РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) № 796/2012 НА СЪВЕТА
от 30 август 2012 година
за налагане на окончателно антидъмпингово мито върху вноса на механизми с дъгов лост с произход от Китайската народна република след преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие на мерките съгласно член 11, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1225/2009
СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. за защита срещу дъмпингов внос от страни, които не са членки на Европейската общност (1) („основният регламент“), и по-специално член 9, параграф 4 и член 11, параграфи 2, 5 и 6 от него,
като взе предвид предложението на Европейската комисия („Комисията“) след консултации с консултативния комитет,
като има предвид, че:
A. ПРОЦЕДУРА
1. Действащи мерки
(1)
С Регламент (ЕО) № 1136/2006 (2) („първоначалният регламент“) Съветът наложи окончателно антидъмпингово мито от 27,1 % и 47,4 % върху вноса на механизми с дъгов лост с произход от Китайската народна република (КНР).
2. Искане за преразглеждане с оглед изтичането на срока на действие на мерките
(2)
След публикуване на известие за предстоящо изтичане на срока (3) на действащите окончателни антидъмпингови мерки, на 26 април 2011 г. Комисията получи искане за започване на преразглеждане с оглед изтичането на срока на посочените мерки съгласно 11, параграф 2 от основния регламент. Искането бе подадено от Сдружението на производителите на механизми с дъгов лост (LAMMA) от името на трима производители от Съюза (наричани по-долу „заявителят“), представляващи основна част, в настоящия случай повече от 50 % от производството в Съюза на механизми с дъгов лост.
(3)
В искането бяха представени достатъчно доказателства за това, че изтичането на срока на действие на мерките, наложени върху вноса на механизми с дъгов лост с произход от КНР, вероятно ще доведе до продължаване или повторение на дъмпинга и вредата за промишлеността на Съюза.
3. Започване на преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие на мерките
(4)
След като се консултира с консултативния комитет и установи, че са налице достатъчно доказателства за започване на преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие, Комисията обяви на 23 юли 2011 г. с известие, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (4) („известието за започване на преразглеждане“), започването на преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие съгласно член 11, параграф 2 от основния регламент.
4. Разследване
4.1. Разследван период в рамките на преразглеждането и разглеждан период
(5)
Разследването във връзка с вероятността от продължаване или повторение на дъмпинга обхвана периода от 1 юли 2010 г. до 30 юни 2011 г. („разследваният период в рамките на преразглеждането“ или „РПП“). Прегледът на тенденциите, които имат отношение към оценката на вероятността от продължаване или повторение на вредата, обхвана периода от 1 януари 2008 г. до края на разследвания период в рамките на преразглеждането („разглежданият период“).
4.2. Страни, засегнати от разследването
(6)
Комисията официално уведоми заявителя, другите известни производители от Съюза, производителите износители от засегнатата държава, несвързаните вносители, ползвателите в Съюза, за които е известно, че са засегнати, както и представителите на засегнатата държава за започването на преразглеждането с оглед на изтичане на срока на действие.
(7)
На заинтересованите страни бе предоставена възможност да изложат становищата си в писмена форма и да поискат изслушване в срока, посочен в известието за започване на преразглеждане. На всички заинтересовани страни, които поискаха да бъдат изслушани и показаха, че са налице основателни причини за това, бе дадена такава възможност.
(8)
С оглед на видимо големия брой производители износители от КНР, несвързани вносители и производители от Съюза в известието за започване бе предвидено изготвянето на извадка в съответствие с член 17 от основния регламент.
(9)
Производителите износители от КНР и несвързаните вносители бяха приканени да заявят своя интерес в рамките на 15 дни от започването на преразглеждането и да предоставят на Комисията информацията, изискана в известието за започване на преразглеждане, с цел да се даде възможност на Комисията да реши дали е необходимо изготвяне на извадка и ако е така, да се подбере представителна извадка. Като се има предвид, че нито един производител износител от КНР не заяви своя интерес и не предостави на Комисията информацията, изискана в известието за започване на преразглеждане, както и че само един несвързан вносител заяви своя интерес, но не предостави на Комисията информацията, изискана в известието за започване на преразглеждане, изготвянето на извадка не бе счетено за необходимо и в двата случая.
(10)
Комисията обяви в известието за започване на преразглеждане, че тя временно е подбрала извадка от производители от Съюза. Тази извадка се състоеше от две дружества от общо шестимата производители от Съюза, които бяха известни преди започването на разследването, подбрани въз основа на техните продажби и производствен обем на разглеждания продукт през 2010 г., както и географското местоположение в Съюза. Извадката представляваше над 50 % от общото производство и продажби на Съюза по време на РПП по разчетни данни. Заинтересованите страни бяха поканени да се запознаят с досието и да изразят становището си относно целесъобразността на този подбор в срок от 15 дни от датата на публикуване на известието за започване на преразглеждане. Нито една от заинтересованите страни не възрази срещу предложената извадка.
(11)
Комисията изпрати въпросници на двамата включени в извадката производители от Съюза, на вносителя, който заяви своя интерес, и на всички ползватели, за които е известно, че са засегнати.
(12)
Отговори на въпросниците бяха получени от двамата включени в извадката производители от Съюза и от двама ползватели. Несвързаният вносител, посочен в съображение 9, който заяви своя интерес, нито отговори на въпросите за извадката, нито попълни въпросника.
(13)
Комисията издири и провери цялата информация, която сметна за необходима за определяне на вероятността от продължаване или повторение на дъмпинга и на произтичащата от него вреда, както и на интереса на Съюза. Бяха извършени проверки на място в помещенията на следните заинтересовани страни:
а)
производители от Съюза
-
Industria Meccanica Lombarda S.r.l., Offanengo, Италия
-
NIKO Metallurgical company, d.d. Zelezniki, Словения
б)
ползвател
-
HIT OFFICE s.r.o. Teplice, Чешка република
Б. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
(14)
Продуктът, предмет на настоящото преразглеждане, е същият като този от първоначалния регламент, а именно механизми с дъгов лост, общо използвани за класиране в архива на листове и други документи в класьори и папки, понастоящем класирани в код по КН ex 8305 10 00 (код по ТАРИК 8305100050) (наричани по-долу „разглежданият продукт“), с произход от Китайската народна република. Те се състоят от дъгообразни елементи от твърд метал (нормално два) върху подложна пластина и имат поне един щракащ механизъм за отваряне, позволяващ вмъкване и нареждане на листове и други документи. Механизмите за подвързване с халки, класирани в същия код по КН, не са включени в обхвата на разглеждания продукт за целите на настоящото разследване.
(15)
Настоящото разследване в рамките на преразглеждането потвърди, че както и в първоначалното разследване, разглежданият продукт и продуктът, произведен в Съюза от производителите от Съюза, имат еднакви основни технически и физически характеристики и една и съща употреба. Поради това те се разглеждат като сходни продукти по смисъла на член 1, параграф 4 от основния регламент.
В. ВЕРОЯТНОСТ ОТ ПРОДЪЛЖАВАНЕ ИЛИ ПОВТОРЕНИЕ НА ДЪМПИНГА
(16)
В съответствие с член 11, параграф 2 от основния регламент бе проверено дали е вероятно изтичането на срока на действие на съществуващите мерки да доведе до продължаване или повторение на дъмпинга.
1. Предварителни бележки
(17)
Както бе посочено в съображение 9, нито един от известните китайски производители износители, с които бе осъществен контакт при започването на преразглеждането, не оказа съдействие на разследването. Китайските органи бяха уведомени за този факт, както и за евентуалното прилагане на член 18, параграф 1 от основния регламент и получиха възможност да представят своите коментари. По този въпрос не бяха представени никакви коментари.
(18)
Поради това и в съответствие с член 18, параграф 1 от основния регламент заключенията, направени във връзка с вероятността от продължаване или повторение на дъмпинга, изложени по-долу, трябваше да се основават на наличните данни и по-конкретно на публичнодостъпната информация, като например официалните уебсайтове на дружествата и уебсайтове за търсене на продукти, информацията в искането за преразглеждане и информацията, получена от страните, оказали съдействие в хода на разследването в рамките на преразглеждането (а именно заявителите и производителите от Съюза, включени в извадката).
2. Дъмпинг на вноса през РПП
(19)
За целите на установяване на нормална стойност в известието за започване се посочва използването на държава аналог.
(20)
Що се отнася до експортната цена, поради липсата на съдействие от страна на производителите износители от КНР и на несвързаните вносители на пазара на Съюза Комисията не бе в състояние да установи количествата или цените на експортните продажби за всяка отделна транзакция. В тази връзка Комисията разгледа алтернативни начини за определяне на експортната цена.
(21)
На първо място бе разгледан въпросът дали данните на Евростат, при извършване на кръстосана проверка с другите налични данни, могат да се използват като алтернативен начин за установяване на експортните цени. Тези данни бяха сметнати за неподходящи, тъй като един от източниците обхващаше и друг внос освен вноса на разглеждания продукт, а другите източници не даваха възможност за сравнение на експортните цени с тези на промишлеността на Съюза за всеки отделен вид на продукта.
(22)
На второ място Комисията също така разгледа възможността да използва експортните цени, съдържащи се в искането за преразглеждане. Припомня се, че тази методология бе използвана при първоначалното разследване и че тя позволява извършването на сравнение за всеки отделен вид на продукта. Фактурите, съдържащи се в искането за преразглеждане, обаче се отнасяха за експортни цени за други трети държави.
(23)
Съответно не бе възможно да бъде изчислен дъмпингът въз основа на експортните цени за Съюза и не бе възможно да се достигне до заключение относно наличието на дъмпинг. Поради това разследването бе съсредоточено върху вероятността от повторение на дъмпинга.
3. Вероятност от повторение на дъмпинга
(24)
По отношение на разследването на вероятността от повторение на дъмпинга бяха анализирани следните елементи: връзката между нормалната стойност и експортните цени за трети държави; производственият капацитет, производството и свободният капацитет в КНР; както и привлекателността на пазара на Съюза по отношение на вноса от КНР.
3.1. Връзка между нормалната стойност и експортните цени за трети държави
(25)
Предвид липсата на съдействие от производителите износители от КНР нормалната стойност бе сравнена с експортните цени от КНР в съответствие с член 2, параграф 7 от основния регламент.
3.1.1. Основа за определяне на нормална стойност
(26)
Тъй като КНР е държава с икономика в преход, в съответствие с разпоредбите в член 2, параграф 7, буква а) от основния регламент нормалната стойност трябваше да бъде определена въз основа на цената или на конструираната стойност в подходяща трета държава с пазарна икономика („държавата аналог“), или на цената, прилагана от държавата аналог при износ за други държави, включително за Съюза, или при невъзможност тези методи да бъдат приложени, въз основа на всеки друг разумен метод, включително въз основа на действително платената или подлежаща на плащане цена в Съюза за сходния продукт, съответно коригирана при необходимост, за да се включи разумен марж на печалба.
(27)
В искането за преразглеждане, внесено от промишлеността на Съюза, бяха посочени редица производители в страни с пазарна икономика, различни от Съюза (а именно Индия, Иран и Тайланд). При започване на преразглеждането Комисията надлежно се свърза с тези производители, както и с други потенциални производители в тези държави, които можаха да бъдат установени въз основа на публичнодостъпните източници.
(28)
В известието за започване на преразглеждане бе посочено, че ако не бъде оказано съдействие от страна на производители от държави с пазарна икономика, различни от Съюза, Комисията възнамерява да използва действително платените или подлежащи на плащане цени в Съюза като основа за определяне на нормалната стойност. На практика действително платените или подлежащи на плащане цени в Съюза бяха основата, използвана за определяне на нормалната стойност при първоначалното разследване.
(29)
Нито една заинтересована страна не представи коментари относно целесъобразността на горепосочената основа за определяне на нормалната стойност.
(30)
Нито един от производителите от държави с пазарна икономика, освен в Съюза, с които се свърза Комисията, не реши да окаже съдействие при настоящото преразглеждане.
