metterà in difficoltà l'industria dell'Unione, che dovrà affrontare un contesto altamente competitivo. Si ritiene quindi che la presenza di importazioni a basso prezzo oggetto di dumping dalla RPC e dalla Russia non possa essere tollerata. Tali importazioni eserciterebbero una pressione verso il basso sui prezzi del mercato, falserebbero la concorrenza e, di conseguenza, i produttori dell'Unione subirebbero un notevole pregiudizio.
3. Capacità inutilizzata, flussi commerciali e attrattiva del mercato dell'Unione; politica dei prezzi dei paesi interessati
a) La RPC
(143)
Occorre osservare che la capacità di produzione totale del prodotto in esame nella RPC è stimata a 10-11 milioni di tonnellate, una quantità superiore al consumo mondiale di FeSi. Allo stesso tempo, l'utilizzo totale degli impianti raggiunge circa il 50 %.
(144)
Le esportazioni cinesi di FeSi a livello mondiale sono state relativamente stabili durante il periodo in esame, ad un livello di 0,8 milioni di tonnellate. Questo livello di esportazioni è principalmente dovuto alle restrizioni delle esportazioni di cui al considerando 41. Tuttavia l'Unione non ha alcuna possibilità di controllare tali meccanismi e il governo cinese può revocare le restrizioni delle esportazioni in qualsiasi momento, esponendo il mercato dell'Unione alla grave minaccia d'invasione da parte delle esportazioni del prodotto in esame dalla Cina.
(145)
Anche se le restrizioni delle esportazioni dovessero restare in vigore, occorre sottolineare che i volumi attuali delle esportazioni mondiali della Cina sono superiori al consumo totale dell'Unione.
(146)
Considerata l'attrattiva del mercato UE descritta nei considerando da 40 a 49, si può ragionevolmente prevedere che, qualora le misure dovessero essere revocate, almeno una parte delle esportazioni cinesi attuali sarebbe nuovamente diretta verso il mercato dell'Unione, specialmente se si tiene conto del fatto che tra breve la Cina dovrà affrontare una maggiore concorrenza sui suoi tradizionali mercati asiatici a causa dello sviluppo di capacità di produzione supplementari in Malaysia, come illustrato dal precedente considerando 44.
(147)
La scadenza dei dazi antidumping, unitamente ad una maggiore concorrenza in Asia, renderà il mercato dell'Unione estremamente interessante per gli esportatori cinesi. In tale contesto si ricorda che, prima dell'istituzione delle misure, la Cina era uno dei principali esportatori verso il mercato dell'Unione.
(148)
Infine, l'attuale livello dei prezzi delle esportazioni cinesi, l'entità del margine di dumping accertato e l'esistenza di una significativa sottoquotazione dei prezzi confermano che, in assenza delle misure antidumping, la concorrenza sleale delle esportazioni cinesi causerebbe una reiterazione del grave pregiudizio arrecato all'industria dell'Unione.
b) Russia
(149)
L'inchiesta di riesame ha consentito di accertare che la produzione del prodotto in esame in Russia durante il PIR ammontava a 633 000 tonnellate, mentre la capacità di produzione raggiungeva, secondo le stime, 900 000 tonnellate. La capacità inutilizzata ammonta quindi a 267 000 tonnellate, un quantitativo corrispondente ad un terzo della domanda dell'Unione.
(150)
Per quanto riguarda l'esportazione russa del prodotto in esame, occorre osservare che attualmente la Russia esporta il 73 % della sua produzione. Oltre all'Unione, gli altri mercati di esportazione abituali della Russia sono gli Stati Uniti, il Giappone e la Corea del Sud. Vista la maggiore concorrenza sui mercati asiatici, descritta nel precedente considerando 44, la maggior parte di tali flussi commerciali sarà presumibilmente diretta verso l'Unione, qualora le misure antidumping dovessero essere abrogate. Quest'effetto potrebbe essere più pronunciato qualora, in seguito all'inchiesta antidumping in corso negli USA e riguardante le importazioni dalla Russia (conseguente all'inchiesta avviata nel 2013) venissero istituite misure.
(151)
In merito a tale punto un produttore esportatore della Russia ha affermato che è improbabile che gli USA istituiscano dazi sul FeSi originario della Russia. A sostegno di tale affermazione sono stati forniti taluni risultati ufficiosi dell'inchiesta in corso. Il produttore non ha però presentato prove documentali a sostegno delle sue affermazioni e, visto che l'inchiesta antidumping degli USA è stata avviata ed è tuttora in corso, l'istituzione di misure non può essere esclusa.
(152)
La scadenza dei dazi antidumping, unitamente ad una maggiore concorrenza sui loro principali mercati d'esportazione, renderà il mercato dell'Unione estremamente interessante per gli esportatori russi. In tale contesto occorre ricordare che, prima dell'istituzione delle misure, la Russia era uno dei maggiori esportatori sul mercato dell'Unione e continua ad esservi presente malgrado le misure in vigore da cinque anni.
