РЕГЛАМЕНТ (ЕС) № 418/2013 НА КОМИСИЯТА
от 3 май 2013 година
за налагане на временно антидъмпингово мито върху вноса на някои видове телове от неръждаеми стомани с произход от Индия
ЕВРОПЕЙСКАТA КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. относно защитата срещу дъмпингов внос от страни, които не са членки на Европейската общност (1) („основния регламент“), и по-специално член 7 от него,
след консултация с консултативния комитет,
като има предвид, че:
1. ПРОЦЕДУРА
1.1. Започване на процедура
(1)
На 10 август 2012 г. с известие, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (2) („известието за започване“), Европейската комисия („Комисията“) обяви започването на антидъмпингова процедура („антидъмпинговата процедура“) по отношение на вноса в Европейския съюз („Съюза“) на някои видове телове от неръждаеми стомани с произход от Индия („засегнатата държава“).
(2)
В същия ден с известие, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (3), Комисията обяви започването на антисубсидийна процедура по отношение на вноса в Съюза на някои видове телове от неръждаеми стомани с произход от Индия и започна отделно разследване („антисубсидийната процедура“).
(3)
Антидъмпинговата процедура бе започната след подаване на жалба на 28 юни 2012 г. от Европейската конфедерация на производителите на желязо и стомана (Eurofer) („жалбоподателя“) от името на производители, които съставляват над 50 % от цялото производство на Съюза на някои видове телове от неръждаеми стомани. Жалбата съдържаше prima facie доказателства за дъмпинг на посочения продукт и за произтичаща от него съществена вреда, които бяха сметнати за достатъчно основание за започване на разследване.
1.2. Страни, засегнати от разследването
(4)
Комисията официално извести за започването на разследване жалбоподателя, другите известни производители от Съюза, известните производители износители, известните вносители и ползватели, както и индийските органи.
(5)
На заинтересованите страни бе предоставена възможност писмено да изложат становищата си и да поискат изслушване в срока, указан в известието за започване на процедурата. На всички заинтересовани страни, които поискаха да бъдат изслушани и приведоха състоятелни аргументи в подкрепа на искането си, беше дадена такава възможност.
(6)
С оглед на големия брой производители износители в засегнатата държава, несвързани вносители и производители от Съюза, участващи в процедурата, и с цел приключване на разследването в рамките на определения срок Комисията обяви в известието за започване на процедура, че е решила да ограничи производителите износители в засегнатата държава, несвързаните вносители и производителите в Съюза, които биха били разследвани, до приемлив брой, като подбере извадка в съответствие с член 17 от основния регламент (този процес се нарича също „изготвяне на извадка“).
1.2.1. Извадка от производители износители
(7)
За да може Комисията да реши дали е необходима извадка и ако тя е необходима - да направи подбор, от всички производители износители в засегнатата държава бе поискано да заявят своя интерес пред Комисията и да предоставят посочената в известието за започване информация.
(8)
Общо 18 производители износители, някои от които принадлежат към една и съща група, представиха поисканата информация, изразиха съгласие да бъдат включени в извадката и седем от тях поискаха индивидуално разглеждане, в случай че не бъдат включени в извадката. 15 от оказалите съдействие дружества са докладвали за износ на телове от неръждаеми стомани за Съюза по време на периода на разследване. Поради това подборът на извадката бе направен въз основа на информацията, представена от тези 15 производители износители.
(9)
В съответствие с член 17 от основния регламент Комисията подбра извадка въз основа на най-големия представителен обем на износа на разглеждания продукт за Съюза, разследването на който би могло да се осъществи по приемлив начин в рамките на наличното време. Подбраната извадка се състоеше от две отделни дружества и една група от дружества, състояща се от четири свързани дружества, представляващи заедно повече от 63 % от общия обем на износа на разглеждания продукт за Съюза.
(10)
В съответствие с член 17, параграф 2 от основния регламент бяха проведени консултации и с всички известни производители износители, които са засегнати, и с органите в засегнатата държава относно подбора на представителна извадка. Не бяха получени никакви коментари относно подбора на извадката.
(11)
Както е посочено в съображение 9 по-горе, извадката беше ограничена до разумен брой дружества, които да могат да бъдат разследвани в рамките на наличното време. Дружествата, проучени в рамките на разследването, са изброени в съображение 19 по-долу.
(12)
Освен това, както бе посочено в съображение 8 по-горе, първоначално бяха получени 7 искания за индивидуално разследване. Следователно бе счетено, че индивидуалното разглеждане би обременило излишно разследването и би попречило на навременното му приключване.
(13)
Въпреки това исканията, подадени от износителите, подали необходимата информация в указания срок, ще бъдат прегледани по-нататък в разследването.
1.2.2. Извадка от производители от Съюза
(14)
Комисията обяви в известието за започване, че тя е подбрала временна извадка от производители от Съюза. Извадката се състоеше първоначално от петима производители, за които Комисията е знаела, че произвеждат телове от неръждаеми стомани, преди започването на разследването. Комисията подбра извадката въз основа на продажбите, производствения обем и географското разположение. Освен това в известието за започване на процедурата заинтересованите страни бяха приканени да изложат своите становища по отношение на временната извадка. Не бяха получени коментари по предложената извадка. Анализът на отговорите на въпросника разкри, че един от подбраните производители от Съюза е имал свързано дружество, което също е участвало в производството и продажбата на телове от неръждаеми стомани. Поради това свързаното дружество също бе включено в извадката. В резултат на това шестимата включени в извадката производители от Съюза са съставлявали 46,5 % от изчисленото общо производство на Съюза. Извадката бе счетена за представителна за промишлеността на Съюза.
1.2.3. Извадка от вносители
(15)
За да може Комисията да реши дали е необходима извадка и ако тя е необходима - да направи подбор, от всички несвързани вносители бе поискано да заявят своя интерес пред Комисията и да предоставят посочената в известието за започване информация.
(16)
Общо девет несвързани вносители предоставиха исканата информация и се съгласиха да бъдат включени в извадката. Комисията подбра извадка от три дружества, които съставляват 23,8 % от индийския внос в Съюза по време на ПР въз основа на най-голям обем на вноса в Съюза. Двама от вносителите, подбрани в извадката, обаче не предоставиха отговори на въпросника. Поради това на този етап от разследването не би могло да се използва извадка и съдействие от страна на вносителите ще се потърси отново по-нататък в разследването.
1.2.4. Отговори на въпросника и проверки на място
(17)
Въпросници бяха изпратени до тримата включени в извадката (групи от) производители износители в Индия и до производителите износители, които поискаха индивидуално разглеждане, до шестимата производители от Съюза, включени в извадката, до тримата несвързани вносители, включени в извадката, и до девет известни ползватели.
(18)
Бяха получени отговори на въпросника от тримата включени в извадката (групи от) производители износители в Индия, както и от двама от производителите износители, които поискаха индивидуално разглеждане, от шестимата производители от Съюза, включени в извадката, от един несвързан вносител и от трима ползватели.
(19)
Комисията проучи и провери цялата представена от заинтересованите страни информация, счетена за необходима за целите на предварителното заключение за наличие на дъмпинг, вредата от него и интереса на Съюза. Извършени бяха проверки на място в помещенията на следните страни:
производители от Съюза:
-
Hagener Feinstahl GmbH, Hagen, Германия,
-
Inoxfil S.A., Igualada, Испания,
-
Rodacciai SPA, Milano, Италия,
-
Trafilerie Brambilla SPA, Calziocorte, Италия,
-
група Ugitech:
-
Ugitech France S.A., Bourg en Bresse, Франция,
-
Sprint Metal Edelstahl, Hemer, Германия.
Производители износители в Индия:
-
Raajratna Metal Industries, Ahmedabad, Gujarat,
-
Viraj Profiles Vpl. Ltd., Thane, Maharashtra,
-
група Venus:
-
Venus Wire Industries Pvt. Ltd, Mumbai, Maharashtra,
-
Precision Metals, Mumbai, Maharashtra,
-
Hindustan Inox Ltd., Mumbai, Maharashtra.
1.3. Период на разследване и разглеждан период
(20)
Разследването на дъмпинга и нанесената вреда обхвана периода от 1 април 2011 г. до 31 март 2012 г. („период на разследване“ или „ПР“). Разглеждането на тенденциите, които са от значение за оценка на вредата, обхвана периода от 1 януари 2009 г. до края на периода на разследване („разглеждан период“).
2. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
2.1. Разглеждан продукт
(21)
Разглежданият продукт са телове от неръждаеми стомани, съдържащи тегловно:
-
2,5 % или повече никел, различни от телове, съдържащи тегловно 28 % или повече никел, но не повече от 31 % никел и 20 % или повече, но не повече от 22 % хром,
-
по-малко от 2,5 % никел, различни от телове, съдържащи тегловно 13 % или повече, но не повече от 25 % хром и 3,5 % или повече, но не повече от 6 % алуминий,
класирани понастоящем в кодове по КН 7223 00 19 и 7223 00 99 и с произход от Индия.
(22)
Една страна заяви, че съществуват т.нар. „високотехнологични“ видове на продукта, които се различават от останалите видове на разглеждания продукт, произвеждани в Индия, но и в Съюза. Тази страна изтъкна също така, че за разлика от повечето видове, изнасяни от Индия за Съюза, техническите видове не са стоки, а специфични видове на продукта, произвеждани за специфични употреби, от определен клас стомана и с определени диаметри, и следва да не бъдат включени в разследването.
(23)
На този етап изглежда, че техническите видове са били част от определението на продукта и че имат сходни основни физически, химически и технически характеристики с други видове на разглеждания продукт. Освен това изглежда, че тези видове се произвеждат и от производители от Съюза, което означава, че техническите видове влизат в обхвата на разследването.
2.2. Сходен продукт
(24)
Разследването показа, че разглежданият продукт и произвежданият и продаван на вътрешния пазар в Индия продукт, както и продуктът, произвеждан и продаван на пазара на Съюза от промишлеността на Съюза, имат еднакви основни физически, химически и технически характеристики и употреба. По тази причина временно се приема, че те са сходни по смисъла на член 1, параграф 4 от основния регламент.
3. ДЪМПИНГ
3.1. Въведение
(25)
По време на проверките на място в помещенията на тримата включени в извадката индийски производители износители и на последващия анализ на събраната информация бе установено, че те са подали информация, която не би могла да се счита за надеждна.
(26)
В случая на един производител износител Комисията установи, че разходите, посочени в неговия отговор на въпросника, не съответстват и не са съпоставими с разходите, отразени във вътрешните счетоводни системи на производителя.
(27)
Производителят износител заяви, че наблюдаваните разлики между разходите, докладвани на Комисията, и разходите, установени по време на проверките на място във вътрешната счетоводна система, са се дължали на грешки при регистрирането на сделките и на различия в счетоводните методи, по-специално по отношение на потреблението на суровини. Производителят износител изтъкна, че данните във вътрешната счетоводна система не са надеждни и не следва да се използват за целите на разследването. Независимо от това, че производителят износител е използвал в продължение на години една и съща счетоводна система, той заяви, че Комисията следва да базира своя анализ на разходите, посочени в отговора на въпросника, а не на данните за разходите, съдържащи се във вътрешната счетоводна система на дружеството.
(28)
Следва да се отбележи, че макар и данните, съдържащи се във вътрешната счетоводна система, да са били в съответствие с одитираните финансови отчети, предоставени от производителя износител, по време на проверката на място не бе възможно да се установи съпоставимост, а оттам и връзка между таблиците с разходите, специално изготвени за настоящото разследване, и данните, съдържащи се във вътрешната счетоводна система. Поради това, в съответствие с член 18 от основния регламент, се счита, че за целите на настоящото антидъмпингово разследване следва да се използва информацията от счетоводната система.
(29)
Поради тази причина Комисията коригира временно данните за разходите, предоставени от посочения производител износител в неговия отговор на въпросника, като използва данните от неговата вътрешна счетоводна система.
(30)
В случая на втория производител износител Комисията установи, че закупените и използвани суровини, съобщени на Комисията в неговия отговор на въпросника, не бяха подкрепени от данните, открити в системата за управление на инвентара на производителя. По-конкретно бе установено, че разпределението по класове стомана е било различно в двата източника. Комисията посочва, че класът на стоманата е ключов фактор за определянето на цената на крайния продукт. Ненадеждна информация за класа на стоманата може сериозно да изкриви изчисленията на разходите и продажните цени на отделните видове на продукта и поради това би могла да доведе до заблуждение.
(31)
Производителят износител обаче заяви, че компютърните файлове, съдържащи данни за закупените суровини, събрани от Комисията по време на проверките на място, са били непълни, тъй като други отдели на дружеството са закупили допълнително количество суровини, но те не са били докладвани и не са били включени в компютърните файлове, събрани по време на проверките на място и прегледани от Комисията. Освен това производителят износител заяви, че наблюдаваните разминавания в количествата на класовете стомана са се дължали на факта, че някои класове стомана частично са се припокривали помежду си и че някои етапи от производствения процес не са били проследими на равнището на отделните класове стомана.
(32)
Въпреки това Комисията посочва, че твърденията, изложени по-горе от дружеството във връзка с допълнителните закупени суровини, не са достатъчни, за да обяснят наблюдаваните разминавания на равнището на отделните класове стомана. Комисията посочва освен това, че дружеството е заявило, че не е възможно да се направи точно проследяване на отделните класове стомана на всички етапи от производствения процес. Този аргумент допълнително компрометира надеждността на системата за докладване на класовете стомана като цяло. Информацията, предоставена относно класовете стомана, временно трябва да се счита за заблуждаваща.
(33)
Комисията е на мнение, че докладваното разпределяне на суровините по класове стомана не е надеждно и временно следва да не бъде взето предвид и че определянето следва да се извърши въз основа на наличните факти съгласно член 18 от основния регламент. С оглед на ненадеждността на системата за докладване като цяло не бе възможно определянето да се извърши въз основа на който и да било от докладваните класове стомана. Поради това общото потребление на всички суровини, взети заедно, без да се вземе предвид разпределянето по клас стомана, бе използвано при изчислението на цялостния дъмпингов марж за всички дружества.
(34)
В случая на третия производител износител по време на проверката на място Комисията също установи, че потоците суровини, посочени в отговора на въпросника, не са били в съответствие с данните, съдържащи се в счетоводната система на производителя. Установено бе, че разпределението по класове стомана е било различно в двата източника.
(35)
Производителят износител прие, че в неговия отговор на въпросника са допуснати някои грешки, но заяви, че разликите в общите количества суровини биха могли да бъдат обяснени, като се вземат предвид промените в инвентара. Освен това обаче дружеството заяви, че частично припокриващите се класове стомана правят невъзможна точната съпоставимост за всеки отделен клас стомана. Този аргумент допълнително компрометира надеждността на системата за докладване на класовете стомана като цяло. Информацията, предоставена относно класовете стомана, трябва да се счита за заблуждаваща.