(31)
В контекста на казаното по-горе, Комисията нямаше друга възможност освен да използва действително платените или подлежащи на плащане цени в Съюза като основа за определяне на нормалната стойност.
3.1.2. Нормална стойност
(32)
Съгласно член 2, параграф 7, буква а) от основния регламент и както е обяснено в съображения 26-31 по-горе, нормалната стойност бе определена, като се използва действително платената или подлежаща на плащане в Съюза цена за сходния продукт, за който е установено, че е продаван при обичайните търговски условия.
(33)
В резултат на това нормалната стойност бе установена като среднопретеглена цена за продажби на вътрешния пазар на несвързани клиенти от включените в извадката производители от Съюза.
(34)
На първо място бе установено дали продажбите на вътрешния пазар на сходния продукт на независими клиенти от производителите от Съюза, включени в извадката, са представителни в съответствие с член 2, параграф 2 от основния регламент, т.е. дали общият обем на тези продажби представлява поне 5 % от общия обем на продажбите на разглеждания продукт, изнасян за Съюза. Като се има предвид липсата на съдействие от страна на производителите износители от КНР, информацията по отношение на общия обем на продажбите в рамките на износа за Съюза трябваше да се установи съгласно наличните факти. Както бе посочено в съображение 21, данните на Евростат и други статистически данни бяха счетени за неподходящи за целите на установяването на продължаване на дъмпинга; те обаче могат да бъдат използвани за обозначаване на равнището на вноса (необходимо за определяне на цялостния обем на износа от КНР) за Съюза. Въз основа на това продажбите на вътрешния пазар на производителите от Съюза, включени в извадката, бяха счетени като цяло за представителни в достатъчна степен през РПП. С оглед на липсата на съдействие от износителите от КНР не бе възможно да бъде анализирана представителността за всеки отделен вид на продукта.
(35)
След това Комисията провери дали продажбите, извършени на вътрешния пазар продажби от всеки включен в извадката производител от Съюза, биха могли да се считат за извършени при обичайните търговски условия, т.е. дали за всеки включен в извадката производител от Съюза средните продажни цени са равни на средните производствени разходи или ги надвишават и следователно са рентабилни.
(36)
На тази основа бе установено, че продажбите на производителите от Съюза като усреднена стойност са били рентабилни и следователно нормалната стойност бе определена въз основа на среднопретеглените продажни цени на включените в извадката производители от Съюза.
3.1.3. Експортна цена
(37)
При липсата на съдействие от страна на производителите износители беше решено, че най-подходящата основа е информацията за експортните цени от КНР за трети държави, съдържаща се в искането за преразглеждане.
3.1.4. Сравнение
(38)
Сравнението между среднопретеглената нормална стойност и среднопретеглената експортна цена бе направено въз основа на цената франко завод. Това сравнение показа, че експортната цена за трети държави, посочена в искането за преразглеждане, е значително по-ниска от нормалната стойност (с над 30 %). Това показва, че цените за Съюза по всяка вероятност ще бъдат дъмпингови, ако мерките бъдат отменени.
3.2. Производствен капацитет на производителите износители
(39)
Тъй като не бе налице съдействие от страна на производителите износители, заключенията по-долу се основават главно на информацията, съдържаща се в искането за преразглеждане, подложена на кръстосана проверка, където това е възможно, на основата на публично достъпната информация.
(40)
На тази основа бе установено, че производственият капацитет на КНР за механизми с дъгов лост според приблизителни оценки е в диапазона 600 милиона и 700 милиона бройки, което се основава на информацията, предоставена от промишлеността на Съюза.
(41)
Освен това информацията, получена по време на разследването показва, че производственият капацитет в КНР за механизми с дъгов лост може лесно да се увеличи, inter alia, чрез наемане на допълнителни работници и ограничени инвестиции в оборудване в случай на повишено търсене.
(42)
Нито една заинтересована страна не представи други коментари и/или информация във връзка с производствения капацитет в КНР.
(43)
На тази основа производственият капацитет в КНР е с около 170-350 % по-висок от потреблението в Съюза и значително по-голям от производството в Съюза.
3.3. Производство и свободен капацитет на производителите износители от КНР
(44)
Тъй като не бе налице съдействие от страна на производителите износители, информацията относно действителното производство и свободния капацитет се основава преди всичко на информацията, съдържаща се в искането за преразглеждане, подложена на кръстосана проверка, където това бе възможно, с публично достъпната информация.
(45)
В искането за преразглеждане производството на механизми с дъгов лост се оценява на приблизително 200-400 милиона бройки, а свободният капацитет на около 200-500 милиона бройки. Този свободен капацитет съответства приблизително на еквивалента на потреблението в Съюза.
(46)
Представените приблизителни оценки бяха счетени за уместни, след като бяха подложени на кръстосана проверка с оглед на публично достъпните източници, където това бе възможно.
(47)
Във връзка със свободния капацитет, както бе посочено в съображение 41, информацията, получена по време на разследването, показва, че производственият капацитет в КНР за механизми с дъгов лост може лесно да се увеличи, inter alia, чрез наемане на допълнителни работници и ограничени инвестиции в оборудване в случай на повишено търсене.
(48)
Въз основа на горното може основателно да се заключи, че е налице значителен свободен капацитет в КНР. Както е пояснено в съображения 49-55, съществува голяма вероятност този свободен капацитет да бъде насочен към пазара на Съюза, в случай че мерките бъдат отменени.
3.4. Привлекателност на пазара на Съюза
(49)
Събраната информация по време на настоящото преразглеждане показва, че пазарът на Съюза ще бъде привлекателен пазар за вноса на механизми с дъгов лост с произход от КНР, ако мерките бъдат отменени. Припомня се, че преди налагането на действащите мерки потреблението в Съюза бе значително и като обем близо до 400 милиона бройки. В същото време вносът от КНР бе над 200 милиона бройки, което възлиза на над 50 % от цялото потребление в Съюза.
(50)
Разследването показа, че търсенето на механизми с дъгов лост в Съюза е останало значително. Потреблението на Съюза е намаляло незначително през разглеждания период, както е посочено в съображения 63-64 и съображение 98, и пазарът на Съюза продължава да е най-големият в света за механизми с дъгов лост, като представлява над 50 % от световния пазар.
(51)
Освен това има малко на брой други пазари за механизми с дъгов лост, които вероятно няма да поемат излишъка от капацитет в КНР.
(52)
Освен това, както е посочено в съображение 38, сравнението между експортните цени на вноса от КНР за трети държави с цените на пазара на Съюза показва, че пазарът на Съюза би бил привлекателен за този внос на ниски цени, ако мерките бъдат отменени. Това се дължи също така на факта, че цените като цяло са по-високи на пазара на Съюза в сравнение с другите експортни пазари.
(53)
Като се вземат предвид съображенията по-горе, ако мерките бъдат отменени, износът от КНР вероятно ще бъде насочен към пазара на Съюза.
(54)
Публично достъпната информация по отношение на производителите от КНР показва, че тези дружества често насочват продажбите си основно или изключително към експортния пазар.
(55)
Накрая следва да се отбележи, че след налагането на окончателните мерки се наблюдават редица случаи на неправилно класиране на внесени механизми с дъгов лост, при което големи обеми от самостоятелни механизми с дъгов лост и корици са били декларирани като цели класьори с механизъм с дъгов лост. Това е довело до неплащането на мита за този внос. Това неправилно класиране подтикна Комитета по Митническия кодекс (през ноември 2010 г.) да поясни в изявление, че механизмите с дъгов лост, внесени при такива обстоятелства, трябва да бъдат декларирани отделно. Твърде рано е да се каже дали това изявление е оказало необходимия ефект и Комисията възнамерява да наблюдава ситуацията отблизо. Тази практика обаче представлява още едно доказателство, че въпреки наличието на мерките пазарът на Съюза продължава да бъде привлекателен за производителите износители от КНР.
3.5. Заключение относно вероятността за повторение на дъмпинга
(56)
Както бе посочено в съображение 38, сравнението между експортните цени за други трети държави, съдържащи се в искането за преразглеждане, и цената на пазара на Съюза показва голяма вероятност дъмпингът да се повтори.
(57)
Освен това, като се има предвид значителният производствен капацитет, с който разполага КНР, способността на китайските производители да увеличават бързо своите производствени обеми и да ги насочват за износ, вероятно ниските цени на този износ и привлекателността на пазара на Съюза за такъв износ е обосновано да се предположи, че отмяната на мерките би довела до увеличен износ на дъмпингови нива на механизми с дъгов лост от КНР за Съюза.
Г. ОПРЕДЕЛЯНЕ НА ПРОМИШЛЕНОСТТА НА СЪЮЗА
(58)
През РПП механизми с дъгов лост се произвеждаха в Съюза от шестима известни производители, от които трима са заявителите в настоящия случай. В хода на настоящото разследване други дружества не заявиха своя интерес в качеството си на производители от Съюза. Поради това се счита, че тези шестима производители представляват промишлеността на Съюза по смисъла на член 4, параграф 1 и член 5, параграф 4 от основния регламент (наричани по-нататък „промишлеността на Съюза“).
Д. СЪСТОЯНИЕ НА ПАЗАРА НА СЪЮЗА
1. Предварителна бележка
(59)
За целите на анализа на вредата бяха получени данни от статистическата информация на Евростат и други статистически източници на разположение на Комисията, от искането за преразглеждане, отговорите на въпросника и информацията, събрана по време на проверките на място.
(60)
Макроикономическите показатели, а именно производство, производствен капацитет, използване на капацитета, продажби в Съюза и на трети пазари, пазарен дял, растеж, заетост и производителност, размер на действителния дъмпингов марж и възстановяване от предишен дъмпинг, се базират на данните, подадени от промишлеността на Съюза. В този контекст отговорите на въпросника, получени от двамата включени в извадката производители от Съюза, бяха допълнени с информацията, представена от всички други производители от Съюза.
(61)
Микроикономическите показатели, а именно складови наличности, възнаграждения, продажни цени, рентабилност, инвестиции, възвръщаемост на инвестициите, паричен поток и способност за привличане на капитал, се основават на данните, предоставени от двамата включени в извадката производители от Съюза. Поради факта, че дружествата, включени в извадката, представляват над 50 % от общото производство и продажби в Съюза по разчетните данни, за производителите от Съюза, включени в извадката, бе счетено, че са представителни за промишлеността на Съюза за целите на настоящото преразглеждане. Данните, отнасящи се до двете дружества, включени в извадката, могат да бъдат предоставени единствено в индексирана форма, така че да се запази поверителността на чувствителната в търговско отношение информация съгласно член 19 от основния регламент.
(62)
Поради липсата на съдействие от страна на китайските производители износители и несвързаните вносители, развитието на цената на вноса и подбиването на цените се основават на алтернативни източници, като например искането за преразглеждане, данни на Евростат и други поверителни статистически данни, с които разполага Комисията, както и информацията, събрана по време на проверките на място. Данните за вноса се основават на данните в искането за преразглеждане, което се основава на данни на Евростат. Като се има предвид, че тези данни обхващат и вноса на други продукти освен разглеждания продукт, те бяха подложени на кръстосана проверка и надлежно коригирани спрямо данните от други поверителни статистически източници на разположение на Комисията. Поради това някои от данните по-долу са индексирани или представени в определен диапазон с цел да бъдат защитени поверителните статистически данни.
2. Потребление на пазара на Съюза
(63)
Потреблението на Съюза бе установено въз основа на обема на продажбите на промишлеността на Съюза на пазара на Съюза и вноса. Установено бе, че потреблението през РПП е било в диапазона 200 милиона и 350 милиона бройки.
(64)
Потреблението на механизми с дъгов лост в Съюза е намаляло с 12 % през разглеждания период. Това може отчасти да се дължи на икономическата криза, както и на променящите се модели на потребление (например насърчаване на екологичната работна среда и електронното архивиране, общо намаляване на броя на работните места в администрацията).