(153)
Infine va sottolineato che la minaccia russa, in termini di volume, è accompagnata dalla sua politica dei prezzi sui mercati di esportazione. Sia l'inchiesta iniziale che l'attuale riesame in previsione della scadenza hanno dimostrato che le pratiche di dumping da parte della Russia sono strutturali: il suo prezzo all'esportazione è sistematicamente inferiore a quello del mercato nazionale russo. Inoltre, l'inchiesta attuale conferma che i prezzi delle importazioni russe continuano ad essere sottoquotati rispetto ai prezzi di vendita dei produttori dell'Unione.
4. Conclusioni
(154)
In considerazione dei risultati dell'inchiesta, ovvero della capacità inutilizzata disponibile nei paesi interessati, del persistere del dumping e della limitata capacità degli esportatori cinesi e russi di vendere su altri mercati dei principali paesi terzi, che rende più interessante il mercato dell'Unione, si ritiene che l'abrogazione delle misure indebolirebbe la posizione dell'industria dell'Unione sul suo mercato principale e che il pregiudizio subito si ripeterebbe, a causa delle probabili importazioni cinesi e russe a prezzi di dumping.
(155)
Non vi è alcun motivo di ritenere che il miglioramento dei risultati dell'industria dell'Unione dovuto alle misure in vigore persista o si rafforzi in caso di abrogazione delle stesse. Al contrario, le condizioni sono favorevoli ad un probabile riorientamento delle importazioni dai paesi interessati verso il mercato dell'Unione a prezzi di dumping e in volumi considerevoli, il che comprometterebbe gli sviluppi positivi raggiunti sul mercato dell'Unione durante il periodo in esame. Le probabili importazioni a prezzi di dumping sarebbero in grado di esercitare una pressione sui prezzi di vendita dell'industria dell'Unione, le farebbero perdere quote di mercato e di conseguenza l'impatto sui suoi risultati finanziari sarebbe negativo, in un momento in cui essa è ancora vulnerabile.
(156)
Su tale punto la Commissione ha ricevuto un'osservazione da un produttore esportatore russo, che sostiene che la reiterazione del pregiudizio non può essere basata unicamente sulla possibilità e dovrebbe piuttosto essere basata sulla probabilità. Tuttavia, dall'inchiesta sono emersi diversi elementi concreti, fra i quali il fatto che i produttori russi hanno continuato a praticare prezzi di dumping e l'esistenza di capacità inutilizzate in Russia. Inoltre è stato accertato che il consumo dell'Unione durante il PIR è inferiore rispetto al periodo che precede l'inchiesta iniziale. Infine, a livello mondiale è previsto un aumento della produzione, specialmente sul mercato asiatico. Questi elementi, considerati congiuntamente, rendono ragionevolmente certo che, basandosi sui fatti disponibili, l'industria dell'Unione subirebbe nuovamente un pregiudizio causato dalle importazioni oggetto di dumping se le misure venissero lasciate scadere.
G. INTERESSE DELL'UNIONE
1. Introduzione
(157)
A norma dell'articolo 21 del regolamento di base si è esaminato se mantenere le misure esistenti sarebbe contrario all'interesse dell'Unione nel suo insieme. Per determinare l'interesse dell'Unione ci si è basati su una valutazione dei vari interessi in gioco, ovvero quelli dell'industria dell'Unione, degli importatori e degli utilizzatori. Le parti interessate hanno avuto l'opportunità di trasmettere le loro osservazioni a norma dell'articolo 21, paragrafo 2, del regolamento di base.
(158)
Poiché la presente inchiesta costituisce un riesame delle misure esistenti, è stato possibile valutare eventuali impatti negativi involontari delle misure antidumping esistenti per le parti interessate.
2. Interesse dell'industria dell'Unione
(159)
Nel precedente considerando 154 si era concluso che l'industria dell'Unione subirebbe un grave deterioramento della propria situazione qualora le misure antidumping venissero lasciate scadere. Il mantenimento delle misure sarebbe pertanto benefico per l'industria dell'Unione, perché consentirebbe ai produttori dell'Unione di mantenere i loro volumi di vendita, la loro quota di mercato, la loro redditività e la loro situazione economica complessivamente positiva. L'abrogazione delle misure costituirebbe invece una grave minaccia per la sostenibilità dell'industria dell'Unione, visto che si può ragionevolmente prevedere che le importazioni cinesi e russe si sposterebbero sul mercato dell'Unione a prezzi di dumping e con volumi considerevoli, causando la reiterazione del pregiudizio.
3. Interesse degli utilizzatori
(160)
Nell'ambito del riesame attuale dieci utilizzatori dell'Unione (fonderie e produttori d'acciaio) hanno collaborato con la Commissione. Quattro risposte erano costituite da osservazioni di carattere generale e solo sei contenevano risposte complete al questionario. Sulla base di tali informazioni si è accertato che il costo del prodotto in esame ha un impatto medio dell'1 % circa sul costo totale di produzione degli utilizzatori e non raggiunge il 2 % per nessuno degli utilizzatori che hanno collaborato. Quindi, sebbene taluni utilizzatori abbiano subito perdite durante il 2011 ed il PIR, esse non possono essere state causate dalla presenza dei dazi antidumping sulle importazioni di FeSi.