(36)
Комисията е на мнение, че докладваното разпространение на суровините по класове стомана не е надеждно и временно следва да не бъде взето предвид и че определянето следва да се извърши въз основа на наличните факти съгласно член 18 от основния регламент. С оглед на ненадеждността на системата за докладване като цяло не бе възможно определянето да се извърши въз основа на който и да било от докладваните класове стомана. Поради това общото потребление на всички суровини, взети заедно, без да се вземе предвид разпределянето по клас стомана, бе използвано при изчислението на цялостния дъмпингов марж за всички дружества.
(37)
Всеки производител износител получи индивидуално писмо, в което се посочват конкретно и подробно причините, поради които бе счетено, че някои от данните в отговора на въпросника не могат да бъдат приети. Те бяха също така информирани, че Комисията възнамерява да направи временни констатации на базата на наличните факти съгласно член 18 от основния регламент.
(38)
На тримата производители износители бе предоставена възможност да направят коментари; те поискаха да бъдат изслушани и получиха такава възможност. Те изложиха писмено своите становища относно възможното прилагане на член 18 от основния регламент. Въпреки обясненията, получени от дружествата, те не бяха счетени за достатъчни, за да внесат яснота по описаните по-горе въпроси, което доведе до заместването на някои от данните с най-подходящите налични факти.
3.2. Нормална стойност
(39)
За определянето на нормалната стойност Комисията провери на първо място за всеки включен в извадката производител износител дали общият обем на продажбите на вътрешния пазар на сходния продукт на независими клиенти е бил представителен, т.е. дали общият обем на тези продажби е представлявал поне 5 % от общия обем на експортните продажби на разглеждания продукт за Съюза по време на ПР в съответствие с член 2, параграф 2 от основния регламент. Комисията установи, че реализираният от всеки включен в извадката производител общ обем продажби на сходния продукт на вътрешния пазар е бил представителен.
(40)
Комисията впоследствие определи за включените в извадката производители, които имат като цяло представителни продажби, тези видове на продукта, продавани на вътрешния пазар, които са били идентични или пряко съпоставими с видовете, продавани за износ за Съюза.
(41)
При все това, както бе посочено в раздел 3.1, за двама от производителите износители описаните по-долу сравнения се основаваха на всички продукти, вместо да се прави отделно сравнение на видовете на продукта.
(42)
За всеки вид на продукта, продаван от отделните включени в извадката производители на техния вътрешен пазар и счетен за идентичен или сравним с вида на продукта, продаван за износ в Съюза, бе преценено дали продажбите на вътрешния пазар са достатъчно представителни за целите на член 2, параграф 2 от основния регламент. Продажбите на вътрешния пазар на даден вид на продукта бяха счетени за достатъчно представителни в случаите, в които общият обем на продажбите на този вид на продукта на независими клиенти на вътрешния пазар по време на ПР съставлява най-малко 5 % от общия обем на продажбите за износ в Съюза на идентичния или съпоставим вид на продукта.
(43)
След това Комисията провери дали продажбите на вътрешния пазар, осъществявани от всеки включен в извадката производител, могат да се считат за извършени при обичайни търговски условия в съответствие с член 2, параграф 4 от основния регламент. Това бе направено чрез определяне на дела на рентабилните продажби на независими клиенти на вътрешния пазар по време на ПР.
(44)
Тъй като обемът на продажбите на даден вид на продукта, продаван на нетни продажни цени, равни или по-високи от изчисления производствен разход, е съставлявал повече от 80 % от общия обем на продажбите за този вид и когато среднопретеглената продажна цена е била равна или по-висока от производствените разходи за единица продукция, нормалната стойност бе основана на действителната цена на вътрешния пазар, изчислена като среднопретеглената стойност на цените при всички продажби на вътрешния пазар на този вид, направени по време на ПР, независимо от това дали тези продажби са носели или не са носели печалба.
(45)
Когато обемът на продажбите с печалба е представлявал 80 % или по-малко от общия обем на продажбите на посочения вид или когато среднопретеглената цена на посочения вид е била по-ниска от производствените разходи за единица продукция, нормалната стойност бе определена на базата на действителната цена на вътрешния пазар, изчислена като среднопретеглената цена само на продажбите с печалба на вътрешния пазар на посочения вид по време на ПР.
(46)
Когато всички видове на продукта са били продавани на загуба, бе счетено, че те не са били продавани при обичайни търговски условия.
(47)
Когато продажбите на сходния продукт не са били осъществявани при обичайни търговски условия или когато даден вид на продукта не е бил продаван в представителни количества на вътрешния пазар, Комисията използва конструирана нормална стойност в съответствие с член 2, параграфи 3 и 6 от основния регламент.
(48)
Нормалната стойност бе конструирана, като към средните производствени разходи, направени по време на периода на разследване и коригирани при необходимост, бяха добавени направените среднопретеглени разходи за реализация, общи и административни разходи и среднопретеглената печалба, реализирана от оказалите съдействие производители износители при продажбите на вътрешния пазар на сходния продукт при обичайни търговски условия по време на периода на разследване. При необходимост, по-конкретно както е пояснено в раздел 3.1 по-горе, производствените разходи и разходите за реализация, общите и административните разходи са били коригирани, преди да бъдат използвани при проверката на обичайните търговски условия и за конструирането на нормалната стойност.
(49)
Всяко дружество получава своите индивидуални подробни изчисления, използвани за определянето на неговата нормална стойност, и ще му бъде предоставена възможност да изложи своето становище.
3.3. Експортна цена
(50)
Включените в извадката производители износители са изнасяли за Съюза или директно на несвързани клиенти, или чрез свързани дружества.
(51)
Когато разглежданият продукт е бил директно изнасян за независими клиенти в Съюза, експортната цена е била определяна въз основа на действително платените или платими експортни цени в съответствие с член 2, параграф 8 от основния регламент.
(52)
Когато експортните продажби за Съюза са били извършвани чрез свързано дружество, експортната цена е била установена в съответствие с член 2, параграф 9 от основния регламент въз основа на цената, на която внесеният продукт е бил за първи път препродаден на независими клиенти в Съюза. В тези случаи корекции са били извършени за всички разходи, възникнали между вноса и препродажбата, в това число митата и таксите, както и разходите за реализация, общите и административните разходи и печалбите. Собствените разходи за реализация, общите и административните разходи на свързания вносител са били използвани и е бил установен разумен марж на печалбата въз основа на маржа на печалбата, достигнат от независим вносител на разглеждания продукт.
3.4. Сравнение
(53)
Нормалната стойност и експортната цена на включените в извадката производители износители бяха сравнени на база франко завода.
(54)
За да се гарантира обективно сравнение между нормалната стойност и експортната цена, под формата на корекции надлежно бяха отчетени разликите, които засягат цените и тяхната сравнимост, в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент.
(55)
Въз основа на това бяха направени корекции за разходите за транспорт, навло и застраховка, обработка, товарене и допълнителните разходи, разходите за опаковане, кредити, отстъпки и комисиони, когато е доказано, че засягат сравнимостта на цените.
3.5. Дъмпингови маржове
(56)
В съответствие с член 2, параграфи 11 и 12 от основния регламент за всяко включено в извадката дружество определената за сходния продукт среднопретеглена нормална стойност бе сравнена със среднопретеглената експортна цена на разглеждания продукт.
(57)
В съответствие с разпоредбите на член 9, параграф 6 от основния регламент, с оглед на прилагането на член 18 от основния регламент по отношение на тримата включени в извадката производители износители, дъмпинговият марж на оказалите съдействие производители износители, които не са включени в извадката, не можа да бъде определен въз основа на средния дъмпингов марж на включените в извадката дружества.
(58)
В този случай бе сметнато за целесъобразно дъмпинговият марж, приложим по отношение на оказалите съдействие производители износители, които не са включени в извадката, да бъде определен въз основа на техните експортни цени, установени на базата на статистическите данни за вноса на Евростат, и на средната нормална стойност, определена за включените в извадката индийски производители, тъй като средната нормална стойност не е била засегната от прилагането на член 18 от основния регламент.
(59)
Въз основа на това дъмпинговият марж, изчислен за оказалите съдействие дружества, които не са включени в извадката, бе временно определен на 28,0 %.
(60)
По отношение на останалите производители износители в Индия Комисията първо определи нивото на съдействие. За тази цел бе направено сравнение между общите количества на износа, посочени в отговорите, изпратени във връзка с подбора на извадка, и общия внос от Индия, установен на базата на статистическите данни за вноса на Евростат. Тъй като нивото на съдействие бе високо, остатъчният дъмпингов марж бе фиксиран на нивото на най-високия дъмпингов марж, установен за оказалите съдействие производители износители.
(61)
Въз основа на това нивото на дъмпинга в национален мащаб бе временно определено на 32,3 %.
(62)
Въз основа на това временните среднопретеглени дъмпингови маржове, изразени като процент от CIF цената на границата на Съюза без платено мито, са, както следва:
(В проценти)
Дружество
Временен дъмпингов марж
Raajratna Metal Industries
32,3
Venus Group
30,4
Viraj Profiles
24,4
Оказали съдействие дружества, които не са включени в извадката
28,0
Всички други дружества
32,3
4. ПРОМИШЛЕНОСТ НА СЪЮЗА
4.1. Промишленост на Съюза
(63)
Сходният продукт е бил произвеждан от 27 производители от Съюза. Поради това се счита, че те съставляват промишлеността на Съюза по смисъла на член 4, параграф 1 и член 5, параграф 4 от основния регламент и ще бъдат наричани по-долу „промишлеността на Съюза“.
4.2. Производство на Съюза
(64)
За установяване на обема на общото производство на Съюза през периода на разследване беше използвана цялата налична информация относно промишлеността на Съюза, включително информацията, предоставена в жалбата, и данните, събрани от производителите в Съюза преди започването на разследването и след това, както и отговорите на въпросника от включените в извадката производители от Съюза.
(65)
Следва да се отбележи, че един производител от Съюза, свързан с един индийски производител износител и който се противопостави на започването на разследване, също бе включен в определението на промишлеността на Съюза.
(66)
Въз основа на тази информация общото производство на Съюза бе оценено на около 139 141 t по време на ПР. Тази стойност включва производството на всички производители в Съюза, които заявиха своя интерес, и изчисления производствен обем на останалите производители, които не заявиха интерес по време на разследването.
4.3. Извадка от производители от Съюза
(67)
Както бе посочено в съображение 14 по-горе, в извадката бяха включени шестима производители от Съюза, които представляват 46,5 % от изчисления общ производствен обем на Съюза на сходния продукт.
5. ВРЕДА
5.1. Потребление на Съюза
(68)
Потреблението на Съюза бе установено въз основа на общия обем на продажбите на промишлеността на Съюза на пазара на Съюза и на общия внос. 2009 г. бе белязана от безпрецедентно високи цени на никела, основната суровина, използвана за производството на разглеждания продукт и на сходния продукт, и от цялостното негативно отражение на финансовата криза, които заедно доведоха до особено ниско равнище на потребление в Съюза през посочената година. Въпреки това състоянието на пазара се е подобрилo, както е показано в таблицата по-долу, и потреблението на Съюза се е увеличило с 50 % между 2009 г. и ПР.
2009 г.
2010 г.
2011 г.
ПР
Потребление (в тонове)
131 436
187 280
196 476
197 327
Индекс (2009 г. = 100)
100
142
149
150
Източник:
Евростат, данни от жалбата и отговори на въпросника.
5.2. Внос в Съюза от засегнатата държава
5.2.1. Обем и пазарен дял на разглеждания внос
(69)
Установено бе, че по време на разглеждания период дъмпинговият внос в Съюза от оказалите съдействие производители износители е следвал следната тенденция от гледна точка на обема и на пазарния дял:
2009 г.
2010 г.
2011 г.
ПР
Обем
16 847
29 053
36 720
35 398
Индекс (2009 г. = 100)
100
172
218
210
Пазарен дял (в проценти)
12,8
15,5
18,7
17,9
Индекс (2009 г. = 100)
100
121
146
140
Източник:
Евростат, данни от жалбата и отговори на въпросника.
(70)
Обемът на вноса от Индия е нараснал значително (със 110 %) през разглеждания период. Това нарастване е било най-съществено в периода между 2009 и 2010 г., когато вносът е нараснал със 72 %, а потреблението на Съюза се е увеличило с 42 %. Докато потреблението е нараснало само с 5 % между 2010 г. и ПР, обемът на вноса от Индия обаче е продължил да нараства значително с 22 % по време на същия период.
(71)
По време на разглеждания период пазарният дял на дъмпинговия внос от Индия е нараснал значително с 40 %.
5.2.2. Цени на вноса и подбиване на цените
(72)
Както бе посочено в съображение 22, една страна изрази загриженост относно факта, че антидъмпинговият въпросник не е дал възможност за разграничаване по-конкретно на някои видове на разглеждания продукт, които според нея са различни.
(73)
В отговор на изразената загриженост т.нар. контролни номера на продукта във въпросника бяха разширени с оглед ясното определяне на съответните видове на продукта в рамките на разследването, по-специално за целите на сравняването на цените. На този етап от разследването стана ясно, че индийските производители износители са изнасяли само ограничени количества от тези високотехнологични видове на продукта. Въпреки това се посочва, че промените, направени в контролните номера на продукта, са позволили цените на определени видове на продукта да бъдат директно сравнени с цените на сходните видове на продукта.
(74)
Таблицата по-долу показва средната цена на дъмпинговия внос:
2009 г.
2010 г.
2011 г.
ПР
Средна цена (в EUR/t)
2 372
2 801
3 246
3 196
Индекс (2009 г. = 100)
100
118
137
135
Източник:
Евростат и отговори на въпросника.
(75)
Средните цени на вноса от Индия са се увеличили с 35 % по време на разглеждания период, но са останали под продажните цени на промишлеността на Съюза по време на същия период (вж. съображение 93 по-долу). Това обяснява увеличението на обема на вноса и значителното повишение на пазарния дял (с 40 %) на индийските износители през същия период.
(76)
С цел да се определи подбиването на цените през ПР бяха сравнени среднопретеглените продажни цени на включените в извадката производители от Съюза по вид на продукта за несвързани клиенти на пазара на Съюза, коригирани на ниво франко завода, спрямо съответните среднопретеглени цени по вид на продукта на дъмпинговия внос от включените в извадката индийски производители за първия независим клиент на пазара на Съюза, установени на база CIF и съответно коригирани с разходите след вноса.
(77)
Резултатът от сравнението, изразен като процент от оборота на включените в извадката производители от Съюза през ПР, показа, че е налице среднопретеглен марж на подбиване в размер на 15 % от страна на дъмпинговия внос от засегнатата държава на пазара на Съюза. По-ниските цени на дъмпинговия внос в сравнение с цените на Съюза по време на разглеждания период обясняват значителното повишение на обема на индийския внос и на пазарния дял, държан от индийския внос в периода между 2009 г. и ПР.