Таблица 1
Потребление
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РПП
Обем
Индекс (2008 г. = 100)
100
84
90
88
Източник:
Отговори на въпросника, данни от искането за преразглеждане, Евростат и други статистически източници на разположение на Комисията
3. Обем и пазарен дял на вноса от КНР
(65)
Както е описано в таблица 2 по-долу, пазарният дял е намалял с 54 % през разглеждания период.
(66)
Освен това след налагането на антидъмпингови мита през 2006 г. вносът от КНР значително е намалял (от 51 % пазарен дял през РП на първоначалното разследване до 7-15 % през РПП). Що се отнася до обема на вноса от КНР, той е останал малък през разглеждания период вследствие на действащите антидъмпингови мерки. Китайският внос обаче е продължил да бъде основен източник (85-95 % през РПП) на общия внос в Съюза поради ограничения износ на механизми с дъгов лост от други трети държави. През разглеждания период вносът е намалял с 59 %.
Таблица 2
Внос от КНР
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РПП
Обем на вноса, индекс (2008 г. = 100)
100
56
44
41
Пазарен дял на вноса, индекс (2008 г. = 100)
100
66
48
46
Източник:
Отговори на въпросника, данни от искането за преразглеждане, Евростат и други статистически източници на разположение на Комисията
4. Ценова тенденция при вноса от КНР и подбиване на цените
4.1. Ценови тенденции
(67)
Поради липсата на съдействие от страна на китайските производители износители, както и липсата на алтернативни източници не бе възможно да се установи точна вносна цена. Това се дължи на факта, че, както бе обяснено в съображение 21, статистическите данни бяха сметнати за неподходящи, тъй като един от източниците обхващаше и друг внос освен вноса на разглеждания продукт, а другите източници не даваха възможност за сравнение на експортните цени с тези на промишлеността на Съюза за всеки отделен вид на продукта.
(68)
Въпреки това се смята, че другите поверителни статистически източници на разположение на Комисията са подходящи, за да се посочи общата ценова тенденция при вноса от КНР. Ценовата тенденция при вноса показва нарастване на цените през разглеждания период.
Таблица 3
Цени на вноса на разглеждания продукт
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РПП
КНР
Индекс
100
102
118
118
Източник:
Отговори на въпросника, данни от искането за преразглеждане, Евростат и други статистически източници на разположение на Комисията
4.2. Подбиване на цените
(69)
Поради липсата на съдействие от страна на китайските производители износители, както и липсата на алтернативни източници, изчисляването на подбиването, поради причините, изложени в съображение 37, се базираше на експортните цени за трети държави, съдържащи се в искането за преразглеждане. Нивото на подбиване на цените, определено индикативно, възлиза на около 20 %.
5. Обем на вноса и пазарни дялове на вноса с произход от други трети държави
(70)
Основните производители на механизми с дъгов лост в света се намират в Съюза и КНР. За вноса от други трети държави, като например Индия, бе счетено, че е незначителен (под 1 %).
6. Икономическо състояние на промишлеността на Съюза
(71)
Съгласно член 3, параграф 5 от основния регламент Комисията разгледа всички съответни икономически фактори и показатели, имащи отражение върху състоянието на промишлеността на Съюза.
6.1. Макроикономически елементи
а) Производство
(72)
Производственият обем в Съюза е останал в един и същи диапазон през разглеждания период, с изключение на 2009 г. Спадът през 2009 г., който до известна степен се дължи на световната икономическа криза, е компенсиран от нарастване през 2010 г.
(73)
Въпреки тенденцията към спад в продажбите в Съюза, както е пояснено в съображения 75-77, производителите от Съюза са успели да запазят равнищата на производство през разглеждания период, тъй като са успели да увеличат своя износ за трети пазари, както е пояснено в съображение 78.
Таблица 4
Общо производство в Съюза
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РПП
Обем (в хиляди бройки)
Производство
351 480
301 661
360 007
354 646
Индекс (2008 г. = 100)
100
86
102
101
Източник:
Отговори на въпросника.
б) Производствен капацитет и използване на капацитета
(74)
Производственият капацитет леко е нараснал поради инвестициите в допълнителен капацитет и модернизацията, предприета от производителите от Съюза през разглеждания период. Използването на капацитета е останало като цяло стабилно, отбелязвайки лек спад през 2009 г. Този лек спад се дължи най-вече на последиците от световната икономическа криза през тази година.
Таблица 5
Производствен капацитет и използване на капацитета
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РПП
Обем (в хиляди бройки)
Производствен капацитет
452 407
453 323
465 984
465 401
Индекс (2008 г. = 100)
100
100
103
103
Използване на капацитета
77,7 %
66,5 %
77,3 %
76,2 %
Индекс (2008 г. = 100)
100
86
99
98
Източник:
Отговори на въпросника.
в) Обем на продажбите в Съюза
(75)
Данните по-долу отразяват обема на продажби на промишлеността на Съюза за независими клиенти на пазара на Съюза.
Таблица 6
Продажби за несвързани клиенти
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РПП
Обем (в хиляди бройки)
315 715
281 281
309 941
304 444
Индекс (2008 г. = 100)
100
89
98
96
Източник:
Отговори на въпросника.
(76)
Продажбите в Съюза са намалели с 4 % през разглеждания период.
(77)
През 2009 г. продажбите са отчели спад с 11 %. Този спад следва да бъде обяснен с въздействието на световната икономическа криза. През следващите години продажбите са възстановили предишния си обем и през РПП са били на нива, близки до данните за 2008 г.
г) Продажби на трети пазари
(78)
Данните по-долу отразяват обема на продажбите на промишлеността на Съюза за трети пазари и показват рязко нарастване на тези продажби през разглеждания период.
Таблица 7
Продажби за трети държави
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РПП
Обем (в хиляди бройки)
26 750
42 105
59 221
57 148
Индекс (2008 г. = 100)
100
157
221
214
Източник:
Отговори на въпросника.
д) Пазарен дял
(79)
Въпреки спада в продажбите в Съюза пазарният дял на промишлеността на Съюза се е увеличил с 9 % през разглеждания период, за да достигне диапазона 80 %-93 % през РПП. Нарастването на пазарния дял на Съюза е в резултат от намаляването на потреблението в Съюза, както и намаляването на пазарния дял на вноса от КНР.
Таблица 8
Пазарен дял на Съюза
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РПП
Индекс (2008 г. = 100)
100
106
109
109
Източник:
Отговори на въпросника, данни от искането за преразглеждане, Евростат и други статистически източници на разположение на Комисията
е) Растеж
(80)
Между 2008 г. и РПП потреблението на Съюза е намаляло с 12 %. Обемът на продажбите на производителите от Съюза на пазара на Съюза е намалял с 4 %. Пазарният дял на производителите от Съюза е нараснал с 9 %.
ж) Заетост
(81)
През разглеждания период заетостта в сектора в Съюза е намаляла. Този спад е свързан с модернизацията и механизацията на производствения процес, предприети от промишлеността на Съюза.
Таблица 9
Заетост в Съюза
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РПП
Брой на заетите лица
710
588
561
552
Индекс (2008 г. = 100)
100
83
79
78
Източник:
Отговори на въпросника.
з) Производителност
(82)
Производителността на работната сила на промишлеността на Съюза, измерена като продукция на едно заето лице годишно, се е повишила през разглеждания период и е останала стабилна през 2010 г. и РПП.
(83)
Това нарастване на производителността е свързано с предприетия процес на модернизация, описан в съображение 93.
Таблица 10
Производителност
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РПП
Производителност (в хиляди бройки за година)
495
513
642
642
Индекс (2008 г. = 100)
100
104
130
130
Източник:
Отговори на въпросника.
и) Размер на действителния дъмпингов марж и възстановяване от предишен дъмпинг
(84)
Припомня се, че поради обстоятелствата, описани в съображения 19-23, не бе възможно да се изчисли дъмпингът. Въпреки това вероятността от повторение на дъмпинга бе определена на основата на сравнение между нормалната стойност, установена въз основа на средните продажни цени на промишлеността на Съюза, и експортната цена, установена на основата на цените за трети държави.
(85)
Анализът показва, че промишлеността на Съюза се е възстановила до голяма степен вследствие на налагането на мерките върху дъмпинговия внос и че действащите мерки се оказват ефективни.
6.2. Микроикономически елементи
а) Складови наличности
(86)
Данните по-долу отразяват обема на складовите наличности в края на всеки период.
Таблица 11
Складови наличности в края на периода
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РПП
Индекс (2008 г. = 100)
100
43
61
83
Източник:
Отговори на въпросника.
(87)
Разследването показа, че складовите наличности на промишлеността на Съюза не са релевантен показател за оценка на нейното икономическо състояние, тъй като равнището на складови наличности варира на сезонен принцип.
б) Възнаграждения
(88)
През разглеждания период средната заплата на заето лице е нараснала с 33 %.
Таблица 12
Възнаграждения (разход за заето лице)
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РПП
Индекс (2008 г. = 100)
100
116
133
133
Източник:
Отговори на въпросника.
в) Продажни цени
(89)
Средните единични цени на механизмите с дъгов лост в Съюза леко са нараснали между 2008 г. и РПП. Относителното намаляване през 2010 г. в сравнение с 2009 г. е свързано с колебанията на цените на суровините.
Таблица 13
Единична цена на пазара на Съюза
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РПП
Индекс (2008 г. = 100)
100
103
101
104
Източник:
Отговори на въпросника.
г) Рентабилност
(90)
Маржовете на рентабилност, показани по-долу, са установени чрез изразяването на финансовия резултат, постигнат от промишлеността на Съюза, като процент от оборота, осъществен на пазара на Съюза.
Таблица 14
Рентабилност
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РПП
Индекс (2008 г. = 100)
100
107
105
104
Източник:
Отговори на въпросника.
(91)
Преди налагането на окончателни мерки през 2006 г. промишлеността на Съюза отчиташе големи загуби. Оттогава насам икономическото състояние на производителите на механизми с дъгов лост се подобрило през разглеждания период, въпреки че остава под целевия марж на печалба от 5 %, установен при първоначалното разследване през РПП.
д) Инвестиции, възвръщаемост на инвестициите и паричен поток
(92)
Тенденциите при инвестициите, възвръщаемостта на инвестициите и паричния поток са показани в следващата таблица.
Таблица 15
Инвестиции, възвръщаемост на инвестициите и паричен поток
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РПП
Инвестиции
Индекс (2008 г. = 100)
100
152
41
51
Възвръщаемост на инвестициите
Индекс (2008 г. = 100)
100
111
109
108
Паричен поток
Индекс (2008 г. = 100)
100
291
247
236
Източник:
Отговори на въпросника.
(93)
Поради възстановяването след налагането на мерките през 2006 г. промишлеността е направила значителни инвестиции в модернизацията и разширяването на производствените съоръжения, особено през 2008 г. и 2009 г. Подобрената рентабилност е отразена също така и в подобрения паричен поток.
е) Способност за привличане на капитал
(94)
Разследването не разкри никакви конкретни проблеми в способността на промишлеността на Съюза да привлича капитал.
6.3. Заключение относно икономическото състояние на промишлеността на Съюза
(95)
С оглед на посочения по-горе анализ, икономическото състояние на промишлеността на Съюза се е подобрило и промишлеността се доказва като жизнеспособна след налагането на мерките през 2006 г. Въпреки това, като се има предвид, че горепосочените положителни тенденции са се проявили само след налагането на мерките, че заетостта намалява, а рентабилността е все още под своето целево равнище, се счита, че икономическото състояние на промишлеността продължава да е нестабилно и уязвимо. Затова може да се заключи, че според данните отстраняването на вредата се дължи отчасти или изцяло на съществуването на мерките.
Е. ВЕРОЯТНОСТ ОТ ПОВТОРЕНИЕ НА ВРЕДАТА
(96)
След налагането на съществуващите мерки състоянието на промишлеността на Съюза се е подобрило значително. Резултатите от този анализ обаче показват, че промишлеността на Съюза е все още нестабилна и уязвима.