(161)
Occorre tenere presente che la quota di mercato della Cina e della Russia durante l'inchiesta iniziale era pari al 40 % circa del mercato dell'Unione e che i dazi per questi due paesi erano compresi tra il 15,6 % ed il 31,2 %. Di conseguenza, l'impatto potenziale della scadenza dei dazi si potrebbe stimare in termini di risparmio sui costi non superiore, in media, allo 0,1 % (calcolato sulla base di una quota di mercato del 40 % per i paesi oggetto delle misure e di un dazio medio ad valorem del 20 %). Per tale motivo risulta improbabile che la scadenza dei dazi possa avere un effetto sul ritorno alla redditività degli utilizzatori che hanno subito perdite durante gli ultimi due anni del periodo in esame. Inoltre, vista la natura del prodotto e la varietà delle fonti di approvvigionamento disponibili sul mercato, gli utilizzatori possono facilmente cambiare fornitore.
4. Interesse degli importatori
(162)
Tutti gli importatori noti sono stati informati dell'apertura del riesame. Nessun importatore del prodotto in esame ha risposto al questionario di campionamento allegato all'avviso di apertura. Dall'inchiesta è risultato che gli importatori possono facilmente acquistare da varie fonti attualmente disponibili sul mercato, in particolare dall'industria dell'Unione e dai principali esportatori di paesi terzi che non vendono a prezzi di dumping. Quindi, vista l'assenza di interesse da parte degli importatori, si è concluso che il mantenimento delle misure non sarebbe contrario al loro interesse.
5. Conclusioni
(163)
In considerazione di quanto esposto finora, si conclude che non vi sono motivi impellenti di interesse dell'Unione contrari al mantenimento delle attuali misure antidumping.
H. MISURE ANTIDUMPING
(164)
Tutte le parti sono state informate dei fatti e delle considerazioni essenziali in base ai quali si intendeva raccomandare il mantenimento delle misure esistenti. È stato inoltre fissato un termine entro il quale le parti potevano trasmettere osservazioni successivamente alla diffusione delle informazioni. La Commissione ha tenuto conto delle comunicazioni e delle osservazioni motivate.
(165)
Ne consegue che, come previsto dall'articolo 11, paragrafo 2, del regolamento di base, è opportuno mantenere in vigore le misure antidumping applicabili alle importazioni di ferrosilicio originario della RPC e della Russia istituite dal regolamento (CE) n. 172/2008 del Consiglio.
(166)
Nel caso in questione, al fine di ridurre al minimo il rischio di elusione dovuto alla grande differenza tra le aliquote del dazio, si ritiene necessaria l'adozione di misure speciali volte a garantire la corretta applicazione dei dazi antidumping. Fra le suddette misure speciali, che si applicano solo alle società per le quali è stabilita un'aliquota individuale, figura la presentazione alle autorità doganali degli Stati membri di una fattura commerciale valida, conforme alle prescrizioni di cui all'allegato del presente regolamento. Le importazioni non accompagnate da una fattura di questo tipo saranno soggette all'aliquota del dazio antidumping residuo, applicabile a tutti gli altri produttori.
(167)
Il comitato di cui all'articolo 15 del regolamento di base non ha fornito alcun parere,
HA ADOTTATO IL PRESENTE REGOLAMENTO:
Articolo 1
1. È istituito un dazio antidumping definitivo sulle importazioni di ferrosilicio, attualmente classificabile ai codici NC 7202 21 00, 7202 29 10 e 7202 29 90, originario della Repubblica popolare cinese e della Russia.
2. L'aliquota del dazio antidumping definitivo applicabile al prezzo netto franco frontiera dell'Unione, dazio non corrisposto, dei prodotti descritti al paragrafo 1, fabbricati dalle società sottoelencate, è la seguente:
Paese
Società
Aliquota del dazio antidumping (%)
Codice addizionale TARIC
Repubblica popolare cinese
Erdos Xijin Kuangye Co. Ltd., Qipanjing Industry Park
15,6
A829
Lanzhou Good Land Ferroalloy Factory Co., Ltd., Xicha Villa
29,0
A830
Tutte le altre società
31,2
A999
Russia
Bratsk Ferroalloy Plant, Bratsk
17,8
A835
Tutte le altre società
22,7
A999
3. L'applicazione delle aliquote individuali specificate per le società di cui al paragrafo 2 è subordinata alla presentazione alle autorità doganali degli Stati membri di una fattura commerciale valida e conforme alle prescrizioni di cui all'allegato. Qualora non venga presentata un fattura di questo tipo, sarà applicata l'aliquota applicabile a «tutte le altre società».
4. Salvo indicazione contraria, si applicano le disposizioni vigenti in materia di dazi doganali.
Articolo 2
Il presente regolamento entra in vigore il giorno successivo alla pubblicazione nella Gazzetta ufficiale dell'Unione europea.
Il presente regolamento è obbligatorio in tutti i suoi elementi e direttamente applicabile in ciascuno degli Stati membri.
Fatto a Bruxelles, il 19 aprile 2014