5.3. Икономическо състояние на промишлеността на Съюза
5.3.1. Предварителни забележки
(78)
В съответствие с член 3, параграф 5 от основния регламент при проверката на въздействието на дъмпинговия внос от Индия върху промишлеността на Съюза бе направена оценка на всички икономически показатели, имащи отражение върху състоянието на промишлеността на Съюза по време на разглеждания период.
(79)
Както бе посочено в съображение 14, за проверката на евентуалната вреда, понесена от промишлеността на Съюза, бе използвана извадка.
(80)
За целите на анализа на вредата Комисията направи разлика между макроикономическите и микроикономическите показатели за вреда. Във връзка с това оценката на икономическото състояние на промишлеността на Съюза се извършва на базата на а) макроикономическите показатели, като производството, производствения капацитет, използването на капацитета, обема на продажбите, пазарния дял и растежа, заетостта, производителността, размера на действителния дъмпингов марж и възстановяването след предишен дъмпинг, данните за които са събрани на равнището на общата промишленост на Съюза, както и на базата на б) микроикономическите показатели, като средните единични цени, разходите за единица продукт, рентабилността, паричния поток, инвестициите, възвръщаемостта на инвестициите и способността за привличане на капитали, складовите наличности и разходите за труд, данните за които са събрани на равнището на включените в извадката производители от Съюза.
(81)
Следва да се отбележи, че цялата налична информация относно промишлеността на Съюза, включително информацията, предоставена в жалбата, и данните, събрани от производителите в Съюза преди започването на разследването и след това, както и отговорите на въпросника от включените в извадката производители от Съюза бяха използвани, за да се установят макроикономическите показатели, и по-специално данните за невключените в извадката производители от Съюза.
(82)
Микроикономическите показатели бяха установени на базата на информацията, предоставена от включените в извадката производители от Съюза в техните отговори на въпросника.
5.3.2. Макроикономически показатели
а) Производство, производствен капацитет и използване на капацитета
(83)
По време на разглеждания период производството на Съюза, производственият капацитет и използването на капацитета са следвали посочените по-долу тенденции:
2009 г.
2010 г.
2011 г.
ПР
Производствен обем (в тонове)
105 646
140 363
138 795
139 141
Индекс (2009 г. = 100)
100
133
131
132
Производствен капацитет (в тонове)
244 236
246 324
245 922
246 599
Индекс (2009 г. = 100)
100
101
101
101
Използване на капацитета (в проценти)
43
57
56
56
Индекс (2009 г. = 100)
100
132
130
130
Източник:
жалба и отговори на въпросника.
(84)
По време на разглеждания период производството на Съюза се е увеличило с 32 %, което до известна степен е отразявало положителното развитие на потреблението. Производственият обем обаче е останал непроменен в периода между 2010 г. и ПР.
(85)
Докато използването на капацитета се е подобрило и е нараснало с 13 процентни пункта по време на разглеждания период, производственият капацитет през същия период е останал като цяло стабилен.
б) Обем на продажбите, пазарен дял и растеж
(86)
По време на разглеждания период обемът на продажбите, пазарният дял и растежът са следвали посочените по-долу тенденции:
2009 г.
2010 г.
2011 г.
ПР
Обем на продажбите (в тонове)
88 796
124 641
124 007
124 217
Индекс (2009 г. = 100)
100
140
140
140
Пазарен дял (в проценти)
67,6
66,6
63,1
62,9
Индекс (2009 г. = 100)
100
98
93
93
Източник:
жалба и отговори на въпросника.
(87)
След значително повишение между 2009 и 2010 г. в контекста на нарастващо потребление, обемът на продажбите за несвързани клиенти е отбелязал спад и не се е възползвал от непрекъснатото повишение на търсенето (4,9 % между 2010 и 2011 г.). Това е отразено и във възходящата тенденция на нивото на складовите наличности в края на периода, което е нараснало с 41 % по време на разглеждания период, както е посочено в съображение 100 по-долу.
(88)
Освен това пазарният дял на промишлеността на Съюза е намалял с 4,7 процентни пункта по време на разглеждания период въпреки трайното нарастване на потреблението с 50 %.
(89)
Както бе посочено в съображение 68 по-горе, в периода между 2009 г. и ПР потреблението на Съюза значително се е увеличило с 50 %, докато през същия период обемът на дъмпинговия внос се е увеличил със 110 %, както бе посочено в съображение 70 по-горе. Така растежът на пазара на Съюза в периода между 2009 г. и ПР е бил отчасти компенсиран от дъмпинговия внос, а продажбите на промишлеността на Съюза в рамките на Съюза са нараснали с 40 % през същия период. Това показа, че промишлеността на Съюза не е могла да се възползва пълноценно от растежа в потреблението на Съюза поради нарастващия пазарен дял на дъмпинговия внос.
в) Заетост и производителност
(90)
Въпреки тежката финансова ситуация, описана в съображения 94-99 по-долу, заетостта в промишлеността на Съюза е останала сравнително стабилна по време на разглеждания период. Предвид увеличения производствен обем (вж. съображение 84 по-горе) производителността, изразена като произведена продукция в тонове на заето лице, е нараснала с 30 % по време на същия период, което навежда на мисълта, че промишлеността на Съюза е положила значителни усилия за подобряване на своята ефикасност.
2009 г.
2010 г.
2011 г.
ПР
Брой служители
1 726
1 687
1 729
1 747
Индекс (2009 г. = 100)
100
98
100
101
Производителност (единица/служител)
61
83
80
80
Индекс (2009 г. = 100)
100
136
131
130
Източник:
жалба и отговори на въпросника.
г) Размер на действителния дъмпингов марж и възстановяване от предишен дъмпинг
(91)
Дъмпинговите маржове на трима от включените в извадката индийски производители износители са над нивото de minimis (вж. съображение 62 по-горе). Като се имат предвид отрасълът на разглеждания продукт, обемът, пазарният дял и цените на дъмпинговия внос от Индия, разгледани по-горе, отражението на действителния дъмпингов марж върху промишлеността на Съюза не може да се смята за незначително.
(92)
Припомня се, че през 1999 г. на разглеждания продукт бяха наложени антидъмпингови и антисубсидийни мерки (4). Въпреки това, предвид времето, което дели изтичането на срока на мерките, въведени през 1999 г., и настоящото разследване, няма налице данни, които да позволяват да се направи оценка на въздействието на предишния дъмпинг. Във всеки случай разследването не представи доказателства за това, че промишлеността на Съюза все още се възстановява от предишен дъмпинг.
5.3.3. Микроикономически показатели
а) Средни единични продажни цени на пазара на Съюза и единична производствена цена
(93)
Средните продажни цени на включените в извадката производители от Съюза на несвързани клиенти в Съюза са се увеличили с 34 % през разглеждания период. Повишението отразява общото покачване на разходите за суровини, с което се е сблъскала промишлеността на Съюза по време на същия период. През 2011 г. и ПР производителите от Съюза са успели само слабо да повишат цените, за да компенсират повишението на производствените разходи, колкото да запазят нивото на производителност над 1 % през 2011 г. и на нулево ниво през ПР. Следователно, както се вижда от данните в таблицата по-горе, дори значително повишение на продажните цени не е позволило на промишлеността на Съюза да достигне приемливо равнище на печалба.
2009 г.
2010 г.
2011 г.
ПР
Средна единична продажна цена в Съюза на несвързани клиенти
2 988
3 833
4 185
4 018
Индекс (2009 г. = 100)
100
128
140
134
Единична производствена цена (EUR/t)
3 542
3 931
4 127
4 011
Индекс (2009 г. = 100)
100
111
117
113
Източник:
отговори на въпросника.
б) Рентабилност, паричен поток, инвестиции, възвръщаемост на инвестициите и способност за привличане на капитал
(94)
По време на разглеждания период паричният поток, инвестициите, възвръщаемостта на инвестициите и способността за привличане на капитал на производителите на Съюза са следвали посочените по-долу тенденции:
2009 г.
2010 г.
2011 г.
ПР
Рентабилност на продажбите в Съюза на несвързани клиенти (% от оборота на продажбите)
-18,5
-2,6
1,4
0,2
Паричен поток (в евро)
-19 790 367
- 226 207
7 778 576
5 096 869
Инвестиции (в евро)
4 653 604
8 436 096
4 552 443
4 156 522
Индекс (2009 г. = 100)
100
181
98
89
Възвръщаемост на инвестициите (%)
-68,8
-11,2
6,7
0,8
Източник:
отговори на въпросника.
(95)
Рентабилността на включените в извадката производители от Съюза бе установена чрез изразяване на нетната печалба преди облагане с данъци от продажбите на сходния продукт на несвързани клиенти като процент от съответния оборот. През 2009 г. включените в извадката производители от Съюза са били на загуба, но през 2010 г. са започнали да се възстановяват в съответствие с повишението на потреблението с 50 %, описано в съображение 68 по-горе. Въпреки лекото повишение на рентабилността, равнище от 0,2 % все още е било доста под приемливото равнище на рентабилност в стоманодобивния отрасъл. Действително целевият марж на печалбата бе временно определен на 5 %, тъй като се счита, че той отговаря на маржа, който разумно може да се очаква да бъде достигнат от промишленост от този вид в отрасъла на разследвания продукт при нормални условия на конкуренция, т.е. при отсъствието на дъмпингов внос, от продажбата на сходния продукт в Съюза, както бе посочено от промишлеността на Съюза. Освен това 5 % представлява марж на печалбата преди облагане с данъци, който бе счетен за подходящ минимален марж при други разследвания на сходни продукти в същия отрасъл.
(96)
По време на ПР включените в извадката производители от Съюза са успели да достигнат до точка на рентабилност; ценовият натиск, упражняван от дъмпинговия внос, не им е позволил обаче да съобразят цените с разходите и да постигнат задоволителни резултати. Тази ситуация се обяснява и с факта, че продуктът, предмет на разследването, се счита за стока, поради което основният фактор, който предопределя избора на клиентите, е цената.
(97)
Паричният поток, който представлява способността на промишлеността сама да финансира своите дейности и който е изчислен въз основа на операциите, е бил отрицателен до 2010 г. Въпреки че през 2011 г. той се е подобрил, в периода между 2011 г. и ПР е намалял с 34 %.
(98)
Развитието на рентабилността и паричния поток през разглеждания период е ограничило способността на включените в извадката производители от Съюза да инвестират в свои дейности и е възпрепятствало тяхното развитие. Вследствие на това способността на производителите от Съюза да привличат капитал и да финансират разходите е била влошена. Въпреки че през 2010 г. включените в извадката производители от Съюза са успели да реализират някои инвестиции във връзка със сходния продукт, по-късно те са отбелязали спад, особено по време на ПР, когато да са се понижили с 51 % в сравнение с нивата през 2010 г. Освен това, дори и възвръщаемостта на инвестициите, изразена като процент от нетната балансова стойност на инвестициите, да е отбелязала положителни стойности през 2011 г., тя е намаляла значително с 5,9 процентни пункта по време на ПР, като е достигнала ниско равнище от 0,8 %.
(99)
С оглед на изложеното по-горе може да се стигне до заключението, че финансовите резултати на включените в извадката производители от Съюза са останали до известна степен нестабилни по време на ПР.
в) Складови наличности
(100)
Равнището на складовите наличности на включените в извадката производители от Съюза се е увеличило с 41 % през разглеждания период; тяхното увеличение е съвпаднало със загубата на пазарен дял, по-специално по време на ПР.
2009 г.
2010 г.
2011 г.
ПР
Складови наличности в края на периода (в тонове)
4 395
5 289
5 469
6 214
Индекс (2009 г. = 100)
100
120
124
141
Източник:
отговори на въпросника.
г) Разходи за труд
(101)
Средните разходи за труд на включените в извадката производители от Съюза са нараснали слабо през разглеждания период, поради което те не представляват определящ фактор за повишаването на производствените разходи.
2009 г.
2010 г.
2011 г.
ПР
Средни разходи за труд на служител (в евро)
52 356
57 182
55 907
54 509
Индекс (2009 г. = 100)
100
109
107
104
Източник:
отговори на въпросника.
5.4. Заключение относно вредата
(102)
Разследването показа, че промишлеността на Съюза не се е възползвала изцяло от увеличението на потреблението през разглеждания период, и по-специално по време на ПР. Първоначално, в периода между 2009 и 2010 г., повечето от показателите за вреда по отношение на промишлеността на Съюза значително са се подобрили, но впоследствие икономическото ѝ състояние е отбелязало застой и дори се е влошило.
(103)
Действително, в рамките на процъфтяващ пазар някои показатели като производството и обемът на продажбите на промишлеността на Съюза са нараснали значително в периода между 2009 и 2010 г., но след 2010 г. са отбелязали спад. Това се е случило въпреки постоянното нарастване на потреблението.
(104)
Освен това показателите за вреда, свързани с финансовите резултати на промишлеността на Съюза, като паричния поток, инвестициите и рентабилността, са били сериозно засегнати от натиска върху цените на пазара на Съюза, особено по време на ПР. Промишлеността на Съюза не е била в състояние да повиши цените си до такава степен, че да покрие производствените си разходи в периода между 2009 и 2010 г. В периода между 2009 и 2011 г. рентабилността е отбелязала подобрение, като през 2011 г. е достигнала 1,4 %; по време на ПР обаче тя е започнала да се влошава и е достигнала до точка на рентабилност. Това означава, че способността на промишлеността на Съюза да привлича капитал и да се възстановява също е била силно засегната.
(105)
С оглед на изложеното по-горе се прави временното заключение, че промишлеността на Съюза е претърпяла съществена вреда по смисъла на член 3, параграф 5 от основния регламент.
6. ПРИЧИННО-СЛЕДСТВЕНА ВРЪЗКА
6.1. Въведение
(106)
В съответствие с член 3, параграфи 6 и 7 от основния регламент Комисията проучи дали дъмпинговият внос от Индия е причинил вреда на промишлеността на Съюза в степен, достатъчна, за да бъде считана за съществена. Разгледани бяха и други известни фактори, различни от дъмпинговия внос, които са могли по същото време да нанесат вреда на промишлеността на Съюза, за да се гарантира, че евентуалната вреда, причинена от тези други фактори, не е отдадена на дъмпинговия внос.
6.2. Въздействие на дъмпинговия внос
(107)
Разследването показа, че потреблението на Съюза е нараснало с 50 % през разглеждания период, като в същото време обемът на вноса с произход от Индия се е увеличил почти двойно. От друга страна, увеличението на дъмпинговия внос е съвпаднало със спад в обема на продажбите на промишлеността на Съюза за несвързани страни в периода между 2010 г. и ПР.
(108)
По отношение на натиска на цените на пазара на Съюза през разглеждания период бе установено, че средните цени на вноса от Индия са останали непрекъснато по-ниски от средните продажни цени на промишлеността на Съюза. Подбивайки цените на промишлеността на Съюза със средно 15 % по време на ПР, индийският дъмпингов внос е увеличил пазарния си дял от 2009 г. до ПР с 40 %, докато пазарният дял на промишлеността на Съюза е намалял с 4,7 процентни пункта (от 67,6 % през 2009 г. до 62,9 % през ПР). Загубата на пазарен дял показва, че промишлеността на Съюза е успяла да се възползва от повишеното потребление само в ограничена степен.