(97)
При тези обстоятелства е целесъобразно да се направи анализ на вероятността от повторно причиняване на съществена вреда, за да се проучи дали при отмяна на мерките предполагаемото развитие от гледна точка на обема и цените на вноса с произход от КНР би влошило сегашното състояние на промишлеността, както е разяснено подробно по-долу в съображения 98-106.
(98)
Основните производители на механизми с дъгов лост в света са двама - КНР и Съюзът. Съюзът е най-големият пазар за механизми с дъгов лост в световен мащаб, следван от Южна Америка и Русия. Има и малки производители в други държави, като например Индия, но те са съсредоточени върху съответния вътрешен пазар. САЩ и Канада използват различни системи за архивиране.
(99)
Припомня се, че е налице значителен свободен капацитет в КНР и че производството на механизми с дъгов лост в КНР може лесно да бъде увеличено, както е обяснено в съображения 45-48.
(100)
Припомня се също така, че наличният свободен капацитет в КНР се равнява приблизително на потреблението в Съюза (вж. съображение 45).
(101)
Също така бе установено, че при евентуално увеличаване на производството на механизми с дъгов лост в КНР допълнителните количества вероятно ще бъдат изнасяни за Съюза, ако мерките бъдат отменени (вж. съображение 53). Това се дължи на факта, че пазарът на Съюза остава най-големият пазар в света за механизми с дъгов лост с относително стабилно потребление, както и на факта, че като цяло цените са по принцип по-високи на пазара на Съюза в сравнение с другите експортни пазари (вж. съображение 52). Също така следва да се има предвид, че с изключение на Съюза и КНР няма други значителни държави износители, произвеждащи механизми с дъгов лост.
(102)
В допълнение, както е посочено в съображение 41, производственият капацитет в Китай лесно може да бъде увеличен, като просто се осигури допълнителна работна ръка. Поради това износът от КНР ще може да отговори на всяко увеличение на потреблението на Съюза. Предвид потенциално ниските цени на вноса от КНР, както показва сравнението с цените на вноса от КНР на пазарите на трети държави, и очевидно неограничената способност за предлагане на ниски цени промишлеността на Съюза по всяка вероятност няма да бъде в състояние да се възползва от евентуално нарастване на търсенето, което би довело до значителни загуби на пазарен дял, ако мерките бъдат отменени.
(103)
Въз основа на това може да се очаква, че едно бъдещо значително увеличение на вноса на механизми с дъгов лост от КНР за Съюза би имало сериозни отрицателни последици за състоянието на промишлеността на Съюза. Както е посочено по-горе, ако мерките бъдат отменени, се очаква обемът на вноса на механизми с дъгов лост от КНР да бъде значителен. Освен това вносът най-вероятно би упражнил значителен натиск върху цените на пазара на Съюза, а по този начин и върху промишлеността на Съюза, както показват данните за равнището на цените на пазарите на трети държави. Действително, според наличните данни е изчислено, че настоящите цени на китайските производители подбиват тези на Съюза с около 20 %, както е описано в съображение 69, което показва, че има голяма вероятност вносът от КНР да се осъществи на цени, значително по-ниски от цените на Съюза, ако мерките бъдат отменени.
(104)
Привлекателността на пазара на Съюза за китайските износители се подчертава и от опитите за неправилно класиране с цел избягване на действащите антидъмпингови мерки (вж. съображение 55).
(105)
Въз основа на горепосоченото е вероятно изтичането на срока на действие на антидъмпинговите мерки върху вноса на механизми с дъгов лост с произход от КНР да доведе до рязко увеличение на обема на този внос в ЕС на много ниски цени, които по всяка вероятност значително ще подбиват продажните цени на Съюза. Това би причинило съществена вреда и би заличило инвестициите и усилията за възстановяване, направени от промишлеността през предходните години.
(106)
Въз основа на това се прави заключението, че отмяната на мерките, които са в сила върху вноса на механизми с дъгов лост с произход от КНР, по всяка вероятност ще доведе до повторение на вредата за промишлеността на Съюза.
Ж. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
1. Предварителна бележка
(107)
В съответствие с член 21 от основния регламент бе проучен въпросът дали запазването на съществуващите антидъмпингови мерки не би било в противоречие с интереса на Съюза като цяло.
(108)
Интересът на Съюза бе определен на основата на оценка на различните намесени интереси, т.е. тези на промишлеността на Съюза, на вносителите и на ползвателите.
(109)
При първоначалното разследване бе счетено, че приемането на мерки не е в противоречие с интереса на Съюза. Освен това настоящото разследване представлява преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие на мерките, което означава, че се анализира ситуация, в която са налице действащи антидъмпингови мерки.
(110)
Въз основа на това бе проучено дали въпреки заключението, според което съществува вероятност от повторение на дъмпинга и вредата, съществуват убедителни доводи, които биха довели до заключението, че в този конкретен случай не е в интерес на Съюза мерките да се запазят.
2. Интерес на промишлеността на Съюза
(111)
Продължаването на срока на действие на антидъмпинговите мерки върху вноса от засегнатата държава би увеличило възможността промишлеността на Съюза да достигне разумно обосновано равнище на рентабилност, тъй като би спомогнало да се предотврати отстраняването на промишлеността на Съюза от пазара чрез значителен по обем внос от КНР.
(112)
Определено съществува ясно изразена вероятност от повторение на вредоносния дъмпинг в значителни обеми, на който промишлеността на Съюза не би могла да се противопостави. Поради това запазването на съществуващите понастоящем антидъмпингови мерки би продължило да оказва благоприятно въздействие върху промишлеността на Съюза.
(113)
Съответно се прави заключението, че запазването на антидъмпинговите мерки по отношение на КНР несъмнено е в интерес на промишлеността на Съюза.
3. Интерес на вносителите и ползвателите
(114)
Както е посочено по-горе, нито един от идентифицираните несвързани вносители не представи отговори на въпросника. Вносителите на механизми с дъгов лост обикновено са също и ползватели на въпросния продукт, тъй като го използват за производството на папки с механизми с дъгов лост.
(115)
Няколко ползватели, т.е. производители на папки с механизми с дъгов лост, се отзоваха в хода на разследването. Само един ползвател представи отговори на въпросника, които, предвид качеството на предоставените данни, бе възможно да се проверят само до известна степен по време на проверката на място.
(116)
Ползвателят, който бе проверен, заяви, че антидъмпингови мерки следва също да бъдат наложени и за вноса на папки с механизъм с дъгов лост от КНР. Тези твърдения обаче не бяха подкрепени с доказателствени елементи.
(117)
Двама ползватели изразиха възражение срещу продължаването на мерките. Техните твърдения обаче не бяха обосновани.
(118)
От друга страна, анализът показа също, че ако Китай се превърне в единствен доставчик на механизми с дъгов лост в резултат от отмяната на мерките, положението на производителите на папки с механизми с дъгов лост също ще бъде застрашено поради изчезването на конкуренцията на световния пазар на механизми с дъгов лост. Поради това беше счетено, че съществуващите мерки допринасят за разнообразието на предлагането и конкуренцията на световния пазар за механизми с дъгов лост, което в крайна сметка е в интерес на ползвателите.
(119)
Други трима ползватели, които използват само механизми с дъгов лост, произведени в Съюза, заеха неутрална позиция, а един от тях изрази своята подкрепа за продължаването на срока на действие на мерките.
(120)
Като се има предвид, че разходите за механизми с дъгов лост представляват много малък процент от цената на дребно на папките с такива механизми, мерките на практика нямат никакъв ефект върху цената на крайния продукт (папки с механизъм с дъгов лост) и следователно не оказват въздействие върху крайните потребители.
4. Заключение за интереса на Съюза
(121)
Като се вземат предвид всички горепосочени фактори се стига до заключението, че не съществуват убедителни доводи срещу запазването на съществуващите към момента антидъмпингови мерки.
З. АНТИДЪМПИНГОВИ МЕРКИ
(122)
Всички страни бяха информирани за основните факти и съображения, на които се основава намерението да се препоръча запазването на съществуващите мерки. На тези страни бе предоставен също така срок, в който имаха възможност да представят становищата си след оповестяването. Представените становища и коментари бяха анализирани, но не доведоха до промяна на основните факти и съображения, въз основа на които бе взето решението антидъмпинговите мерки да бъдат запазени.
(123)
От гореизложеното следва, че съгласно предвиденото в член 11, параграф 2 от основния регламент антидъмпинговите мерки, приложими за вноса на механизми с дъгов лост с произход от КНР, следва да бъдат запазени,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. Налага се окончателно антидъмпингово мито върху вноса на механизми с дъгов лост, общо използвани за класиране в архива на листове и други документи в класьори, понастоящем класирани в код по КН ex 8305 10 00 (код по ТАРИК 8305100050), с произход от Китайската народна република. Те се състоят от дъгообразни елементи от твърд метал (нормално два) върху подложна пластина и имат поне един щракащ механизъм за отваряне, позволяващ вмъкване и нареждане на листове и други документи.
2. Ставката на окончателното антидъмпингово мито, приложима към нетната цена франко границата на Съюза преди обмитяване на продуктите, описани в параграф 1 и произвеждани от посочените по-долу дружества, е, както следва:
Производител
Антидъмпингово мито
Допълнителен код по ТАРИК
Dongguan Nanzha Leco Stationary
The First Industrial Camp, Nanzha, Humen, Dongguan, Китай
27,1 %
A729
Всички други дружества
47,4 %
A999
3. Освен ако не е предвидено друго, се прилагат действащите разпоредби относно митата.
Член 2
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Брюксел на 30 август 2012 година.
REGOLAMENTO DI ESECUZIONE (UE) N. 796/2012 DEL CONSIGLIO
del 30 agosto 2012
che istituisce un dazio antidumping definitivo sulle importazioni di meccanismi a leva per raccoglitori originari della Repubblica popolare cinese a seguito di un riesame in previsione della scadenza a norma dell’articolo 11, paragrafo 2, del regolamento (CE) n. 1225/2009
IL CONSIGLIO DELL’UNIONE EUROPEA,
visto il trattato sul funzionamento dell’Unione europea,
visto il regolamento (CE) n. 1225/2009 del Consiglio, del 30 novembre 2009, relativo alla difesa contro le importazioni oggetto di dumping da parte di paesi non membri della Comunità europea (1) («il regolamento di base»), in particolare l’articolo 9, paragrafo 4, e l’articolo 11, paragrafi 2, 5 e 6,
vista la proposta presentata dalla Commissione europea («la Commissione») dopo aver sentito il comitato consultivo,
considerando quanto segue:
A. PROCEDURA
1. Misure in vigore
(1)
Con il regolamento (CE) n. 1136/2006 (2) (il «regolamento originario»), il Consiglio ha istituito un dazio antidumping definitivo del 27,1 % e del 47,4 % sulle importazioni di meccanismi a leva per raccoglitori (lever arch mechanisms - LAM) originari della Repubblica popolare cinese («RPC»).
2. Domanda di riesame in previsione della scadenza
(2)
In seguito alla pubblicazione di un avviso di imminente scadenza (3) delle misure antidumping definitive in vigore, il 26 aprile 2011 la Commissione ha ricevuto una domanda di apertura di un riesame in previsione della scadenza di tali misure in conformità all’articolo 11, paragrafo 2, del regolamento di base. La domanda è stata presentata dall’associazione dei produttori di meccanismi a leva per raccoglitori (Lever Arch Mechanism Manufacturers Association - LAMMA) per conto di tre produttori dell’Unione («il richiedente»), che rappresentano una quota rilevante, più del 50 %, della produzione totale di meccanismi a leva per raccoglitori nell’Unione.
(3)
Nella domanda erano contenuti elementi di prova sufficienti a dimostrare che la scadenza delle misure istituite sulle importazioni di LAM originari della RPC avrebbe comportato il rischio di persistenza o reiterazione del dumping e del pregiudizio nei confronti dell’industria dell’Unione.
3. Apertura di un riesame in previsione della scadenza
(4)
Avendo stabilito, dopo aver sentito il comitato consultivo, che esistevano elementi di prova sufficienti per l’apertura di un riesame in previsione della scadenza, il 23 luglio 2011 la Commissione ha annunciato, con un avviso pubblicato nella Gazzetta ufficiale dell’Unione europea (4) («avviso di apertura»), l’apertura di un riesame in previsione della scadenza, in conformità all’articolo 11, paragrafo 2, del regolamento di base.
4. Inchiesta
4.1. Periodo dell’inchiesta di riesame e periodo considerato
(5)
L’inchiesta sulla probabilità di persistenza o reiterazione del dumping ha riguardato il periodo compreso tra il 1o luglio 2010 e il 30 giugno 2011 («periodo dell’inchiesta di riesame» o «PIR»). L’esame delle tendenze rilevanti per la valutazione del rischio di persistenza o reiterazione del pregiudizio ha riguardato il periodo tra il 1o gennaio 2008 e la fine del periodo dell’inchiesta di riesame («periodo considerato»).
4.2. Parti interessate dall’inchiesta
(6)
La Commissione ha ufficialmente informato dell’apertura del riesame in previsione della scadenza il richiedente, gli altri produttori noti dell’Unione, i produttori esportatori del paese interessato, gli importatori non collegati, gli utilizzatori dell’Unione notoriamente interessati e i rappresentanti del paese interessato.
(7)
Le parti interessate hanno avuto la possibilità di esprimere il loro punto di vista per iscritto e di chiedere di essere ascoltate entro il termine fissato nell’avviso di apertura. Sono state sentite tutte le parti interessate che ne hanno fatto richiesta dimostrando di avere particolari motivi per ottenere un’audizione.
(8)
Considerato l’apparentemente elevato numero di produttori esportatori della RPC, di importatori non collegati e di produttori dell’Unione, nell’avviso di apertura, conformemente all’articolo 17 del regolamento di base, è stata presa in considerazione l’ipotesi di ricorrere al campionamento.
(9)
Per consentire alla Commissione di decidere se fosse necessario il campionamento e, in caso affermativo, di selezionare un campione rappresentativo, i produttori esportatori della RPC e gli importatori non collegati sono stati invitati a manifestarsi entro 15 giorni dall’apertura del riesame e a fornire alla Commissione le informazioni richieste nell’avviso di apertura. Dato che nessun produttore esportatore della RPC si è manifestato e ha fornito alla Commissione le informazioni richieste nell’avviso di apertura e che degli importatori non collegati se ne è manifestato uno soltanto, che tuttavia non ha fornito alla Commissione le informazioni richieste nell’avviso di apertura, il campionamento non è stato ritenuto necessario.
(10)
Nell’avviso di apertura, la Commissione annunciava di aver selezionato in via provvisoria un campione di produttori dell’Unione. Tale campione era composto da due società scelte fra i sei produttori dell’Unione noti prima dell’apertura dell’inchiesta, selezionate in base al volume di vendite e di fabbricazione del prodotto in questione nel 2010 e alla collocazione geografica all’interno dell’Unione. Il campione era rappresentativo di oltre il 50 % della produzione e delle vendite totali stimate nell’Unione durante il PIR. Le parti interessate sono state invitate a consultare il fascicolo e a presentare le proprie osservazioni in merito all’opportunità di questa scelta entro 15 giorni dalla data di pubblicazione dell’avviso di apertura. Nessuna delle parti interessate si è opposta al campione proposto.
(11)
La Commissione ha inviato questionari ai due produttori dell’Unione inclusi nel campione, all’importatore manifestatosi e a tutti gli utilizzatori notoriamente interessati.
(12)
Sono pervenute risposte a tali questionari da parte dei due produttori dell’Unione inclusi nel campione e di due utilizzatori. L’importatore non collegato di cui al considerando 9, che si è manifestato, non ha risposto alle domande utili a valutare l’opportunità del campionamento né ha compilato il questionario.
(13)
La Commissione ha raccolto e verificato tutte le informazioni ritenute necessarie per valutare il rischio di persistenza o reiterazione del dumping e del conseguente pregiudizio, nonché l’interesse dell’Unione. Sono state effettuate verifiche presso le sedi delle seguenti parti interessate:
a)
Produttori dell’Unione
-
Industria Meccanica Lombarda srl, Offanengo, Italia
-
NIKO Metallurgical company, d.d. Zelezniki, Slovenia
b)
Utilizzatori
-
HIT OFFICE s.r.o. Teplice, Repubblica ceca
B. PRODOTTO IN ESAME E PRODOTTO SIMILE
(14)
Il prodotto oggetto del presente riesame è lo stesso di quello del regolamento originario, ossia meccanismi a leva utilizzati generalmente per archiviare fogli e altri documenti in cartelle o raccoglitori, attualmente classificati al codice NC ex 8305 10 00 (codice TARIC 8305100050) («il prodotto in esame»), originari della Repubblica popolare cinese. Tali meccanismi a leva consistono di (normalmente due) robusti elementi di metallo ad arco applicati su una sottopiastra e dotati di almeno un dispositivo di apertura che consente di inserire e archiviare fogli e altri documenti. I meccanismi per la legatura di fogli classificati allo stesso codice NC non rientrano nell’ambito del prodotto in esame ai fini della presente inchiesta.
(15)
La presente inchiesta di riesame ha confermato che, come era risultato dall’inchiesta iniziale, il prodotto in esame e quello fabbricato nell’Unione da produttori dell’Unione possiedono le stesse caratteristiche fisiche e tecniche di base e le stesse applicazioni. Di conseguenza, essi sono stati considerati prodotti simili ai sensi dell’articolo 1, paragrafo 4, del regolamento di base.
C. PROBABILITÀ DI PERSISTENZA O REITERAZIONE DEL DUMPING
(16)
A norma dell’articolo 11, paragrafo 2, del regolamento di base, è stato esaminato se la scadenza delle misure in vigore rischia di comportare il persistere o il reiterarsi del dumping.
1. Osservazioni preliminari
(17)
Come indicato al considerando 9, nessuno dei produttori esportatori cinesi noti contattati all’apertura dell’inchiesta ha collaborato all’inchiesta. Sia di questo fatto che della possibilità di applicazione dell’articolo 18, paragrafo 1, sono state informate le autorità cinesi, cui è stata data la possibilità di presentare osservazioni. Non è tuttavia pervenuta alcuna osservazione al riguardo.
(18)
Pertanto, conformemente all’articolo 18, paragrafo 1, del regolamento di base, le conclusioni relative al rischio di persistenza o di reiterazione del dumping hanno dovuto basarsi sugli elementi disponibili, in particolare sulle fonti pubblicamente accessibili quali i siti web ufficiali delle società e i motori di ricerca dei prodotti in Internet, le informazioni contenute nella domanda di riesame e le informazioni ricevute dalle parti che hanno collaborato nel corso dell’inchiesta di riesame (vale a dire i richiedenti e i produttori dell’Unione inseriti nel campione).
2. Importazioni oggetto di dumping durante il PIR
(19)
Ai fini della determinazione del valore normale, nell’avviso di apertura si faceva riferimento all’uso di un paese analogo.
(20)
Per quanto riguarda il prezzo all’esportazione, a causa della mancanza di collaborazione da parte dei produttori esportatori della RPC e degli importatori non collegati attivi sul mercato dell’Unione, la Commissione non è stata in grado di stabilire i quantitativi delle esportazioni o i prezzi su base transazionale. La Commissione ha dunque preso in esame soluzioni alternative per determinare il prezzo all’esportazione.
(21)
In primo luogo si è esaminato se i dati Eurostat, sottoposti a un controllo incrociato con altri dati disponibili, potevano essere utilizzati come strumenti alternativi per determinare i prezzi all’esportazione. Sono stati però considerati inadatti, in quanto una delle fonti riguardava importazioni anche di altre merci oltre al prodotto in esame e le altre fonti non permettevano di effettuare il confronto dei prezzi per ogni tipo di prodotto.
(22)
In secondo luogo, la Commissione ha anche considerato la possibilità di ricorrere ai prezzi all’esportazione che figurano nella domanda di riesame. Si ricorda che tale metodologia era stata usata nell’inchiesta iniziale e che consente il confronto dei prezzi per ogni tipo di prodotto. Tuttavia, le fatture contenute nella domanda di riesame si riferivano a prezzi all’esportazione verso altri paesi terzi.
(23)
Di conseguenza non è stato possibile né calcolare il dumping sulla base dei prezzi all’esportazione verso l’Unione né accertare l’esistenza stessa di un dumping. L’inchiesta è stata pertanto incentrata sulla probabilità di reiterazione del dumping.
3. Probabilità di reiterazione del dumping
(24)
Nell’ambito dell’inchiesta sulla probabilità di reiterazione del dumping sono stati analizzati i seguenti elementi: rapporto tra valore normale e prezzi all’esportazione verso paesi terzi; capacità produttiva, produzione e capacità di riserva nella RPC; attrattiva esercitata dal mercato dell’Unione per le importazioni dalla RPC.
3.1. Rapporto tra valore normale e prezzi all’esportazione verso paesi terzi
(25)
Vista la mancanza di collaborazione da parte dei produttori esportatori della RPC, il valore normale è stato confrontato, conformemente all’articolo 2, paragrafo 7, del regolamento di base, con i prezzi all’esportazione dalla RPC.
3.1.1. Base per la determinazione del valore normale
(26)
Dato che quella della RPC è un’economia in fase di transizione, è stato necessario determinare il valore normale, conformemente all’articolo 2, paragrafo 7, lettera a), del regolamento di base, in base al prezzo o al valore costruito in un appropriato paese terzo a economia di mercato («paese analogo») oppure al prezzo all’esportazione da tale paese terzo in altri paesi, compresa l’Unione, oppure, qualora ciò non sia possibile, su qualsiasi altra base equa, compreso il prezzo realmente pagato o pagabile nell’Unione per un prodotto simile, se necessario debitamente adeguato per includere un equo margine di profitto.
(27)
Nella domanda di riesame presentata dall’industria dell’Unione si faceva menzione di una serie di produttori di paesi a economia di mercato diversi da quelli dell’Unione (segnatamente India, Iran e Tailandia). All’atto dell’apertura dell’inchiesta, questi produttori sono stati debitamente contattati dalla Commissione, unitamente ad altri potenziali produttori di tali paesi che è stato possibile identificare da fonti pubblicamente accessibili.
(28)
Nell’avviso di apertura dell’inchiesta si precisava che, se non vi fosse stata collaborazione da parte dei produttori di paesi a economia di mercato diversi da quelli dell’Unione, la Commissione avrebbe utilizzato come base per la determinazione del valore normale i prezzi effettivamente pagati o pagabili nell’Unione. Quello dei prezzi effettivamente pagati o pagabili nell’Unione era stato in effetti il criterio adoperato per determinare il valore normale nell’indagine iniziale.
(29)
Nessuna delle parti interessate ha presentato osservazioni sull’adeguatezza della base di calcolo suddetta per la determinazione del valore normale.
(30)
Nessun produttore di paesi a economia di mercato diversi da quelli dell’Unione contattati dalla Commissione ha deciso di collaborare al presente riesame.
(31)
Nel contesto di cui sopra, la Commissione non ha avuto altra possibilità che prendere come base per determinare il valore normale i prezzi effettivamente pagati o pagabili nell’Unione.
3.1.2. Valore normale
(32)
Conformemente all’articolo 2, paragrafo 7, lettera a), del regolamento di base, e come illustrato ai considerando da 26 a 31 precedenti, il valore normale è stato stabilito sulla base del prezzo effettivamente pagato o pagabile nell’Unione per il prodotto simile, considerato rappresentativo delle normali operazioni commerciali.
(33)
Il valore normale è stato pertanto calcolato come media ponderata dei prezzi delle vendite effettuate sul mercato interno a clienti non collegati dei produttori dell’Unione inclusi nel campione.