(109)
С оглед на по-високите производствени разходи промишлеността на Съюза е опитала да повиши единичната си цена за несвързани клиенти, както е посочено в съображение 93 по-горе. Въпреки това, предвид ценовия натиск, упражняван от нарастващия обем на индийския дъмпингов внос, посочен по-горе, повишението на цените не е било достатъчно да компенсира нарастващите разходи, поради което промишлеността на Съюза не е успяла да постигне задоволително равнище на печалба, което би могло да се счете за необходимо за тази конкретна промишленост.
(110)
Въз основа на изложеното по-горе се стигна до заключението, че увеличението на дъмпинговия внос от Индия на цени, постоянно подбиващи цените на промишлеността на Съюза, има решаваща роля за съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза.
6.3. Въздействие на други фактори
6.3.1. Внос от трети държави
Държава
2009 г.
2010 г.
2011 г.
ПР
Китайска народна република (КНР)
Обем (в тонове)
8 129
10 853
14 360
16 403
Индекс (2009 г. = 100)
100
134
177
202
Пазарен дял (%)
6,2
5,8
7,3
8,3
Индекс (2009 г. = 100)
100
94
118
134
Средна цена
1 914
2 607
2 835
2 508
Индекс (2009 г. = 100)
100
136
148
131
Швейцария
Обем (в тонове)
8 094
10 700
9 187
9 115
Индекс (2009 г. = 100)
100
132
113
113
Пазарен дял (%)
6,2
5,7
4,7
4,6
Индекс (2009 г. = 100)
100
93
75
75
Средна цена
3 423
4 063
4 475
4 360
Индекс (2009 г. = 100)
100
119
131
127
Република Корея
Обем (в тонове)
4 900
6 775
6 355
6 266
Индекс (2009 г. = 100)
100
138
130
128
Пазарен дял (%)
3,7
3,6
3,2
3,2
Индекс (2009 г. = 100)
100
97
87
85
Средна цена
3 717
4 165
4 761
4 627
Индекс (2009 г. = 100)
100
112
128
124
Общо за всички трети държави, с изключение на Индия
Обем (в тонове)
25 793
33 586
35 749
37 712
Индекс (2009 г. = 100)
100
130
139
146
Пазарен дял (%)
19,6
17,9
18,2
19,1
Индекс (2009 г. = 100)
100
91
93
97
Средна. цена
3 609
4 214
4 748
4 483
Индекс (2009 г. = 100)
100
117
132
124
(111)
Освен дъмпинговия внос от Индия, който по време на ПР е представлявал 48 % от целия внос на пазара на Съюза, има и други източници на внос, сред които Китайската народна република, Корея и Швейцария, които трябва да бъдат разгледани в контекста на причинно-следствената връзка.
(112)
Разследването показа, че средните продажни цени на корейските и швейцарските производители износители са останали над продажните цени на индийските производители износители и над тези на промишлеността на Съюза през разглеждания период, и особено по време на ПР. Освен това техният пазарен дял е намалял съответно с 0,5 и 1,6 процентни пункта по време на ПР.
(113)
Средната цена от Китайската народна република е била под цената на промишлеността на Съюза и пазарният дял на тази държава е отбелязал възходяща тенденция през разглеждания период. Въпреки това разследването показа, че продуктовият асортимент на китайския внос е различен и че китайските продукти не са в директна конкуренция с продуктите на промишлеността на Съюза или с тези от индийски произход. Поради това бе счетено, че не е възможно китайският износ да е оказал значително въздействие върху основните видове на продукта, продавани от промишлеността на Съюза на пазара на Съюза. Поради това, каквото и да е било въздействието на вноса от Китай във връзка с понесената от промишлеността на Съюза вреда, то е било минимално.
(114)
Въпреки това един производител износител заяви, че вносът на телове от неръждаеми стомани от Китайската народна република, Република Корея и Швейцария е трябвало да бъде включен в обхвата на настоящото разследване.
(115)
В допълнение към фактите и съображенията, изложени по-горе, следва да се отбележи, че на първоначалния етап и до сега няма доказателства за дъмпинг, вреда и причинно-следствена връзка, които биха обосновали започването на антидъмпингова процедура по отношение на вноса с произход от посочените по-горе държави. Освен това, дори и да са налице доказателства, които обосновават разследването на останалия внос, разликата в третирането, което се състои в започването на антидъмпингова процедура само по отношение на индийския внос, не може да се счита за дискриминационна. Поради това твърдението, че тези държави е трябвало да бъдат включени в обхвата на разследването, не е основателно и следва да бъде отхвърлено.
(116)
Въз основа на изложеното по-горе се стигна до заключението, че износът от други трети държави не е допринесъл съществено за вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
6.3.2. Равнище на износа на промишлеността на Съюза
(117)
Общият износ на разглеждания продукт от промишлеността на Съюза е представлявал 8,5 % от общото производство през ПР. Тази ситуация намира отражение при износа от включените в извадката производители от Съюза за несвързани клиенти, чийто износ е представлявал 7 % от производството през ПР, а цените са били 36 % по-високи от тези на пазара на ЕС през същия период. Въз основа на това може да се направи заключението, че не е възможно износната дейност на промишлеността на Съюза да е евентуална причина за съществена вреда.
6.3.3. Икономическа криза и цени на суровините
(118)
Както бе посочено в съображение 68 по-горе, потреблението през 2009 г. е било особено ниско поради изключително високите цени на никела и въздействието на икономическата криза. Тази ситуация несъмнено обяснява особено лошото финансово състояние на промишлеността на Съюза през 2009 г. Въпреки това следва да се отбележи, че в ситуацията на растящо потребление от 2010 г. насам резултатите на дъмпинговия внос на ниски цени контрастират с тези на промишлеността на Съюза.
(119)
Разследването показа, че дори по време на цялостното икономическо възстановяване промишлеността на Съюза не е била в състояние да се възползва от растящото потребление и е губела пазарен дял по време на целия период на разглеждане, докато дъмпинговият индийски износ е спечелил по-голям пазарен дял.
(120)
Следователно, въпреки че икономическата криза и повишението на цените на суровините може да са допринесли за слабите резултати на промишлеността на Съюза, като цяло не може да се счита, че те са оказали такова влияние, че да прекъснат причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос и съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза по време на ПР.
6.4. Заключение относно причинно-следствената връзка
(121)
Установено бе, че е налице съществено увеличение на обема и пазарния дял на дъмпинговия внос с произход от Индия през разглеждания период (съответно със 110 и 40 %). Освен това бе установено, че този внос постоянно е подбивал цените на промишлеността на Съюза на пазара на Съюза, особено през ПР (средно с 15 %).
(122)
Този ръст на обема и на пазарния дял на дъмпинговия внос от Индия е съвпаднал със слабото развитие на финансовото състояние на промишлеността на Съюза особено през 2010 г. Поради това, въпреки възстановяването на потреблението, промишлеността на Съюза не е била в състояние да прехвърли увеличението на производствените разходи на клиентите си по задоволителен начин, поради което финансовите показатели, като рентабилност, паричен поток и инвестиции, са останали на ниско равнище.
(123)
Разглеждането на другите известни фактори, които може да са причинили вреда на промишлеността на Съюза, показа, че тези фактори не са от такова естество, че да нарушат причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос от Индия и вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
(124)
Въз основа на изложения по-горе анализ, при който бе разграничено и отделено въздействието на всички известни фактори върху състоянието на промишлеността на Съюза от вредоносния ефект на дъмпинговия износ, се стига до временното заключение, че дъмпинговият внос от Индия е причинил съществена вреда на промишлеността на Съюза по смисъла на член 3, параграф 6 от основния регламент.
7. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
7.1. Общи съображения
(125)
В съответствие с член 21 от основния регламент бе проучено дали въпреки временната констатация за вредоносен дъмпинг съществуват неопровержими доводи да се направи заключението, че не е в интерес на Съюза да се приемат мерки в този конкретен случай. Интересът на Съюза бе анализиран на базата на оценка на всички различни засегнати интереси, в това число тези на промишлеността на Съюза, на вносителите и на ползвателите.
7.2. Интерес на промишлеността на Съюза
(126)
Промишлеността на Съюза е съставена от 27 известни производители, които представляват цялото производство на сходния продукт в Съюза. Тези производители са установени в различни държави членки на Съюза и наемат пряко повече от 1 747 работници във връзка със сходния продукт.
(127)
Един производител от Съюза, който представлява относително малък дял от производството на Съюза и има свързано дружество в Индия, се противопостави на започването на разследване. Както бе посочено в съображение 22, той заяви също така, че високотехнологичните продукти следва да не бъдат включени в обхвата на разследването и че не е в интерес на Съюза на този вид продукти да бъдат наложени същите мерки.
(128)
Както бе посочено в съображение 72, този въпрос вече бе разгледан във въпросника, като контролните номера на продукта бяха разширени, което ясно определи тези видове в рамките на разследването. На този етап от разследването стана ясно обаче, че високотехнологичните продукти са били обхванати в разследването и че индийските производители износители са изнасяли само ограничени количества от тези видове на продукта. Поради това изразената от посочения производител загриженост не бе счетена за основателна и неговото искане бе отхвърлено.
(129)
Установено бе, че промишлеността на Съюза е понесла съществена вреда, причинена от дъмпинговия внос от Индия. Припомня се, че промишлеността на Съюза не е могла да се възползва изцяло от растящото потребление и финансовото ѝ състояние е останало нестабилно.
(130)
Очаква се, че налагането на антидъмпингови мита ще възстанови справедливите условия за търговия на пазара на Съюза, което ще позволи на промишлеността на Съюза да направи така, че цените на сходния продукт да отразяват производствените разходи.
(131)
Може да се очаква също така, че налагането на мерки ще позволи на промишлеността на Съюза да си възвърне поне част от изгубения през разглеждания период пазарен дял, което ще окаже положително въздействие върху нейната рентабилност и цялостното ѝ финансово състояние. Налагането на мерки би позволило на промишлеността да продължи да полага и да задълбочава усилията си за укрепване на своята икономическа ефективност.
(132)
В случай че не бъдат наложени мерки, може да се очакват нови загуби на пазарен дял и рентабилността на промишлеността на Съюза ще продължи да се влошава.
(133)
Поради това бе направено временното заключение, че налагането на антидъмпингови мерки върху вноса с произход от Индия би било в интерес на промишлеността на Съюза.
7.3. Интерес на ползвателите
(134)
Въпросници бяха изпратени на девет потребители в Съюза. Само трима ползватели отговориха на въпросниците; те представляват 6 % от общия внос на разглеждания продукт от Индия по време на ПР. Тези ползватели работят в отрасли, свързани с преработката на храни, включително технически кухни и кетъринг, домакински уреди, автомобилната промишленост.
(135)
Закупените количества от Индия са представлявали средно около 67 % от общия размер на закупените количества на разглеждания продукт, и Индия е представлявала изключителен доставчик само за един ползвател. По време на ПР средният процент на оборота, включващ разглеждания продукт, е представлявал 54 % от общия оборот.
(136)
Разследването показа, че по време на ПР средната рентабилност на всички оказали съдействие ползватели в отраслите, в които се използва разглежданият продукт, е била над 9 % от оборота.
(137)
Възможното въздействие на предлаганите мерки бе оценено въз основа на отговорите на въпросника, получени от ползвателите и от общия пазар на Съюза за разглеждания продукт и сходния продукт. Дори да се предположи, че за пазара на Съюза ще настъпи най-неблагоприятно развитие, т.е. че увеличението на цените няма да може да бъде прехвърлено на дистрибуторската верига и че ползвателите ще продължат да закупуват от Индия същите обеми, митото ще доведе до спад на рентабилността на ползвателите в размер на около 1,2 процентни пункта.
(138)
Трябва да се отбележи, че един ползвател е заел неутрална позиция по отношение на разследването, защото счита, че налагането на мерки няма да окаже значително въздействие върху пазарните цени, тъй като евентуалното повишение на цената ще бъде поето от дистрибуторите.
(139)
Друг ползвател изрази опасения, че, ако бъдат наложени, мерките ще засегнат и някои видове на продукта, които вече не са произвеждани в Съюза. Разследването показа обаче, че видовете на продукта, посочени от този ползвател, все още се произвеждат в Съюза и че търсенето на тези видове класове неръждаема стомана не е значително. Освен това следва да се отбележи, че по време на разглеждания период производителите от Съюза не са произвеждали на пълен капацитет, което означава, че в случай на повишаване на търсенето производството би могло да следва съответната тенденция.
(140)
Следва да се подчертае, че тъй като разглежданият продукт е стандартизиран от гледна точка на отрасъла и употребата, ползвателите биха могли лесно да променят своите източници на доставка, що се отнася до качеството или цената на продукта. Налагането на мерки следва да не представлява пречка пред възможността за внос на разглеждания продукт от други държави и дори и от Индия, след отстраняване на последиците, изразяващи се в нарушаване на търговията и породени от упражнявания дъмпинг.
(141)
С оглед на изложеното по-горе, макар и да е вероятно мерките върху индийския внос да окажат по-голямо отрицателно въздействие върху някои ползватели, отколкото върху други, цялостното отражение върху ползвателите се счита за ограничено.
7.4. Интерес на вносителите
(142)
Несвързаните вносители оказаха ограничено съдействие. Девет вносители предоставиха информация във връзка с подбора на извадка, но само един оказа съдействие. Това дружество е представлявало 7 % от общия внос от Индия по време на ПР. То се противопоставя на налагането на мерки, тъй като Индия е най-големият му доставчик. Въпреки че налагането на мерки би оказало отрицателно въздействие върху рентабилността му поради по-високите разходи, дружеството вносител би трябвало да бъде в състояние да прехвърли поне част от увеличените разходи на своите клиенти.
(143)
Освен това вносителите биха могли да преминат на други източници на доставка, в това число промишлеността на Съюза и други държави износители.
(144)
Въз основа на това бе направено временното заключение, че налагането на антидъмпингови мерки няма да има съществено отрицателно въздействие върху интереса на вносителите.
7.5. Заключение относно интереса на Съюза
(145)
С оглед на изложеното по-горе бе направено временното заключение, че като цяло въз основа на наличната информация по отношение на интереса на Съюза не съществуват неопровержими доводи срещу налагането на мерки върху вноса на разглеждания продукт от Индия.
(146)
Освен това, като се вземе предвид цялостното въздействие на антидъмпинговите мерки върху пазара на Съюза, положителното въздействие, особено това върху промишлеността на Съюза, изглежда надвишава потенциалното отрицателно въздействие върху останалите по-ограничени групи от заинтересовани страни.
8. ПРЕДЛОЖЕНИЕ ЗА ВРЕМЕННИ АНТИДЪМПИНГОВИ МЕРКИ
(147)
С оглед на направените заключения по отношение на дъмпинга, вредата, причинно-следствената връзка и интереса на Съюза следва да бъдат наложени временни антидъмпингови мерки, за да се предотврати по-нататъшното нанасяне на вреда на промишлеността на Съюза от дъмпинговия внос.
8.1. Ниво на отстраняване на вредата
(148)
За определянето на нивото на тези мерки бяха взети под внимание установените дъмпингови маржове и размерът на митото, необходимо за отстраняване на вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
(149)
При изчисляването на размера на митото, необходимо за отстраняване на последиците от вредоносния дъмпинг, беше счетено, че мерките следва да предоставят възможност на промишлеността на Съюза да покрие производствените си разходи и да реализира печалба преди облагането с данъци, каквато разумно може да се очаква да бъде реализирана в промишлен сектор от този вид при нормални условия на конкуренция, т.е. при отсъствието на дъмпингов внос, от продажбата на сходния продукт в Съюза.
(150)
Поради това нивото на отстраняване на вредата бе изчислено на базата на сравнение на среднопретеглената цена на дъмпинговия внос, установена за целите на изчисляването на подбиването на цената от съображение 77 по-горе, с невредоносната цена на промишлеността на Съюза за сходния продукт. Невредоносната цена бе установена, като към производствените разходи се добави разумно равнище на печалба. Целевият марж на печалбата бе временно определен на 5 %, както бе посочено в съображение 95.
(151)
Всяка разлика, произтичаща от това сравнение, след това беше изразена като процент от средната обща цена CIF на вноса, вж. съображение 154.
8.2. Временни мерки
(152)
С оглед на изложеното по-горе се счита, че в съответствие с член 7, параграф 2 от основния регламент спрямо вноса на някои видове телове от неръждаеми стомани с произход от Индия следва да бъдат наложени временни антидъмпингови мита на равнището на по-ниската от двете стойности - на дъмпинговия марж или маржа на вредата, съгласно правилото за по-ниското мито.
(153)
Що се отнася до успоредното антисубсидийно разследване съгласно член 14, параграф 1 от основния регламент и член 24, параграф 1, втората алинея от Регламент (ЕО) № 597/2009 на Съвета от 11 юни 2009 г. за защита срещу субсидиран внос от страни, които не са членки на Европейската общност (5), не се допуска едновременно налагане на антидъмпингово и изравнително мито при разглеждане на един и същ случай, възникнал поради дъмпинг или наличие на експортно субсидиране. Всички схеми за субсидиране, разгледани във временния антисубсидиен регламент (6), се отнасят за експортното субсидиране. Съответните временни антидъмпингови митнически ставки на оказалите съдействие производители са следователно съответно коригирани.
(154)
Въз основа на изложеното по-горе временните антидъмпингови митнически ставки са установени при съпоставка на маржовете на вредата, дъмпинговите маржове и ставките на изравнителното мито. Следователно предложените антидъмпингови мита са, както следва:
(В проценти)
Дружество
Марж на вредата
Дъмпингов марж
Ставка на изравнителното мито
Ставка на временното антидъмпингово мито
Rajaraatna Metal Industries
17,2
32,3
4,3
12,9
Venus group
26,1
30,4
3,2
22,9
Viraj Profiles
32,1
24,4
0,0
24,4
Оказали съдействие дружества, които не са включени в извадката
24,0
28,0
3,8
20,2
Всички други дружества
32,1
32,3
4,3
27,8
(155)
Индивидуалните ставки на антидъмпинговото мито за дружествата, посочени в настоящия регламент, са установени въз основа на констатациите от настоящото разследване. Поради това те отразяват състоянието, констатирано по време на разследването по отношение на тези дружества. Така тези митнически ставки (за разлика от митото, което се прилага в национален мащаб за „всички други дружества“) са приложими изключително за вноса на разглеждания продукт с произход от Индия, който е произведен от съответните дружества, т.е. от посочените конкретни правни субекти. Внесеният разглеждан продукт, произведен от всяко друго дружество, което не е конкретно посочено в постановителната част на настоящия регламент с наименование и адрес, включително субекти, свързани с конкретно посочените, не могат да се ползват от тези ставки и се облагат с митото, приложимо по отношение на „всички други дружества“.
(156)
Всяко искане за прилагане на тези индивидуални ставки на антидъмпинговото мито за дружествата (напр. след промяна на наименованието на правния субект или след създаване на нови структури за производство или продажби) следва незабавно да се изпраща до Комисията (7) заедно с цялата относима информация, по-специално във връзка с всяка промяна в дейността на дружеството, свързана с производството и продажбите на местния пазар и за износ, например във връзка с промяна на наименованието или промяна в структурите за производство и продажби. Ако е целесъобразно, регламентът ще бъде съответно изменен, като списъкът на дружествата, които се ползват от индивидуални митнически ставки, бъде актуализиран.
(157)
За да се осигури правилното прилагане на антидъмпинговото мито, нивото на остатъчното мито следва да се прилага не само за неоказалите съдействие производители износители, но и за тези производители, които през ПР не са осъществили износ за Съюза.
9. ЗАКЛЮЧИТЕЛНА РАЗПОРЕДБА
(158)
В интерес на доброто управление следва да се определи период, в който заинтересованите страни, които са заявили интереса си в срока, определен в известието за започване, могат да представят становищата си в писмен вид и да поискат изслушване. Освен това следва да се отбележи, че направените за целите на настоящия регламент констатации във връзка с налагането на антидъмпинговите мита са временни и е възможно да бъдат преразгледани при изготвянето на окончателните констатации,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. Налага се временно антидъмпингово мито върху вноса на телове от неръждаеми стомани, съдържащи тегловно:
-
2,5 % или повече никел, различни от телове, съдържащи тегловно 28 % или повече, но не повече от 31 % никел и 20 % или повече, но не повече от 22 % хром,
-
по-малко от 2,5 % никел, различни от телове, съдържащи тегловно 13 % или повече, но не повече от 25 % хром и 3,5 % или повече, но не повече от 6 % алуминий,
класирани понастоящем в кодове по КН 7223 00 19 и 7223 00 99 и с произход от Индия.
2. Ставките на временното антидъмпингово мито, приложими към нетната цена франко граница на Съюза преди обмитяване за продукта, описан в параграф 1 и произведен от изброените по-долу дружества, са следните:
Дружество
Мито (%)
Допълнителен код по ТАРИК
Raajratna, Metal Industries, Ahmedabad, Gujarat
12,9
B775
Venus Wire Industries Pvt. Ltd, Mumbai, Maharashtra
22,9
B776
Precision Metals, Mumbai, Maharashtra
22,9
B777
Hindustan Inox Ltd., Mumbai, Maharashtra
22,9
B778
Sieves Manufacturer India Pvt. Ltd., Mumbai, Maharashtra
22,9
B779
Viraj Profiles Vpl. Ltd., Thane, Maharashtra
24,4
B780
Дружества, изброени в приложението
20,2
B781
Всички други дружества
27,8
B999
3. Допускането на посочения в параграф 1 продукт за свободно обращение в Съюза става след представянето на гаранция, равностойна по размер на временното мито.
4. Освен ако не е предвидено друго, се прилагат действащите разпоредби относно митата.
Член 2
1. Без да се засягат разпоредбите на член 20 от Регламент (ЕО) № 1225/2009, заинтересованите страни могат да поискат оповестяване на основните факти и съображения, въз основа на които е приет настоящият регламент, да представят в писмена форма своите становища и да поискат да бъдат изслушани от Комисията в срок от един месец от датата на влизане в сила на настоящия регламент.
2. В съответствие с член 21, параграф 4 от Регламент (ЕО) № 1225/2009 засегнатите страни имат право на коментар по прилагането на настоящия регламент в срок от един месец от датата на влизането му в сила.
Член 3
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Член 1 от настоящия регламент се прилага за срок от шест месеца.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Брюксел на 3 май 2013 година.
REGOLAMENTO (UE) N. 418/2013 DELLA COMMISSIONE
del 3 maggio 2013
che istituisce un dazio anti-dumping provvisorio sulle importazioni di determinati fili di acciaio inossidabile originari dell’India
LA COMMISSIONE EUROPEA,
visto il trattato sul funzionamento dell’Unione europea,
visto il regolamento (CE) n. 1225/2009 del Consiglio, del 30 novembre 2009, relativo alla difesa contro le importazioni oggetto di dumping da parte di paesi non membri della Comunità europea (1) («il regolamento di base»), in particolare l’articolo 7,
sentito il comitato consultivo,
considerando quanto segue:
1. PROCEDIMENTO
1.1. Apertura
(1)
Il 10 agosto 2012 la Commissione europea («la Commissione») ha reso nota con un avviso pubblicato nella Gazzetta ufficiale dell’Unione europea (2) («l’avviso di apertura») l’apertura di un procedimento antidumping («il procedimento antidumping») relativo alle importazioni nell’Unione di determinati fili di acciaio inossidabile originari dell’India. («il paese interessato»).
(2)
Lo stesso giorno la Commissione ha annunciato, con un avviso pubblicato nella Gazzetta ufficiale dell’Unione europea (3) l’apertura di un procedimento antisovvenzione relativo alle importazioni verso l’Unione di determinati fili di acciaio inossidabile originari dell’India ed ha avviato un’inchiesta separata («il procedimento antisovvenzione»).
(3)
Il procedimento antidumping è stato aperto in seguito a una denuncia presentata il 28 giugno 2012 dall’Associazione europea della siderurgia (Eurofer) («il denunciante») a nome di produttori che rappresentano più del 50 % della produzione totale dell’Unione di determinati fili di acciaio inossidabile. La denuncia conteneva elementi di prova prima facie dell’esistenza di pratiche di dumping sul prodotto citato e del grave pregiudizio che ne consegue, elementi ritenuti sufficienti per giustificare l’avvio di un’inchiesta.
1.2. Parti interessate dall’inchiesta
(4)
La Commissione ha notificato ufficialmente l’apertura dell’inchiesta al denunciante, agli altri produttori noti dell’Unione, ai produttori esportatori noti, agli importatori ed utilizzatori noti e alle autorità indiane.
(5)
Le parti interessate hanno avuto la possibilità di comunicare le proprie osservazioni per iscritto e di chiedere di essere sentite entro il termine indicato nell’avviso di apertura. È stata concessa un’audizione a tutte le parti che ne hanno fatto richiesta dimostrando di avere particolari motivi per essere sentite.
(6)
Tenuto conto del numero elevato di produttori esportatori nel paese interessato, di importatori indipendenti e di produttori dell’Unione coinvolti dal procedimento, e per completare l’inchiesta entro i termini previsti, la Commissione ha annunciato nell’avviso di apertura la sua decisione di limitare ad un numero ragionevole i produttori esportatori nel paese interessato, gli importatori indipendenti e i produttori dell’Unione da sottoporre all’inchiesta mediante la scelta di un campione, a norma dell’articolo 17 del regolamento di base (tecnica nota anche come «campionamento»).
1.2.1. Campionamento dei produttori esportatori
(7)
Per consentire alla Commissione di stabilire se fosse necessario ricorrere al campionamento e, in tal caso, di selezionare un campione, tutti i produttori esportatori nel paese interessato sono stati invitati a manifestarsi alla Commissione e a fornire le informazioni indicate nell’avviso di apertura.
(8)
In totale 18 produttori esportatori, alcuni dei quali appartenenti allo stesso gruppo, hanno fornito le informazioni richieste, hanno acconsentito ad essere inclusi nel campione e sette di essi hanno chiesto di essere esaminati a titolo individuale nell’eventualità che non fossero inclusi nel campione. Quindici di queste società disposte a collaborare hanno dichiarato di aver esportato fili di acciaio inossidabile verso l’Unione durante il periodo dell’inchiesta. Il campione è stato quindi scelto in base alle informazioni fornite da questi quindici produttori esportatori.
(9)
In applicazione dell’articolo 17 del regolamento di base, la Commissione ha selezionato un campione in base al massimo volume rappresentativo delle esportazioni del prodotto in esame verso l’Unione atto ad essere adeguatamente esaminato nel tempo disponibile. Il campione selezionato è composto da due società individuali e da un gruppo costituito da quattro società collegate, che insieme rappresentano più del 63 % del volume totale delle esportazioni del prodotto in esame verso l’Unione.
(10)
In applicazione dell’articolo 17, paragrafo 2, del regolamento di base, tutti i produttori esportatori noti interessati e le autorità del paese interessato sono stati consultati in merito alla selezione di un campione rappresentativo. Non sono pervenute osservazioni sulla selezione del campione.
(11)
Come indicato al considerando 9 il campione è stato limitato a un numero ragionevole di società che potevano essere esaminate nel tempo disponibile. Le società esaminate ai fini dell’inchiesta sono indicate più avanti nel considerando 19.
(12)
Inoltre, come indicato al considerando 8, inizialmente sono state ricevute 7 richieste di valutazione individuale. Si è ritenuto quindi che in questa fase un esame individuale sarebbe stato eccessivamente oneroso e avrebbe impedito la rapida conclusione dell’inchiesta.
(13)
Tuttavia le richieste inoltrate dagli esportatori che hanno presentato le informazioni necessarie entro i termini stabiliti verranno esaminate nel prosieguo dell’inchiesta.
1.2.2. Campionamento dei produttori dell’Unione
(14)
Nell’avviso di apertura la Commissione annunciava di aver selezionato in via provvisoria un campione di produttori dell’Unione. Tale campione inizialmente era formato da cinque produttori noti alla Commissione prima dell’apertura dell’inchiesta in quanto produttori di fili di acciaio inossidabile nell’Unione. La Commissione ha selezionato il campione in base al volume delle vendite e della produzione, nonché all’ubicazione geografica. Anche le parti interessate sono state invitate tramite l’avviso di apertura a presentare le loro osservazioni sul campione provvisorio. Non sono pervenute osservazioni sul campione proposto. L’esame delle risposte al questionario ha rivelato che uno dei produttori selezionati dell’Unione aveva una società collegata, anch’essa operante nella produzione e vendita di fili di acciaio inossidabile. Anche questa società collegata è stata quindi inclusa nel campione. I sei produttori dell’Unione inclusi nel campione rappresentavano pertanto il 46,5 % della produzione totale stimata dell’Unione, per cui il campione è da considerarsi rappresentativo dell’industria dell’Unione.
1.2.3. Campionamento degli importatori
(15)
Per consentire alla Commissione di stabilire se fosse necessario ricorrere al campionamento e, in tal caso, di selezionare un campione, tutti gli importatori indipendenti sono stati invitati a manifestarsi alla Commissione ed a fornire le informazioni indicate nell’avviso di apertura.