(34)
È stato innanzitutto valutato se il volume delle vendite interne del prodotto simile a clienti non collegati dei produttori dell’Unione inclusi nel campione fosse rappresentativo ai sensi dell’articolo 2, paragrafo 2, del regolamento di base, cioè se corrispondesse ad almeno il 5 % del volume complessivo delle vendite del prodotto in esame esportato nell’Unione. Data la mancanza di collaborazione da parte dei produttori esportatori della RPC, è stato necessario ricavare le informazioni relative al volume totale delle vendite esportate nell’Unione dai dati disponibili. Come illustrato al considerando 21, i dati di Eurostat e altre statistiche sono stati giudicati inadatti a stabilire se si fosse in presenza di una reiterazione del dumping; essi possono tuttavia fornire un’indicazione sul livello delle importazioni (necessario per il volume totale delle esportazioni dalla RPC) nell’Unione. Su tale base, le vendite sul mercato interno dei produttori dell’Unione inseriti nel campione sono state ritenute nel complesso sufficientemente rappresentative durante il PIR. A causa della mancata collaborazione degli esportatori della RPC, non è stato possibile analizzare la rappresentatività per ogni tipo di prodotto.
(35)
La Commissione ha quindi esaminato se le vendite sul mercato interno di ciascun produttore dell’Unione inserito nel campione potessero essere considerate come effettuate nell’ambito di normali operazioni commerciali, vale a dire se per ogni produttore dell’Unione inserito nel campione i prezzi di vendita medi fossero uguali o superiori ai costi di produzione medi, e dunque le vendite fossero redditizie.
(36)
Su tale base si è stabilito che le vendite dei produttori dell’Unione sono state mediamente redditizie e il valore normale è stato pertanto determinato in base alla media ponderata dei prezzi di vendita praticati dai produttori dell’Unione inseriti nel campione.
3.1.3. Prezzo all’esportazione
(37)
Mancando la collaborazione dei produttori esportatori, si è ritenuto che la base più appropriata fosse costituita dalle informazioni sui prezzi all’esportazione dalla RPC verso paesi terzi contenute nella richiesta di riesame.
3.1.4. Confronto
(38)
Il confronto tra la media ponderata del valore normale e la media ponderata del prezzo all’esportazione è stato effettuato franco fabbrica. Dal confronto è emerso che il prezzo all’esportazione verso paesi terzi nella richiesta di riesame era notevolmente inferiore (di oltre il 30 %) al valore normale. Ciò indica che, in caso di abrogazione delle misure, i prezzi delle esportazioni nell’Unione saranno molto probabilmente prezzi di dumping.
3.2. Capacità produttiva dei produttori esportatori
(39)
Vista la mancanza di collaborazione da parte dei produttori esportatori, le conclusioni che seguono si basano principalmente sulle informazioni contenute nella domanda di riesame, sottoposte, laddove possibile, a verifica incrociata con le informazioni pubblicamente disponibili.
(40)
È così risultato che la capacità di produzione della RPC di LAM è stimata come minimo fra i 600 e i 700 milioni di pezzi, in base alle informazioni fornite dall’industria dell’Unione.
(41)
Dalle informazioni raccolte nel corso dell’inchiesta risulta inoltre che la capacità produttiva di LAM nella RPC può essere facilmente incrementata, in caso di aumento della domanda, ad esempio impiegando personale aggiuntivo o effettuando investimenti di lieve entità in attrezzatura.
(42)
Nessuna delle parti interessate ha presentato altre osservazioni e/o ha fornito altre informazioni relative alla capacità produttiva nella RPC.
(43)
La capacità produttiva nella RPC risulta così maggiore del 170 %-350 % circa del consumo nell’Unione e assai superiore alla produzione dell’Unione.
3.3. Produzione e capacità di riserva dei produttori esportatori della RPC
(44)
Vista la mancanza di collaborazione da parte dei produttori esportatori, le informazioni concernenti la produzione effettiva e la capacità di riserva sono state ricavate principalmente dalle informazioni contenute nella domanda di riesame, sottoposte, laddove possibile, a verifica incrociata con le informazioni pubblicamente disponibili.
(45)
Nella domanda di riesame, la produzione di LAM era stimata tra 200 e 400 milioni di pezzi e la capacità di riserva tra 200 e 500 milioni di pezzi. Tale capacità di riserva equivale grosso modo al consumo dell’Unione.
(46)
Dopo essere state sottoposte, laddove possibile, a verifica incrociata con le informazioni pubblicamente disponibili, le stime presentate sono risultate attendibili.
(47)
Per quanto riguarda la capacità di riserva, come indicato al considerando 41, dalle informazioni raccolte nel corso dell’inchiesta risulta che la capacità produttiva di LAM nella RPC può essere facilmente incrementata, in caso di aumento della domanda, ad esempio impiegando personale aggiuntivo o effettuando investimenti di lieve entità in attrezzatura.
(48)
Si può pertanto ragionevolmente concludere che nella RPC è disponibile una considerevole capacità di riserva. Come spiegato ai considerando compresi fra il 49 e il 55, vi è una forte probabilità che tali capacità di riserva verrebbero indirizzate verso il mercato dell’Unione qualora le misure venissero abrogate.
3.4. Attrattiva del mercato dell’Unione
(49)
Dalle informazioni raccolte durante l’attuale riesame si evince che quello dell’Unione rappresenterebbe un mercato attraente per le importazioni di LAM provenienti dalla RPC nel caso che le misure in vigore venissero abrogate. Si rammenta che prima dell’istituzione delle misure in vigore il consumo nell’Unione era considerevole, prossimo ai 400 milioni di pezzi. In quel periodo le importazioni dalla RPC superavano i 200 milioni di pezzi, corrispondenti a oltre il 50 % del consumo totale nell’Unione.
(50)
L’inchiesta ha dimostrato che nell’Unione la domanda di LAM è rimasta considerevole. Nel periodo considerato, il consumo nell’Unione è diminuito solo in misura modesta, come rilevato ai considerando 63, 64 e 98. Con una quota superiore al 50 %, quello dell’Unione resta il maggiore mercato a livello mondiale per i LAM.
(51)
Per il resto esistono pochi altri mercati per i LAM, che non sono in grado di accogliere tutta la capacità in eccesso della RPC.
(52)
Inoltre, come indicato al considerando 38, un confronto tra i prezzi all’esportazione delle importazioni dalla RPC verso paesi terzi e i prezzi sul mercato dell’Unione evidenzia che il mercato dell’Unione potrebbe risultare attraente per tali importazioni a basso prezzo in caso di abrogazione delle misure. Ciò è dovuto anche al fatto che i prezzi correnti sono generalmente più elevati sul mercato dell’Unione rispetto ad altri mercati di esportazione.
(53)
Date le considerazioni di cui sopra, è probabile che, in caso di abrogazione delle misure, le esportazioni dalla Repubblica popolare cinese si indirizzerebbero verso il mercato dell’Unione.
(54)
Dalle informazioni pubblicamente disponibili sui produttori della RPC si ricava che in molti casi tali imprese effettuano le loro vendite nel mercato di esportazione principalmente o esclusivamente per via diretta.
(55)
Va infine osservato che dopo l’istituzione delle misure definitive si sono riscontrati diversi casi di errata classificazione delle importazioni di LAM; ingenti volumi di meccanismi e copertine separati fra loro sono stati infatti dichiarati come raccoglitori completi di documenti. Di conseguenza non sono stati pagati dazi per tali importazioni. Questo errore di classificazione ha indotto il Comitato del codice doganale (nel novembre 2010) a precisare che i LAM così importati devono essere dichiarati separatamente. È troppo presto per stabilire se tale precisazione abbia sortito l’effetto desiderato e la Commissione intende seguire da vicino la situazione. Questa pratica costituisce tuttavia una prova ulteriore del fatto che, nonostante le misure, il mercato dell’Unione rimane attraente per i produttori esportatori della RPC.
3.5. Conclusioni sulla probabilità di reiterazione del dumping
(56)
Come indicato al considerando 38, dal confronto tra i prezzi all’esportazione verso altri paesi terzi contenuti nella domanda di riesame e il prezzo sul mercato dell’Unione risulta una forte probabilità che il dumping possa ripetersi.
(57)
Considerate inoltre le notevoli capacità produttive disponibili nella RPC, la capacità dei produttori cinesi di aumentare rapidamente i loro volumi di produzione e di indirizzarli all’esportazione, i prezzi presumibilmente bassi di tali esportazioni e l’attrattiva esercitata dal mercato dell’Unione per tali esportazioni, è ragionevole supporre che l’abrogazione delle misure in vigore porterà a un aumento delle esportazioni a prezzi di dumping di LAM dalla RPC verso l’Unione.
D. DEFINIZIONE DELL’INDUSTRIA DELL’UNIONE
(58)
Nell’Unione vi erano durante il PIR sei produttori noti di LAM, tre dei quali erano i ricorrenti nella presente causa. Nel corso dell’inchiesta non si sono manifestate altre imprese come produttori dell’Unione. Si considera perciò che tali sei produttori costituiscano l’industria dell’Unione ai sensi dell’articolo 4, paragrafo 1, e dell’articolo 5, paragrafo 4, del regolamento di base (nel prosieguo «l’industria dell’Unione»).
E. SITUAZIONE DEL MERCATO DELL’UNIONE
1. Osservazione preliminare
(59)
I dati necessari all’analisi del pregiudizio sono stati ricavati dalle statistiche di Eurostat e da altre fonti statistiche a disposizione della Commissione, dalla domanda di riesame, dalle risposte al questionario e dalle informazioni raccolte in occasione delle visite di controllo.
(60)
Gli indicatori macroeconomici (produzione, capacità produttiva, utilizzazione degli impianti, vendite nell’Unione e nei mercati terzi, quota di mercato, crescita, occupazione e produttività, entità del margine di dumping effettivo e recupero dagli effetti di precedenti pratiche di dumping) sono basati sui dati forniti dall’industria dell’Unione. Le risposte al questionario ottenute dai due produttori dell’Unione inseriti nel campione sono state integrate da informazioni fornite da tutti gli altri produttori dell’Unione.
(61)
Gli indicatori microeconomici (scorte, salari, prezzi di vendita, redditività, investimenti, utile sul capitale investito, flusso di cassa e capacità di reperire capitali) si riferiscono ai dati forniti dai due produttori dell’Unione inseriti nel campione. Dato che le imprese del campione rappresentano più del 50 % della produzione e delle vendite totali stimate nell’Unione, i produttori dell’Unione inseriti nel campione sono stati considerati rappresentativi dell’industria dell’Unione ai fini del presente riesame. I dati relativi alle due imprese del campione possono essere forniti unicamente in forma indicizzata, al fine di rispettare la riservatezza con cui vanno trattate le informazioni commercialmente sensibili in conformità all’articolo 19 del regolamento di base.
(62)
A causa della mancanza di collaborazione da parte dei produttori esportatori cinesi e degli importatori non collegati, l’andamento dei prezzi all’importazione e la sottoquotazione sono stati ricavati da fonti alternative quali la domanda di riesame, i dati Eurostat, altri dati statistici riservati a disposizione della Commissione e informazioni raccolte in occasione delle visite di controllo. I dati sulle importazioni sono stati ricavati dalla domanda di riesame, che era a sua volta basata su dati Eurostat. Dato che riguardavano anche altre importazioni oltre al prodotto in esame, i dati sono stati confrontati con altre fonti statistiche a disposizione della Commissione e adeguatamente rettificati. Alcuni dei dati che seguono sono stati pertanto indicizzati o raggruppati per tutelare la riservatezza delle statistiche.
2. Consumo nel mercato dell’Unione
(63)
Il consumo nell’Unione è stato calcolato sommando al volume delle vendite dell’industria dell’Unione sul mercato UE le importazioni. Se ne è ricavato che il consumo durante il PIR è stato compreso fra i 200 e i 350 milioni di pezzi.
(64)
Il consumo di LAM nell’Unione è sceso del 12 % durante il periodo in esame. Ciò potrebbe essere in parte dovuto alla crisi economica e a nuovi modelli di consumo (ad esempio alla promozione degli uffici ecocompatibili e alla pratica dell’archiviazione elettronica, nonché alla generale diminuzione degli impieghi amministrativi).
Tabella 1
Consumo
2008
2009
2010
RIP
Volume
Indice (2008 = 100)
100
84
90
88
Fonte:
risposte al questionario, domanda di riesame, Eurostat e altre fonti statistiche a disposizione della Commissione.
3. Volume e quota di mercato delle importazioni dalla RPC
(65)
Come si può vedere nella sottostante tabella 2, la quota di mercato è diminuita del 54 % durante il periodo considerato.
(66)
Dopo l’istituzione nel 2006 dei dazi antidumping, inoltre, le importazioni cinesi sono notevolmente diminuite, passando da una quota di mercato del 51 % del PI dell’inchiesta iniziale a una quota tra il 7 e il 15 % durante il PIR. Per quanto riguarda i volumi delle importazioni dalla RPC, essi sono rimasti bassi durante il periodo in esame per effetto delle misure antidumping in vigore. Le importazioni cinesi hanno tuttavia continuato a costituire un’importante fonte (tra l’85 e il 95 % nel corso del PIR) delle importazioni totali nell’Unione, a causa del basso volume di esportazioni di LAM da altri paesi terzi. Nel periodo in esame, le importazioni sono diminuite del 59 %.
Tabella 2
Importazioni dalla RPC
2008
2009
2010
RIP
Volume delle importazioni Indice (2008 = 100)
100
56
44
41
Quota di mercato delle importazioni Indice (2008 = 100)
100
66
48
46
Fonte:
risposte al questionario, domanda di riesame, Eurostat e altre fonti statistiche a disposizione della Commissione.
4. Andamento dei prezzi delle importazioni dalla RPC e sottoquotazione dei prezzi
4.1. Andamento dei prezzi
(67)
A causa della mancanza di collaborazione da parte dei produttori esportatori cinesi e dell’assenza di fonti alternative, non è stato possibile determinare un prezzo di importazione esatto. Infatti, come spiegato al considerando 21, le statistiche disponibili sono state considerate inadatte, in quanto una delle fonti riguardava anche importazioni di altre merci oltre al prodotto in esame e le altre fonti non permettevano di effettuare il confronto dei prezzi per ogni tipo di prodotto.
(68)
Nondimeno, altre fonti statistiche riservate a disposizione della Commissione si sono rivelate idonee a indicare la tendenza generale dei prezzi all’importazione dalla RPC. Dall’andamento dei prezzi all’importazione si evince un aumento dei prezzi nel periodo preso in esame.
Tabella 3
Prezzi delle importazioni del prodotto in esame
2008
2009
2010
RIP
PRC
Indice
100
102
118
118
Fonte:
risposte al questionario, domanda di riesame, Eurostat e altre fonti statistiche a disposizione della Commissione.
4.2. Sottoquotazione dei prezzi
(69)
In assenza di collaborazione da parte dei produttori esportatori cinesi e di fonti alternative, il calcolo della sottoquotazione è stato effettuato, per i motivi esposti al considerando 37, sulla base dei prezzi all’esportazione verso paesi terzi indicati nella richiesta di riesame. Si è indicativamente stabilito un livello di sottoquotazione pari a circa il 20 %.
5. Volumi e quote di mercato delle importazioni da altri paesi terzi
(70)
I principali produttori mondiali di LAM sono situati nell’Unione e nella RPC. Le importazioni da altri paesi terzi, come ad esempio l’India, sono risultate trascurabili, essendo inferiori all’1 %.
6. Situazione economica dell’industria dell’Unione
(71)
Conformemente all’articolo 3, paragrafo 5, del regolamento di base, la Commissione ha esaminato tutti i fattori e gli indici economici pertinenti che influiscono sulla situazione dell’industria dell’Unione.
6.1. Elementi macroeconomici
a) Produzione
(72)
Il volume della produzione nell’Unione è rimasto all’interno della stessa fascia per tutto il periodo in esame ad eccezione del 2009. La diminuzione del 2009, dovuta in certa misura alla crisi economica globale, è stata compensata dall’aumento del 2010.
(73)
Nonostante la tendenza al ribasso delle vendite nell’Unione, illustrata ai considerando da 75 a 77, i produttori dell’Unione sono riusciti a mantenere i propri livelli produttivi durante il periodo considerato, in quanto hanno aumentato le esportazioni verso i mercati dei paesi terzi, come si può vedere al considerando 78.
Tabella 4
Produzione totale dell’Unione
2008
2009
2010
RIP
Volume (migliaia di unità)
Produzione
351 480
301 661
360 007
354 646
Indice (2008 = 100)
100
86
102
101
Fonte:
risposte al questionario.
b) Capacità produttiva e utilizzo degli impianti
(74)
La capacità produttiva è leggermente cresciuta grazie agli investimenti in capacità aggiuntiva e modernizzazione effettuati dai produttori dell’Unione nel corso del periodo in esame. Il grado di utilizzazione degli impianti è rimasto piuttosto stabile, a parte la lieve diminuzione del 2009, imputabile principalmente agli effetti della crisi economica mondiale avutisi nel corso di quell’anno.
Tabella 5
Capacità produttiva e utilizzo degli impianti
2008
2009
2010
RIP
Volume (migliaia di unità)
Capacità produttiva
452 407
453 323
465 984
465 401
Indice (2008 = 100)
100
100
103
103
Utilizzo degli impianti
77,7 %
66,5 %
77,3 %
76,2 %
Indice (2008 = 100)
100
86
99
98
Fonte:
risposte al questionario.
c) Volume delle vendite nell’Unione
(75)
Le cifre sottoindicate rappresentano il volume delle vendite dell’industria dell’Unione ad acquirenti indipendenti sul mercato dell’Unione.
Tabella 6
Vendite ad acquirenti indipendenti
2008
2009
2010
RIP
Volume (migliaia di unità)
315 715
281 281
309 941
304 444
Indice (2008 = 100)
100
89
98
96
Fonte:
risposte al questionario.
(76)
Le vendite nell’Unione sono diminuite nel periodo in esame del 4 %.
(77)
Nel 2009, le vendite sono calate dell’11 %. Questo calo è da attribuire agli effetti della crisi economica mondiale. Negli anni successivi si è assistito a una ripresa delle vendite, che durante il PIR sono state prossime ai livelli del 2008.
d) Vendite sui mercati terzi
(78)
Le cifre sottoindicate rappresentano il volume delle vendite dell’industria dell’Unione sui mercati terzi. Si può constatare il forte aumento di tali vendite nel periodo in esame.
Tabella 7
Vendite a paesi terzi
2008
2009
2010
RIP
Volume (migliaia di unità)
26 750
42 105
59 221
57 148
Indice (2008 = 100)
100
157
221
214
Fonte:
risposte al questionario.
e) Quota di mercato
(79)
Nonostante il calo delle vendite nell’Unione, la quota di mercato dell’industria dell’Unione è aumentata del 9 % nel corso del periodo in esame, raggiungendo un livello compreso tra l’80 e il 93 % durante il PIR. Tale aumento è derivato dal calo del consumo nell’Unione e dalla diminuzione della quota di mercato delle importazioni dalla RPC.
Tabella 8
Quota di mercato dell’Unione
2008
2009
2010
RIP
Indice (2008 = 100)
100
106
109
109
Fonte:
risposte al questionario, domanda di riesame, Eurostat e altre fonti statistiche a disposizione della Commissione.
f) Crescita
(80)
Tra il 2008 e il PIR, il consumo nell’Unione è diminuito del 12 %. Il volume delle vendite effettuate dai produttori dell’Unione sul mercato UE è diminuito del 4 %. La quota di mercato dei produttori dell’Unione è aumentata del 9 %.
g) Occupazione
(81)
L’occupazione nel settore è diminuita nell’Unione durante il periodo considerato. A tale calo hanno contribuito la modernizzazione e la meccanizzazione del processo produttivo da parte dell’industria dell’Unione.
Tabella 9
Occupazione nell’Unione
2008
2009
2010
RIP
Numero di occupati
710
588
561
552
Indice (2008 = 100)
100
83
79
78
Fonte:
risposte al questionario.
h) Produttività
(82)
La produttività della forza lavoro dell’industria dell’Unione, misurata in termini di produzione annua per addetto, ha registrato un andamento positivo nel periodo in esame, rimanendo stabile nel 2010 e durante il PIR.
(83)
A tale aumento della produttività ha contribuito il processo di modernizzazione descritto al considerando 93.
Tabella 10
Produttività
2008
2009
2010
RIP
Produttività (migliaia di unità/anno)
495
513
642
642
Indice (2008 = 100)
100
104
130
130
Fonte:
risposte al questionario.
i) Entità del margine di dumping effettivo e recupero dagli effetti di precedenti pratiche di dumping
(84)
Si ricorda che, a causa delle circostanze descritte ai considerando da 19 a 23, non è stato possibile effettuare un calcolo del dumping. La probabilità di reiterazione del dumping è però stata stabilita sulla base di un confronto tra il valore normale determinato in base alla media dei prezzi di vendita dell’industria dell’Unione e il prezzo all’esportazione determinato in base ai prezzi applicati ai paesi terzi.
(85)
L’analisi evidenzia che il recupero dell’industria dell’Unione è stato dovuto in larga misura all’istituzione delle misure contro le importazioni oggetto di dumping e che le misure in vigore si stanno dimostrando efficaci.
6.2. Elementi microeconomici
a) Scorte
(86)
Nella tabella che segue è indicato il volume delle scorte alla fine di ciascun periodo.
Tabella 11
Scorte finali
2008
2009
2010
RIP
Indice (2008 = 100)
100
43
61
83
Fonte:
risposte al questionario.
(87)
L’inchiesta ha rivelato che le scorte detenute dall’industria dell’Unione non costituiscono un indicatore rilevante per la valutazione della situazione economica dell’industria dell’Unione, in quanto il loro livello varia su base stagionale.
b) Salari
(88)
Durante il periodo in esame, il salario medio per dipendente è aumentato del 33 %.
Tabella 12
Salari (costi per dipendente)
2008
2009
2010
RIP
Indice (2008 = 100)
100
116
133
133
Fonte:
risposte al questionario.
c) Prezzi di vendita
(89)
I prezzi unitari medi dei LAM nell’Unione sono aumentati leggermente tra il 2008 e il PIR. La diminuzione relativa del 2010 rispetto al 2009 è legata alla fluttuazione dei prezzi delle materie prime.
Tabella 13
Prezzo unitario sul mercato dell’Unione
2008
2009
2010
RIP
Indice (2008 = 100)
100
103
101
104
Fonte:
risposte al questionario.
d) Redditività
(90)
La tabella che segue indica i margini di redditività; il risultato finanziario conseguito dall’industria dell’Unione è espresso in percentuale del fatturato realizzato sul mercato dell’Unione.
Tabella 14
Redditività
2008
2009
2010
RIP
Indice (2008 = 100)
100
107
105
104
Fonte:
risposte al questionario.
(91)
Prima che nel 2006 fossero istituite misure definitive, l’industria dell’Unione era pesantemente in perdita. Rispetto ad allora, la situazione economica dell’industria dei LAM è migliorata nel periodo in esame, rimanendo però al di sotto del margine di profitto perseguito, pari al 5 %, determinato nell’inchiesta iniziale durante il PIR.
e) Investimenti, utile sul capitale investito e flusso di cassa
(92)
Nella tabella che segue è riportata l’evoluzione degli investimenti, dell’utile sul capitale investito e del flusso di cassa.
Tabella 15
Investimenti, utile sul capitale investito e flusso di cassa
2008
2009
2010
RIP
Investimenti
Indice (2008 = 100)
100
152
41
51
Utile sul capitale investito
Indice (2008 = 100)
100
111
109
108
Flusso di cassa
Indice (2008 = 100)
100
291
247
236
Fonte:
risposte al questionario.