(16)
In totale nove importatori indipendenti hanno fornito le informazioni richieste e hanno acconsentito ad essere inclusi nel campione. La Commissione ha selezionato un campione formato da tre società che rappresentano il 23,8 % delle importazioni indiane verso l’Unione durante il periodo dell’inchiesta, percentuale calcolata sulla base del massimo volume di importazioni verso l’Unione. Tuttavia due tra gli importatori selezionati nel campione non hanno trasmesso risposte al questionario. Per questo motivo la campionatura non può essere applicata in questa fase dell’inchiesta e occorrerà richiedere nuovamente la collaborazione degli importatori durante il prosieguo dell’inchiesta.
1.2.4. Risposte al questionario e visite di verifica
(17)
Sono stati inviati questionari ai tre (gruppi di) produttori esportatori inclusi nel campione in India e ai produttori esportatori che hanno chiesto l’esame individuale, ai sei produttori dell’Unione inclusi nel campione, ai tre importatori indipendenti inclusi nel campione e a nove utilizzatori noti.
(18)
Sono state ricevute risposte al questionario dai tre (gruppi di) produttori esportatori inclusi nel campione in India, da due dei produttori esportatori che avevano chiesto l’esame individuale, dai sei produttori dell’Unione inclusi nel campione, da un importatore indipendente e da tre utilizzatori.
(19)
La Commissione ha raccolto e verificato tutte le informazioni fornite dalle parti interessate e ritenute necessarie per la determinazione provvisoria del dumping, del conseguente pregiudizio e dell’interesse dell’Unione. Sono state effettuate visite di verifica presso le sedi delle seguenti società:
Produttori dell’Unione:
-
Hagener Feinstahl GmbH, Hagen, Germania,
-
Inoxfil SA, Igualada, Spagna,
-
Rodacciai SpA, Milano, Italia,
-
Trafilerie Brambilla SpA, Calziocorte, Italia,
-
Ugitech Group:
-
Ugitech France SA, Bourg en Bresse, Francia,
-
Sprint Metal Edelstahl, Hemer, Germania.
Produttori esportatori in India:
-
Raajratna Metal Industries, Ahmedabad, Gujarat,
-
Viraj Profiles Vpl. Ltd., Thane, Maharashtra,
-
Gruppo Venus:
-
Venus Wire Industries Pvt. Ltd, Mumbai, Maharashtra,
-
Precision Metals, Mumbai, Maharashtra,
-
Hindustan Inox Ltd., Mumbai, Maharashtra.
1.3. Periodo dell’inchiesta e periodo in esame
(20)
L’inchiesta relativa al dumping e al pregiudizio ha riguardato il periodo compreso tra il 1o aprile 2011 e il 31 marzo 2012 (di seguito «periodo dell’inchiesta» o «PI»). L’esame delle tendenze utili per la valutazione del pregiudizio ha riguardato il periodo tra il 1o gennaio 2009 e la fine del periodo dell’inchiesta (nel seguito «periodo considerato»).
2. PRODOTTO IN ESAME E PRODOTTO SIMILE
2.1. Prodotto in esame
(21)
Il prodotto in esame è rappresentato da filo di acciaio inossidabile contenente, in peso:
-
una percentuale di nichel pari o superiore al 2,5 %, diverso dal filo contenente, in peso, una percentuale di nichel pari o superiore al 28 % ma non superiore al 31 % e una percentuale di cromo pari o superiore al 20 % ma non superiore al 22 %,
-
una percentuale di nichel inferiore al 2,5 %, diverso dal filo contenente, in peso, una percentuale di cromo pari o superiore al 13 % ma non superiore al 25 % e una percentuale di alluminio pari o superiore al 3,5 % ma non superiore al 6 %,
attualmente classificati nei codici NC 7223 00 19 e 7223 00 99 e originari dell’India.
(22)
Una delle parti interessate ha affermato che esistono dei prodotti cosiddetti «ad elevato profilo tecnico», diversi dagli altri tipi di prodotti in esame, fabbricati in India ma anche nell’Unione. Essa ha inoltre affermato che, al contrario della maggior parte dei tipi di prodotto esportati dall’India verso l’Unione, i prodotti ad elevato profilo tecnico non sono prodotti d’uso corrente, bensì categorie di prodotti specifici fabbricati per usi determinati, in determinati gradi d’acciaio e diametri specifici, che non dovrebbero quindi rientrare nell’oggetto dell’inchiesta.
(23)
In questa fase è emerso che le categorie di prodotti ad elevato profilo tecnico erano compresi nella definizione del prodotto ed hanno specifiche di base fisiche, chimiche e tecniche simili agli altri tipi di prodotto in esame. Risulta inoltre che queste categorie di prodotti sono fabbricate anche dai produttori dell’Unione, per cui le categorie di prodotti ad elevato profilo tecnico rientrano nell’ambito dell’inchiesta.
2.2. Prodotto simile
(24)
L’indagine ha stabilito che il prodotto in esame e il prodotto fabbricato e venduto sul mercato interno in India risultano avere, alla pari del prodotto fabbricato dall’industria dell’Unione e venduto sul mercato unionale, le stesse caratteristiche fisiche, chimiche e tecniche di base e le stesse applicazioni fondamentali. Essi sono pertanto provvisoriamente considerati prodotti simili a norma dell’articolo 1, paragrafo 4, del regolamento di base.
3. DUMPING
3.1. Introduzione
(25)
Dalle visite di verifica effettuate presso le sedi dei tre produttori esportatori indiani inclusi nel campione e l’esame successivo delle informazioni raccolte è emerso che tutti avevano fornito alcune informazioni che non potevano considerarsi attendibili.
(26)
Nel caso di un produttore esportatore, la Commissione ha rilevato che i costi indicati nella risposta al questionario non erano coerenti e non trovavano riscontro nei costi riportati dal sistema di contabilità interna del produttore.
(27)
Il produttore esportatore ha affermato che le differenze rilevate tra i costi indicati alla Commissione e quelli identificati nel sistema di contabilità interna durante la visita di verifica si dovevano a errori nella registrazione delle transazioni e a differenze nei metodi di gestione contabile, in particolare per quanto riguarda il consumo di materia prima. Il produttore esportatore ha affermato che i dati del sistema di contabilità interna non erano attendibili e non dovevano essere utilizzati ai fini dell’inchiesta. Pur avendo utilizzato lo stesso sistema di gestione contabile per diversi anni, il produttore esportatore ha affermato che la Commissione dovrebbe fondare la sua analisi sui costi indicati nella risposta al questionario, non sui dati relativi ai costi presenti nel sistema di contabilità interna dell’azienda.
(28)
Va notato che, sebbene i dati presenti nel sistema di contabilità interna fossero coerenti con i rendiconti finanziari sottoposti a revisione forniti dal produttore esportatore, durante la visita di verifica non è stato possibile effettuare un confronto e stabilire quindi una relazione tra le tabelle dei costi preparate specificamente per l’inchiesta in corso e i dati presenti nel sistema di contabilità interna. Per questo motivo, a norma dell’articolo 18 del regolamento di base, si ritiene opportuno utilizzare le informazioni presenti nel sistema di contabilità interna del produttore esportatore ai fini della presente inchiesta antidumping.
(29)
Per questo motivo la Commissione ha provvisoriamente corretto i dati relativi ai costi forniti dal produttore esportatore nella risposta al questionario utilizzando i dati disponibili nel suo sistema di contabilità interna.
(30)
Nel caso di un secondo produttore esportatore la Commissione ha rilevato che i dati relativi agli acquisti e al consumo di materie prime indicati alla Commissione nella risposta al questionario non erano suffragati dai dati presenti nel sistema del produttore per la gestione degli inventari. In particolare sono emerse differenze tra le due fonti nella distribuzione dei prodotti in base ai gradi d’acciaio. La Commissione prende atto del fatto che il grado d’acciaio è un fattore determinante per stabilire il costo del prodotto finito. Eventuali informazioni inattendibili relative al grado d’acciaio potrebbero alterare notevolmente i calcoli dei costi e dei prezzi di vendita delle singole categorie di prodotto, potendo quindi risultare fuorvianti.
(31)
Il produttore esportatore ha affermato tuttavia che gli archivi informatici contenenti i dati sugli acquisti di materia prima raccolti dalla Commissione durante la visita di verifica erano incompleti, perché altre unità dell’azienda avevano effettuato acquisti ulteriori non riportati e quindi non registrati negli archivi informatici raccolti durante la visita di verifica ed esaminati dalla Commissione. Il produttore esportatore ha inoltre affermato che le differenze rilevate nelle quantità d’acciaio presenti in ogni singolo grado si dovevano al fatto che alcuni gradi d’acciaio erano parzialmente coincidenti e che alcune fasi del processo produttivo non permettevano una tracciabilità a livello dei singoli gradi d’acciaio.
(32)
La Commissione osserva tuttavia che tali dichiarazioni da parte della società a proposito degli ulteriori acquisti di materia prima non sono sufficienti a spiegare le differenze rilevate a livello dei singoli gradi d’acciaio. La Commissione osserva anche che secondo la società non è possibile garantire una tracciabilità precisa in base ai singoli gradi d’acciaio in tutte le fasi del processo produttivo. Quest’affermazione pregiudica ulteriormente l’attendibilità del sistema di resoconto dei gradi d’acciaio nel suo complesso. Le informazioni fornite sui gradi d’acciaio devono provvisoriamente considerarsi fuorvianti.
(33)
La Commissione ritiene che la distribuzione della materia prima in base ai gradi d’acciaio che è stata comunicata non sia attendibile e vada quindi provvisoriamente disattesa, e che le conclusioni debbano basarsi sui dati disponibili, a norma dell’articolo 18 del regolamento di base. Data l’inattendibilità del sistema di resoconto nel suo complesso, non è stato possibile utilizzare i gradi d’acciaio riferiti per formulare conclusioni. Per questo motivo, al fine di calcolare un margine complessivo di dumping per tutti i prodotti è stato utilizzato il consumo totale di tutte le materie prime considerate nel loro complesso, senza tener conto della distribuzione in base ai gradi acciaio.
(34)
Nel caso del terzo produttore esportatore, durante la visita di verifica la Commissione ha rilevato anche che i flussi di materie prime indicati nella risposta al questionario non erano coerenti con i dati presenti nel sistema di contabilità del produttore. Sono infatti emerse differenze tra le due fonti sulla distribuzione in base ai gradi d’acciaio.
(35)
Il produttore esportatore, pur ammettendo alcuni errori nella sua risposta al questionario, ha affermato che le differenze nelle quantità complessive di materia prima potevano essere riconciliate prendendo in considerazione le variazioni delle scorte. Tuttavia, la società ha anche affermato che una riconciliazione precisa, a livello dei singoli gradi d’acciaio, è resa impossibile dalla parziale coincidenza degli stessi. Quest’affermazione pregiudica ulteriormente l’attendibilità del sistema di resoconto dei gradi d’acciaio nel suo complesso. Le informazioni fornite sui gradi d’acciaio devono considerarsi fuorvianti.
(36)
La Commissione ritiene che la distribuzione della materia prima in base ai gradi d’acciaio che è stata comunicata non sia attendibile e vada quindi provvisoriamente disattesa, e che le conclusioni debbano basarsi sui dati disponibili, a norma dell’articolo 18 del regolamento di base. Data l’inattendibilità del sistema di resoconto nel suo complesso, non è stato possibile utilizzare i gradi d’acciaio riferiti per formulare conclusioni. Per questo motivo, al fine di calcolare un margine complessivo di dumping per tutti i prodotti è stato utilizzato il consumo totale di tutte le materie prime considerate nel loro complesso, senza tener conto della distribuzione in base ai gradi acciaio.
(37)
Ogni singolo produttore esportatore ha ricevuto una comunicazione individuale volta a spiegare le ragioni precise e dettagliate per le quali alcuni dei dati forniti nella risposta al questionario non sono stati ritenuti accettabili. Essi sono anche stati informati che la Commissione intendeva formulare conclusioni provvisorie in base ai dati disponibili, a norma dell’articolo 18 del regolamento di base.
(38)
Tutti e tre i produttori esportatori hanno avuto la possibilità di presentare osservazioni e hanno chiesto e ottenuto di essere sentiti. Essi hanno inoltre presentato le loro osservazioni per iscritto in merito alla possibile applicazione dell’articolo 18 del regolamento di base. Le spiegazioni ricevute dalle società non hanno però chiarito a sufficienza le questioni descritte in precedenza, rendendo necessario sostituire alcuni dei dati presentati con le informazioni più attendibili a disposizione.
3.2. Valore normale
(39)
Per determinare il valore normale la Commissione ha innanzitutto valutato, per ogni singolo produttore esportatore incluso nel campione, se il volume complessivo delle vendite del prodotto simile sul mercato interno a clienti indipendenti fosse rappresentativo, ossia se il valore complessivo di tali vendite rappresentasse almeno il 5 % del valore complessivo delle esportazioni del prodotto interessato verso l’Unione durante il PI, a norma dell’articolo 2, paragrafo 2, del regolamento di base. La Commissione ha considerato rappresentative le vendite complessive del prodotto simile da parte di ogni singolo produttore esportatore sul mercato interno.
(40)
La Commissione ha poi individuato, per ogni singolo produttore incluso nel campione e con un livello complessivo di vendite sul mercato interno da considerarsi rappresentativo, i tipi di prodotto venduti sul mercato interno identici o direttamente comparabili a quelli venduti per l’esportazione verso l’Unione.
(41)
Tuttavia, come già spiegato nella sezione 3.1, nel caso di due produttori esportatori i confronti sotto descritti sono stati effettuati prendendo in considerazione tutti i prodotti, invece di mettere a confronto i singoli tipi di prodotto separatamente.
(42)
Per ciascun tipo di prodotto venduto da ogni singolo produttore esportatore incluso nel campione sul proprio mercato interno e ritenuto identico o comparabile al tipo di prodotto esportato verso l’Unione, si è stabilito se le vendite sul mercato interno fossero sufficientemente rappresentative ai fini dell’articolo 2, paragrafo 2, del regolamento di base. Le vendite sul mercato interno di un particolare tipo di prodotto sono state considerate sufficientemente rappresentative quando il volume complessivo di tale tipo di prodotto venduto a clienti indipendenti sul mercato interno durante il PI rappresentava almeno il 5 % del volume complessivo del tipo di prodotto identico o comparabile esportato verso l’Unione.
(43)
La Commissione ha quindi esaminato se le vendite sul mercato interno di ciascun produttore incluso nel campione potessero considerarsi eseguite nell’ambito di normali operazioni commerciali, a norma dell’articolo 2, paragrafo 4, del regolamento di base. A tal fine si è calcolata la proporzione di vendite remunerative effettuate sul mercato interno a clienti indipendenti durante il PI.
(44)
Quando il volume delle vendite di un tipo di prodotto, effettuate a prezzi netti pari o superiori al costo di produzione calcolato, rappresentava più dell’80 % del volume complessivo delle vendite di quel tipo di prodotto e la media ponderata del prezzo di vendita dello stesso era pari o superiore al costo unitario di produzione, il valore normale è stato determinato in base al prezzo effettivamente applicato sul mercato interno calcolato come media ponderata dei prezzi di tutte le vendite sul mercato interno realizzate per quel determinato tipo di prodotto durante il PI, remunerative o meno.