(93)
Per effetto della ripresa seguita all’istituzione delle misure nel 2006, l’industria ha realizzato importanti investimenti in modernizzazione e ampliamento degli impianti produttivi, in particolare negli anni 2008 e 2009. Il miglioramento della redditività si riflette anche nel miglioramento del flusso di cassa.
f) Capacità di reperire capitali
(94)
Dall’inchiesta non sono risultati problemi particolari per l’industria dell’Unione a reperire capitali.
6.3. Conclusioni relative alla situazione economica dell’industria dell’Unione
(95)
In base all’analisi di cui sopra, la situazione economica dell’industria dell’Unione è migliorata e l’industria si sta rivelando redditizia dopo l’istituzione, nel 2006, delle misure. Tuttavia, tenendo conto del fatto che gli sviluppi positivi sopra descritti si sono avuti solo dopo l’istituzione delle misure, che l’occupazione è in calo e che la redditività è ancora al di sotto del livello perseguito, si ritiene che la situazione economica dell’industria resti fragile e vulnerabile. Si può quindi concludere, in base agli elementi disponibili, che l’eliminazione del pregiudizio sia dovuta in parte o integralmente all’applicazione delle misure.
F. PROBABILITÀ DI REITERAZIONE DEL PREGIUDIZIO
(96)
Dopo l’istituzione delle misure in vigore, la situazione dell’industria dell’Unione è migliorata notevolmente. I risultati dell’analisi indicano tuttavia che l’industria dell’Unione resta ancora fragile e vulnerabile.
(97)
In tali circostanze è opportuno effettuare un’analisi della probabilità di reiterazione del pregiudizio per esaminare se, qualora le misure fossero abrogate, gli sviluppi previsti in termini di volumi e di prezzi delle importazioni dalla RPC aggraverebbero l’attuale situazione, come illustrato ai considerando da 98 a 106.
(98)
La produzione mondiale di LAM si svolge principalmente in due zone, la RPC e l’Unione. L’Unione rappresenta il maggiore mercato mondiale per i LAM, seguita dall’America del Sud e dalla Russia. Esistono piccoli produttori anche in altri paesi, ad esempio in India, che però si concentrano sui rispettivi mercati nazionali. Negli USA e in Canada si fa uso invece di altri sistemi di archiviazione.
(99)
Si ricorda che la RPC dispone di una notevole capacità di riserva e che pertanto la produzione di LAM nella RPC potrebbe essere facilmente incrementata, come spiegato ai considerando da 45 a 48.
(100)
Si ricorda anche che, come indicato al considerando 45, la capacità di riserva disponibile nella RPC corrisponde grosso modo al consumo nell’Unione.
(101)
Si è inoltre stabilito che, qualora le misure venissero abrogate, un eventuale aumento della produzione di LAM nella RPC andrebbe probabilmente a incrementare il volume delle esportazioni verso l’Unione (cfr. il considerando 53). Questa constatazione si basa sul fatto che il mercato dell’Unione rimane il principale mercato mondiale per i LAM, con un consumo relativamente stabile e con prezzi correnti generalmente più elevati che in altri mercati di esportazione (cfr. il considerando 52). Va inoltre tenuto conto del fatto che oltre all’Unione e alla RPC non vi sono altri paesi produttori di LAM con un volume di esportazioni rilevante.
(102)
Come indicato al considerando 41, inoltre, la capacità produttiva nella RPC può essere facilmente aumentata, semplicemente aumentando la manodopera. Gli esportatori della RPC sarebbero pertanto in grado di far fronte a qualsiasi aumento del consumo nell’Unione. Considerati i prezzi potenzialmente bassi delle importazioni dalla Cina emersi dal confronto con i prezzi per i mercati di paesi terzi e la capacità all’apparenza illimitata degli esportatori cinesi di fornire il prodotto a prezzi bassi, appare molto probabile che, in caso di abrogazione delle misure, l’industria dell’Unione non trarrebbe vantaggio da un eventuale aumento della domanda, ma subirebbe forti perdite di quote di mercato.
(103)
Ci si può pertanto attendere che un eventuale aumento futuro di una certa entità delle importazioni nell’Unione di LAM provenienti dalla RPC avrebbe gravi conseguenze negative per la situazione dell’industria dell’Unione. Come spiegato sopra, l’abrogazione delle misure dovrebbe avere come conseguenza l’importazione di LAM dalla RPC in quantitativi significativi. È inoltre molto probabile che tali importazioni eserciterebbero una forte pressione sui prezzi nel mercato dell’Unione, e di conseguenza sull’industria dell’Unione, come suggeriscono i dati riguardanti il livello dei prezzi praticati sui mercati di paesi terzi. In base ai dati disponibili si stima infatti che gli attuali prezzi cinesi siano inferiori del 20 % circa ai prezzi dell’Unione, come spiegato al considerando 69, il che significa che esiste una forte probabilità che le importazioni dalla Cina abbiano luogo a prezzi considerevolmente inferiori a quelli dell’Unione, qualora le misure fossero abrogate.
(104)
L’attrattività del mercato della UE per gli esportatori cinesi è sottolineata anche dai tentativi di classificazione non corretta effettuati per evitare le misure antidumping in vigore (cfr. il considerando 55).
(105)
Stante quanto precede, è probabile che la scadenza delle misure antidumping applicate alle importazioni di LAM originari della RPC comporterebbe un netto aumento del volume di tali importazioni nell’Unione a prezzi estremamente bassi, molto probabilmente di parecchio inferiori a quelli dell’Unione. Ciò arrecherebbe un grave pregiudizio e annienterebbe gli investimenti e gli sforzi compiuti dall’industria del settore negli ultimi anni.
(106)
Alla luce di ciò, si è concluso che con tutta probabilità l’abrogazione delle misure in vigore nei confronti delle importazioni di LAM originari della RPC comporterebbe la reiterazione del pregiudizio subito dall’industria dell’Unione.
G. INTERESSE DELL’UNIONE
1. Osservazione preliminare
(107)
A norma dell’articolo 21 del regolamento di base, si è esaminato se il mantenimento delle misure antidumping attualmente in vigore fosse contrario all’interesse generale dell’Unione.
(108)
La determinazione dell’interesse dell’Unione si è basata su una valutazione di tutti i diversi interessi coinvolti, vale a dire quelli dell’industria dell’Unione, degli importatori e degli utilizzatori.
(109)
Nell’inchiesta iniziale si era ritenuto che l’adozione di misure non fosse contraria all’interesse dell’Unione. Inoltre, l’inchiesta attuale è effettuata in previsione della scadenza e analizza perciò una situazione in cui misure antidumping sono già in vigore.
(110)
Su questa base si è esaminato se, nonostante le conclusioni sulla probabilità di reiterazione del dumping e del pregiudizio, esistessero ragioni valide per concludere che, in questo caso particolare, il mantenimento delle misure non sarebbe nell’interesse dell’Unione.
2. Interesse dell’industria dell’Unione
(111)
Il mantenimento delle misure antidumping sulle importazioni dal paese interessato permetterebbe all’industria della UE di raggiungere più facilmente un margine di redditività ragionevole, in quanto le misure contribuirebbero a evitare l’eliminazione di tale industria dal mercato conseguente all’importazione di ingenti volumi di prodotto dalla RPC.
(112)
Di fatto, l’alta probabilità di reiterazione del dumping pregiudizievole sta nei grandi volumi cui l’industria dell’Unione non potrebbe opporre resistenza. L’industria dell’Unione continuerebbe pertanto a trarre beneficio dal mantenimento delle attuali misure antidumping.
(113)
Si conclude quindi che il mantenimento delle misure antidumping nei confronti della RPC sarebbe chiaramente nell’interesse dell’industria dell’Unione.
3. Interesse degli importatori e degli utilizzatori
(114)
Come indicato in precedenza, nessuno degli importatori individuati non collegati ha risposto al questionario. Gli importatori di LAM sono normalmente anche utilizzatori del prodotto in esame, in quanto usano i meccanismi a leva per produrre raccoglitori di documenti.
(115)
Nel corso dell’inchiesta si sono manifestati numerosi utilizzatori, ossia produttori di raccoglitori di documenti. Un solo utilizzatore ha risposto al questionario che, data la qualità dei dati trasmessi, è stato possibile verificare soltanto fino a un certo punto in occasione della visita di controllo.
(116)
Tale utilizzatore verificato ha affermato che dovrebbero essere istituite misure antidumping anche sulle importazioni di raccoglitori dalla RPC. Tale affermazione non è stata tuttavia corroborata da prove a sostegno.
(117)
Due utilizzatori hanno espresso la propria contrarietà al mantenimento delle misure. Le loro asserzioni non sono state però comprovate.
(118)
L’analisi ha d’altra parte evidenziato anche che, qualora a seguito dell’abrogazione delle misure i cinesi diventassero i soli fornitori di LAM, la posizione dei produttori di raccoglitori di documenti potrebbe essere minacciata dal venir meno della concorrenza sul mercato mondiale dei LAM. Si è ritenuto pertanto che le misure in vigore contribuiscano a differenziare l’offerta e la concorrenza sul mercato mondiale dei LAM; ciò è, in ultima istanza, nell’interesse degli utilizzatori.
(119)
Altri tre utilizzatori, che usano esclusivamente LAM prodotti nell’Unione, hanno mantenuto una posizione di neutralità. Uno di essi ha espresso il proprio appoggio al mantenimento delle misure.
(120)
Dato che il costo dei LAM rappresenta una percentuale minima del prezzo al dettaglio dei raccoglitori di documenti, le misure non hanno praticamente effetto sul prezzo del prodotto finale (raccoglitori di documenti) e non sono pertanto rilevanti per i consumatori finali.
4. Conclusioni relative all’interesse dell’Unione
(121)
Tenuto conto di tutti i fattori illustrati sopra, si conclude che non esistono motivi validi per non mantenere in vigore le attuali misure antidumping.
H. MISURE ANTIDUMPING
(122)
Tutte le parti sono state informate dei fatti e delle considerazioni essenziali in base alle quali si intendeva raccomandare il mantenimento delle misure attualmente in vigore. È stato inoltre fissato un termine entro il quale le parti potevano presentare le proprie osservazioni relative a tale comunicazione. Le osservazioni e i commenti sono stati analizzati, ma non hanno condotto ad alcuna modifica delle considerazioni e dei fatti essenziali in base ai quali è stato deciso di mantenere le misure antidumping.
(123)
Ne consegue che, conformemente all’articolo 11, paragrafo 2, del regolamento di base, le misure antidumping applicabili alle importazioni di meccanismi a leva per raccoglitori originarie della RPC devono essere mantenute,
HA ADOTTATO IL PRESENTE REGOLAMENTO:
Articolo 1
1. È istituito un dazio antidumping definitivo sulle importazioni di meccanismi a leva generalmente utilizzati per archiviare fogli e altri documenti in cartelle o raccoglitori, attualmente classificati al codice NC ex 8305 10 00 (codice TARIC 8305100050), originari della Repubblica popolare cinese. Tali meccanismi a leva consistono di (normalmente due) robusti elementi di metallo ad arco applicati su una sottopiastra e dotati di almeno un dispositivo di apertura che consente di inserire e archiviare fogli e altri documenti.
2. L’aliquota del dazio antidumping definitivo applicabile al prezzo netto franco frontiera dell’Unione, dazio non corrisposto, per i prodotti descritti al paragrafo 1 e fabbricati dalle società sotto elencate è la seguente:
Fabbricante
Dazio antidumping
Codice addizionale TARIC
Dongguan Nanzha Leco Stationary
The First Industrial Camp, Nanzha, Humen, Dongguan, China
27,1 %
A729
Tutte le altre società
47,4 %
A999
3. Salvo diversa disposizione, si applicano le norme vigenti in materia di dazi doganali.
Articolo 2
Il presente regolamento entra in vigore il giorno successivo alla pubblicazione nella Gazzetta ufficiale dell’Unione europea.
Il presente regolamento è obbligatorio in tutti i suoi elementi e direttamente applicabile in ciascuno degli Stati membri.
Fatto a Bruxelles, il 30 agosto 2012