(45)
Quando il volume delle vendite remunerative di un tipo di prodotto rappresentava l’80 % o meno del volume complessivo delle vendite di quel tipo di prodotto, o il prezzo medio ponderato di quel tipo di prodotto era inferiore al costo unitario di produzione, il valore normale è stato determinato in base al prezzo effettivamente applicato sul mercato interno calcolato come media ponderata dei prezzi delle sole vendite remunerative di quel tipo di prodotto realizzate sul mercato interno durante il PI.
(46)
I tipi di prodotto venduti in perdita non sono stati considerati venduti nell’ambito di normali operazioni commerciali.
(47)
Quando non vi sono state vendite di un prodotto simile nel corso di normali operazioni commerciali, oppure quando per un tipo di prodotto non vi sono state vendite quantitativamente rappresentative sul mercato interno, la Commissione ha utilizzato il valore normale costruito, a norma dell’articolo 2, paragrafi 3 e 6, del regolamento di base.
(48)
Il valore normale è stato costruito sommando i costi medi di produzione durante il periodo dell’inchiesta, eventualmente adattati, la media ponderata delle spese generali, amministrative e di vendita («SGAV») sostenute e la media ponderata dei profitti ottenuti dai produttori esportatori inclusi nel campione sulle vendite del prodotto simile sul mercato interno realizzate nell’ambito di normali operazioni commerciali durante il periodo dell’inchiesta. In particolare, come spiegato in precedenza nella sezione 3.1, all’occorrenza i costi di produzione e le SGAV sono stati adattati prima di essere usati per la verifica delle normali operazioni commerciali e per la costruzione del valore normale.
(49)
Ogni società ha ricevuto informazioni individuali relative ai calcoli utilizzati per determinare il rispettivo valore normale e avrà la possibilità di presentare osservazioni.
3.3. Prezzo all’esportazione
(50)
I produttori esportatori inclusi nel campione hanno esportato verso l’Unione direttamente a clienti indipendenti oppure attraverso società collegate.
(51)
Quando il prodotto in esame è stato esportato direttamente a clienti indipendenti nell’Unione, il prezzo all’esportazione è stato stabilito a norma dell’articolo 2, paragrafo 8, del regolamento di base, cioè in base ai prezzi all’esportazione effettivamente pagati o pagabili.
(52)
Quando le vendite all’esportazione verso l’Unione sono state effettuate attraverso una società collegata, il prezzo all’esportazione è stato stabilito a norma dell’articolo 2, paragrafo 9, del regolamento di base, ovvero in base al prezzo al quale il prodotto importato è stato rivenduto per la prima volta a clienti indipendenti nell’Unione. In tali casi sono stati applicati adeguamenti per tutte le spese sostenute tra l’importazione e la rivendita, compresi i dazi e le imposte, così come per le SGAV e per gli utili derivati. Sono stati usati i costi relativi alle SGAV dell’importatore collegato ed è stato stabilito un margine di profitto ragionevole, utilizzando come base il margine ottenuto da un importatore indipendente del prodotto in esame.
3.4. Confronto
(53)
Il valore normale e il prezzo all’esportazione dei produttori esportatori inclusi nel campione sono stati messi a confronto a livello franco fabbrica.
(54)
Ai fini di un equo confronto tra il valore normale e il prezzo all’esportazione si è tenuto debitamente conto, grazie ad opportuni adeguamenti, delle differenze che incidono sui prezzi e sulla loro comparabilità, come prescritto dall’articolo 2, paragrafo 10, del regolamento di base.
(55)
Su tale base, sono stati effettuati adeguamenti per i costi di trasporto, nolo marittimo e spese di assicurazione, movimentazione, carico e costi accessori, imballaggio, credito, sconti e commissioni qualora sia stato dimostrato che tali differenze incidono sulla comparabilità dei prezzi.
3.5. Margini di dumping
(56)
In applicazione dell’articolo 2, paragrafi 11 e 12, del regolamento di base, per ogni società inclusa nel campione la media ponderata del valore normale stabilito per il prodotto simile è stata messa a confronto con la media ponderata del prezzo all’esportazione del prodotto in esame.
(57)
Secondo le disposizioni di cui all’articolo 9, paragrafo 6, del regolamento di base, e data l’applicazione dell’articolo 18 del regolamento di base a tutti e tre i produttori esportatori inclusi nel campione, non è stato possibile stabilire il margine di dumping dei produttori esportatori che hanno collaborato ma che non sono stati inclusi nel campione in base al margine di dumping medio delle società incluse nel campione.
(58)
In tal caso, si è ritenuto opportuno stabilire in via provvisoria il margine di dumping applicabile ai produttori esportatori che hanno collaborato ma che non sono stati inclusi nel campione in base al loro prezzo all’esportazione, determinato secondo le statistiche Eurostat sulle importazioni, ed al valore normale medio stabilito per i produttori indiani inclusi nel campione, a condizione che il valore normale medio non fosse soggetto all’applicazione dell’articolo 18 del regolamento di base.
(59)
Il margine di dumping calcolato per le società che hanno collaborato all’inchiesta ma che non sono state incluse nel campione è stato quindi fissato in via provvisoria al 28,0 %.
(60)
Per quanto riguarda tutti gli altri produttori esportatori in India, la Commissione ha per prima cosa stabilito il grado di collaborazione. A tal fine, ha messo a confronto il totale delle esportazioni indicate nelle risposte al questionario per il campionamento e il totale delle importazioni dall’India ricavabile dalle statistiche Eurostat sulle importazioni. Dato l’elevato livello di collaborazione, il margine di dumping residuo è stato fissato allo stesso livello del margine di dumping più alto stabilito per i produttori esportatori inclusi nel campione.
(61)
Su tale base, il livello di dumping a livello nazionale è stato fissato in via provvisoria al 32,3 %.
(62)
Date tali premesse, i margini di dumping provvisori (media ponderata), espressi come percentuale del prezzo cif franco frontiera UE, dazio non corrisposto, sono i seguenti:
(in %)
Società
Margine di dumping provvisorio
Raajratna Metal Industries
32,3
Gruppo Venus
30,4
Viraj Profiles
24,4
Società che hanno collaborato non incluse nel campione
28,0
Tutte le altre società
32,3
4. INDUSTRIA DELL’UNIONE
4.1. Industria dell’Unione
(63)
Il prodotto simile era fabbricato da ventisette produttori dell’Unione. Si ritiene che essi rappresentino l’industria dell’Unione, a norma dell’articolo 4, paragrafo 1, e dell’articolo 5, paragrafo 4, del regolamento di base, e in appresso saranno denominati «l’industria dell’Unione».
4.2. Produzione dell’Unione
(64)
Per determinare la produzione totale dell’Unione durante il periodo dell’inchiesta, sono state utilizzate tutte le informazioni disponibili riguardanti l’industria unionale, comprese quelle fornite nella denuncia, i dati raccolti presso i produttori dell’Unione prima e dopo l’apertura dell’inchiesta e le risposte al questionario fornite dai produttori dell’Unione inclusi nel campione.
(65)
Va ricordato anche che uno dei produttori dell’Unione, collegato ad un produttore esportatore indiano e oppostosi all’apertura dell’inchiesta, è stato incluso nell’elenco dei produttori che rappresentano l’industria dell’Unione.
(66)
Su tale base, la produzione totale dell’Unione è stata stimata in circa 139 141 tonnellate durante il periodo dell’inchiesta. Tale cifra comprende la produzione di tutti i produttori dell’Unione che si sono manifestati, nonché una stima del volume di produzione del resto dei produttori dell’Unione che non si sono manifestati nell’inchiesta.
4.3. Campionamento dei produttori dell’Unione
(67)
Come indicato al considerando 14 di cui sopra sono stati inclusi nel campione sei produttori dell’Unione, che rappresentano il 46,5 % della produzione totale stimata dell’Unione del prodotto simile.
5. PREGIUDIZIO
5.1. Consumo dell’Unione
(68)
Il consumo nell’Unione è stato calcolato sommando le importazioni totali al volume totale delle vendite dell’industria dell’Unione sul mercato della stessa. L’anno 2009 è stato caratterizzato da prezzi elevatissimi del nichel, la principale materia prima usata nella fabbricazione del prodotto in esame e del prodotto simile, oltre che dagli effetti negativi della crisi finanziaria, entrambi fattori responsabili di un livello di consumo particolarmente basso nell’Unione in quell’anno. Tuttavia, la situazione del mercato è migliorata, come indica la tabella riportata di seguito, e il consumo dell’Unione è aumentato del 50 % tra il 2009 e il PI.
2009
2010
2011
PI
Consumo (in tonnellate)
131 436
187 280
196 476
197 327
Indice (2009 = 100)
100
142
149
150
Fonte:
Eurostat, dati della denuncia e risposte al questionario
5.2. Importazioni nell’Unione provenienti dal paese interessato
5.2.1. Volume e quota di mercato delle importazioni in esame
(69)
Durante il periodo in esame il volume e la quota di mercato delle importazioni oggetto di dumping verso l’Unione da parte dei produttori esportatori che hanno collaborato hanno fatto registrare la seguente evoluzione:
2009
2010
2011
PI
Volume
16 847
29 053
36 720
35 398
Indice (2009 = 100)
100
172
218
210
Quota di mercato (in %)
12,8
15,5
18,7
17,9
Indice (2009 = 100)
100
121
146
140
Fonte:
Eurostat, dati della denuncia e risposte al questionario
(70)
Durante il periodo in esame i volumi delle importazioni dall’India hanno subito un aumento considerevole, pari al 110 %. Tale aumento è stato particolarmente pronunciato nel periodo tra il 2009 e il 2010, durante il quale le importazioni dall’India sono cresciute del 72 % mentre il consumo dell’Unione si è incrementato del 42 %. Tuttavia, mentre il consumo è aumentato soltanto del 5 % tra il 2010 e il PI, il volume delle importazioni dall’India ha continuato a far registrare un forte incremento, pari al 22 %, durante lo stesso periodo.
(71)
La quota di mercato delle importazioni oggetto di dumping provenienti dall’India ha registrato un aumento significativo, pari al 40 %, durante il periodo in esame.
5.2.2. Prezzi delle importazioni e sottoquotazione dei prezzi
(72)
Come spiegato in precedenza al considerando 22 una delle parti interessate ha espresso il timore che il questionario antidumping non permettesse di trattare diversamente alcuni tipi specifici del prodotto in esame che a suo parere sono diversi.
(73)
Tale problema è stato affrontato nel questionario ampliando i cosiddetti codici di controllo del prodotto (CCP) per identificare con esattezza i tipi di prodotto rilevanti per l’inchiesta ed in particolare per il confronto dei prezzi. In questa fase l’inchiesta ha determinato che i produttori esportatori indiani hanno esportato solamente quantità ridotte di questi tipi di prodotto ad elevato profilo tecnico. Tuttavia va sottolineato che le modifiche apportate all’elenco dei CCP ha permesso il confronto diretto tra tipi di prodotto simili.
(74)
La tabella riportata qui sotto mostra il prezzo medio delle importazioni oggetto di dumping:
2009
2010
2011
PI
Prezzo medio (in EUR/t)
2 372
2 801
3 246
3 196
Indice (2009 = 100)
100
118
137
135
Fonte:
Eurostat e risposte al questionario
(75)
I prezzi medi delle importazioni dall’India sono aumentati del 35 % durante il periodo in esame, ma si sono mantenuti al di sotto dei prezzi di vendita praticati dall’industria dell’Unione durante lo stesso periodo (cfr. considerando 93 più avanti). Questo spiega l’impennata dei volumi d’importazione e l’aumento significativo, pari al 40 %, della quota di mercato di cui hanno goduto gli esportatori indiani durante lo stesso periodo.
(76)
Per determinare la sottoquotazione dei prezzi durante il PI, la media ponderata dei prezzi di vendita per tipo di prodotto praticati dai produttori dell’Unione inclusi nel campione a clienti indipendenti sul mercato dell’Unione, adeguati a livello franco fabbrica, è stata confrontata con la corrispondente media ponderata dei prezzi per tipo di prodotto delle importazioni oggetto di dumping praticati dai produttori indiani inclusi nel campione al primo cliente indipendente sul mercato dell’Unione, stabiliti su una base cif e opportunamente adeguati per tenere conto dei costi successivi all’importazione.
(77)
Il risultato del confronto, espresso come percentuale del fatturato dei produttori dell’Unione inclusi nel campione durante il PI, ha rivelato una media ponderata del margine di sottoquotazione pari al 15 % nelle importazioni oggetto di dumping dal paese interessato verso il mercato dell’Unione. I prezzi delle importazioni oggetto di dumping, inferiori rispetto a quelli dell’Unione durante il periodo in esame, spiegano l’aumento significativo del volume di importazioni dall’India e della quota di mercato di cui hanno goduto le importazioni dall’India tra il 2009 e il PI.
5.3. Situazione economica dell’industria dell’Unione
5.3.1. Osservazioni preliminari
(78)
A norma dell’articolo 3, paragrafo 5 del regolamento di base, l’esame delle ripercussioni delle importazioni oggetto di dumping dall’India sull’industria dell’Unione ha compreso un’analisi di tutti gli indicatori economici rilevanti in rapporto alla situazione dell’industria dell’Unione nel periodo considerato.
(79)
Come già indicato nel considerando 14, è stato usato il campionamento per esaminare l’eventuale pregiudizio sofferto dall’industria dell’Unione.
(80)
Per valutare il pregiudizio, la Commissione ha operato una distinzione tra indicatori di pregiudizio macroeconomici e microeconomici. A tal riguardo, la situazione economica dell’industria dell’Unione viene valutata utilizzando: a) indicatori macroeconomici, come la produzione, la capacità produttiva e di utilizzazione degli impianti, i volumi di vendita, la quota di mercato e la crescita, l’occupazione, la produttività, l’entità del margine di dumping effettivo e la ripresa da precedenti pratiche di dumping, indicatori per i quali i dati sono stati raccolti al livello dell’industria complessiva dell’Unione; e b) indicatori microeconomici, come prezzi medi unitari, costi unitari, redditività, flusso di cassa, investimenti, utile sull’investimento e capacità di ottenere capitali, scorte e costo della manodopera, indicatori per i quali i dati sono stati raccolti a livello dei produttori dell’Unione inclusi nel campione.
(81)
Va notato che, per definire gli indicatori macroeconomici e in particolare i dati riguardanti i produttori dell’Unione non inclusi nel campione, sono state utilizzate tutte le informazioni disponibili riguardanti l’industria dell’Unione, comprese quelle fornite nella denuncia, i dati raccolti dai produttori dell’Unione prima e dopo l’inizio dell’inchiesta e le risposte ai questionari fornite dai produttori dell’Unione inclusi nel campione.
(82)
Gli indicatori microeconomici sono stati definiti in base alle informazioni fornite dai produttori dell’Unione inclusi nel campione attraverso le loro risposte al questionario.
5.3.2. Indicatori macroeconomici
a) Produzione, capacità di produzione e utilizzazione delle capacità
(83)
La produzione dell’Unione, la capacità produttiva e l’utilizzo degli impianti hanno registrato nel periodo in esame la seguente evoluzione:
2009
2010
2011
PI
Volume di produzione (in tonnellate)
105 646
140 363
138 795
139 141
Indice (2009 = 100)
100
133
131
132
Capacità di produzione (in tonnellate)
244 236
246 324
245 922
246 599
Indice (2009 = 100)
100
101
101
101
Utilizzo degli impianti (in %)
43
57
56
56
Indice (2009 = 100)
100
132
130
130
Fonte:
denuncia e risposte al questionario
(84)
La produzione dell’Unione è aumentata del 32 % durante il periodo in esame, rispecchiando in certa misura l’evoluzione positiva del consumo. I volumi di produzione, invece, tra il 2010 e il PI non sono aumentati.
(85)
Mentre il tasso d’utilizzo degli impianti è aumentato di 13 punti percentuali durante il periodo in esame, la capacità produttiva è rimasta sostanzialmente invariata durante lo stesso periodo.
b) Volume delle vendite, quota di mercato e crescita
(86)
I volumi delle vendite, la quota di mercato e la crescita hanno registrato, durante il periodo in esame, la seguente evoluzione:
2009
2010
2011
PI
Volume delle vendite (in tonnellate)
88 796
124 641
124 007
124 217
Indice (2009 = 100)
100
140
140
140
Quota di mercato (in %)
67,6
66,6
63,1
62,9
Indice (2009 = 100)
100
98
93
93
Fonte:
denuncia e risposte al questionario
(87)
Dopo un considerevole aumento tra il 2009 e il 2010 in un contesto di consumo in crescita, il volume delle vendite a clienti indipendenti è rallentato e non ha beneficiato di una domanda in crescita continua (4,9 % tra il 2010 e il 2011). Questo è testimoniato anche dalla tendenza in aumento delle scorte finali, che sono cresciute complessivamente del 41 % durante il periodo in esame, come si indica più avanti nel considerando 100.
(88)
Inoltre, la quota di mercato dell’industria dell’Unione è diminuita del 4,7 % durante il periodo in esame, nonostante una solida crescita del consumo pari al 50 %.
(89)
Come indicato in precedenza al considerando 68, il consumo dell’Unione è aumentato del 50 % tra il 2009 e il PI, mentre il volume delle importazioni oggetto di dumping ha fatto registrare un aumento considerevole, pari al 110 %, nello stesso periodo, come indicato anteriormente al considerando 70. La crescita del mercato dell’Unione tra il 2009 e il PI è stata quindi parzialmente assorbita dalle importazioni oggetto di dumping, mentre le vendite dell’industria dell’Unione sono cresciute del 40 % durante lo stesso periodo. Ciò dimostra che l’industria dell’Unione non ha potuto beneficiare pienamente della crescita del consumo dell’Unione a causa della crescente quota di mercato delle importazioni oggetto di dumping.
c) Occupazione e produttività
(90)
Nonostante la difficile situazione finanziaria descritta più avanti nei considerando da 94 a 99, l’occupazione nell’industria dell’Unione è rimasta relativamente stabile durante il periodo in esame. Considerando l’aumento del volume produttivo (cfr. considerando 84 di cui sopra), la produttività, misurata come produzione annua in tonnellate per lavoratore, è aumentata del 30 % durante lo stesso periodo e fa pensare che l’industria dell’Unione abbia compiuto sforzi significativi per migliorare la propria efficienza.
2009
2010
2011
PI
Numero di lavoratori
1 726
1 687
1 729
1 747
Indice (2009 = 100)
100
98
100
101
Produttività (unità/lavoratore)
61
83
80
80
Indice (2009 = 100)
100
136
131
130
Fonte:
denuncia e risposte al questionario
d) Entità del margine di dumping effettivo e ripresa dagli effetti di precedenti pratiche di dumping
(91)
I margini di dumping di tre dei produttori esportatori indiani inclusi nel campione sono superiori al limite d’irrilevanza (cfr. considerando 62). Considerato il settore del prodotto in esame, il volume, la quota di mercato ed i prezzi delle importazioni oggetto di dumping dall’India indicati in precedenza, l’incidenza del margine di dumping effettivo sull’industria dell’Unione non può considerarsi trascurabile.
(92)
Va ricordato che nel 1999 sono state stabilite misure antidumping ed antisovvenzione (4) sul prodotto in esame. Tuttavia, considerato il tempo trascorso tra la scadenza delle misure introdotte nel 1999 e l’inchiesta in corso, non esistono dati disponibili che permettano di valutare gli effetti delle pratiche di dumping precedenti. In ogni caso l’inchiesta non ha riscontrato prova alcuna che l’industria si stia ancora riprendendo dagli effetti di precedenti pratiche di dumping.
5.3.3. Indicatori microeconomici
a) Prezzi di vendita unitari medi sul mercato dell’Unione e costi di produzione unitari
(93)
I prezzi di vendita medi dei produttori UE inclusi nel campione a clienti indipendenti dell’Unione sono aumentati del 34 % nel corso del periodo in esame. Tale aumento rispecchia l’incremento generale del costo della materia prima sostenuto dall’industria durante lo stesso periodo. Nel 2011 e durante il PI i produttori dell’Unione hanno potuto aumentare i prezzi solo moderatamente per compensare la crescita dei costi produttivi; tale aumento è stato sufficiente solo a mantenere i margini di profitto leggermente al di sopra dell’1 % nel 2011, ed a raggiungere il punto di pareggio durante il PI. Come dimostra la tabella riportata qui sotto, nemmeno un aumento significativo dei prezzi di vendita ha permesso all’industria dell’Unione di ottenere un margine di profitto ragionevole.
2009
2010
2011
PI
Prezzi medi unitari di vendita a clienti indipendenti nell’Unione
2 988
3 833
4 185
4 018
Indice (2009 = 100)
100
128
140
134
Costo produttivo unitario (EUR/tonnellata)
3 542
3 931
4 127
4 011
Indice (2009 = 100)
100
111
117
113
Fonte:
risposte al questionario
b) Redditività, flusso di cassa, investimenti, utile sull’investimento e capacità di ottenere capitali
(94)
Durante il periodo in esame il flusso di cassa, gli investimenti, l’utile sull’investimento e la capacità di ottenere capitali dei produttori dell’Unione hanno registrato la seguente evoluzione:
2009
2010
2011
PI
Redditività delle vendite nell’Unione a clienti indipendenti (in % del fatturato)
-18,5
-2,6
1,4
0,2
Flusso di cassa (in EUR)
-19 790 367
- 226 207
7 778 576
5 096 869
Investimenti (in EUR)
4 653 604
8 436 096
4 552 443
4 156 522
Indice (2009 = 100)
100
181
98
89
Utile sull’investimento (in %)
-68,8
-11,2
6,7
0,8
Fonte:
risposte al questionario
(95)
La redditività dei produttori dell’Unione inclusi nel campione è stata calcolata esprimendo l’utile netto al lordo delle imposte derivante dalle vendite del prodotto simile a clienti indipendenti come percentuale sul fatturato delle stesse vendite. Nel 2009 i produttori dell’Unione inclusi nel campione erano in perdita ma nel 2010 hanno registrato una ripresa, in linea con l’aumento del consumo pari al 50 % descritto nel considerando 68 di cui sopra. Tuttavia, sebbene la redditività sia aumentata leggermente, i livelli di profitto, pari a 0,2 %, rimanevano ben al di sotto di quello che può considerarsi un margine di profitto ragionevole nel settore siderurgico. In effetti il margine di profitto di riferimento è stato fissato in via provvisoria al 5 %, corrispondente al margine che può essere ragionevolmente ottenuto da un’azienda di questo tipo nel settore del prodotto in esame ed in condizioni commerciali normali, cioè in assenza di importazioni oggetto di dumping, sulle vendite del prodotto simile nell’Unione, come confermato dall’industria dell’Unione. Inoltre, tale margine del 5 % al lordo delle imposte è stato considerato un margine minimo appropriato da altre inchieste su prodotti simili dello stesso settore.
(96)
Durante il PI i produttori dell’Unione inclusi nel campione hanno raggiunto una situazione di pareggio; tuttavia la pressione esercitata sui prezzi dalle importazioni oggetto di dumping ha impedito loro di allineare i prezzi ai costi ed ottenere così risultati soddisfacenti. Tale situazione si spiega anche considerando che il prodotto in esame è considerato un prodotto di uso corrente, per il quale il prezzo è il fattore determinante nelle scelte d’acquisto del cliente.
(97)
Il flusso di cassa, che rappresenta la capacità dell’industria di finanziare le proprie attività autonomamente e che è stato calcolato sulla base delle operazioni, è stato negativo fino al 2010. Anche se è migliorato nel 2011, è poi diminuito del 34 % tra il 2011 e il PI.
(98)
L’evoluzione della redditività e del flusso di cassa durante il periodo in esame ha limitato la capacità dei produttori dell’Unione inclusi nel campione di investire nelle loro attività, pregiudicando così il loro sviluppo. Ciò ha ostacolato la capacità dei produttori dell’Unione di raccogliere capitali e di finanziare le proprie spese. Pur essendo riusciti a realizzare alcuni investimenti nel 2010 in relazione al prodotto simile, in seguito i produttori dell’Unione inclusi nel campione li hanno ridotti, in particolare durante il PI, quando gli investimenti sono diminuiti del 51 % rispetto ai livelli del 2010. Inoltre, anche se l’utile sull’investimento, espresso in percentuale del valore contabile netto degli investimenti, è diventato positivo nel 2011, durante il periodo dell’inchiesta ha registrato una flessione considerevole, pari al 5,9 %, raggiungendo il livello di 0,8 %.
(99)
Da tali premesse è ragionevole concludere che i risultati finanziari dei produttori dell’Unione inclusi nel campione sono stati abbastanza precari durante il PI.
c) Scorte
(100)
Durante il periodo in esame il livello delle scorte dei produttori dell’Unione inclusi nel campione è aumentato del 41 %; questo aumento è coinciso con perdite di quota di mercato, in particolare durante il PI.
2009
2010
2011
PI
Scorte finali (in tonnellate)
4 395
5 289
5 469
6 214
Indice (2009 = 100)
100
120
124
141
Fonte:
risposte al questionario
d) Costo della manodopera
(101)
I costi medi della manodopera per i produttori dell’Unione inclusi nel campione sono leggermente aumentati durante il periodo in esame e non hanno rappresentato quindi un fattore determinante nell’aumento dei costi di produzione.
2009
2010
2011
PI
Costo medio della manodopera per lavoratore (in EUR)
52 356
57 182
55 907
54 509
Indice (2009 = 100)
100
109
107
104
Fonte:
risposte al questionario
5.4. Conclusioni relative al pregiudizio
(102)
L’inchiesta ha stabilito che l’industria dell’Unione non ha beneficiato pienamente dell’aumento del consumo durante il periodo in esame ed in particolare durante il PI. Inizialmente, tra il 2009 e il 2010, la maggior parte degli indicatori di pregiudizio riguardanti i produttori dell’Unione sono sensibilmente migliorati, ma in seguito la loro situazione economica ha subito una stagnazione o si è addirittura deteriorata.
(103)
In effetti, in un mercato in forte espansione, alcuni indicatori come la produzione e il volume delle vendite dell’industria dell’Unione hanno fatto registrare una crescita significativa tra il 2009 e il 2010, seguita da un rallentamento dal 2010 in avanti. Questa situazione si è verificata nonostante un aumento continuo del consumo.
(104)
Inoltre, la pressione sui prezzi esistente nel mercato dell’Unione, in particolare durante il PI, ha avuto ripercussioni gravi sugli indicatori del pregiudizio relativi ai risultati finanziari dell’industria dell’Unione, come il flusso di cassa, gli investimenti e la redditività. L’industria dell’Unione non è riuscita ad aumentare i prezzi in modo da coprire i propri costi di produzione tra il 2009 e il 2010. La redditività è aumentata tra il 2009 e il 2011, raggiungendo livelli di utile ridotti, pari a 1,4 % nel 2011; tuttavia in seguito è nuovamente diminuita durante il PI, quando ha raggiunto unicamente il livello di pareggio. Per i produttori dell’Unione la capacità di ripresa e di ottenere capitali è stata pertanto compromessa.
(105)
Da tali premesse si conclude in via provvisoria, conformemente all’articolo 3, paragrafo 5, del regolamento di base, che l’industria dell’Unione ha subito un pregiudizio notevole.
6. NESSO DI CAUSALITÀ
6.1. Introduzione
(106)
A norma dell’articolo 3, paragrafi 6 e 7, del regolamento di base, la Commissione ha verificato se le importazioni oggetto di dumping originarie dell’India abbiano causato all’industria dell’Unione un pregiudizio tale da essere considerato notevole. I fattori noti, diversi dalle importazioni oggetto di dumping, che nello stesso periodo avrebbero potuto causare un pregiudizio all’industria dell’Unione, sono stati a loro volta esaminati per evitare che l’eventuale pregiudizio causato da questi altri fattori fosse attributo alle importazioni oggetto di dumping.
6.2. Effetto delle importazioni oggetto di dumping
(107)
L’inchiesta ha stabilito che il consumo dell’unione è aumentato del 50 % durante il periodo in esame e al contempo il volume delle importazioni originarie dell’India è più che raddoppiato. D’altra parte l’aumento delle importazioni oggetto di dumping è coinciso con il calo delle vendite dell’industria dell’Unione a clienti indipendenti tra il 2010 e il PI.
(108)
Con riguardo alla pressione sui prezzi esistente nel mercato dell’Unione durante il periodo in esame, è emerso che i prezzi medi per le importazioni dall’India sono rimasti sempre inferiori ai prezzi medi di vendita dell’industria dell’Unione. Tra il 2009 ed il PI, mentre la quota di mercato dell’industria dell’Unione è calata di 4,7 punti percentuali (dal 67,6 % nel 2009 al 62,9 % durante il PI), la quota di mercato delle importazioni indiane oggetto di dumping è aumentata del 40 % grazie ad una sottoquotazione media del 15 % rispetto ai prezzi dell’industria dell’Unione. Una simile perdita di quota di mercato dimostra che l’industria dell’Unione non ha potuto beneficiare appieno dell’aumento del consumo.
(109)
A causa dell’aumento dei costi di produzione, l’industria dell’Unione ha cercato di aumentare il prezzo unitario ai clienti indipendenti, come evidenziato dal considerando 93 di cui sopra. Tuttavia, come si è indicato in precedenza, a causa della pressione sui prezzi esercitata dai sempre maggiori volumi di importazioni indiane oggetto di dumping, l’aumento dei prezzi non è bastato a permettere all’industria dell’Unione di sopportare i costi in crescita, per cui l’industria dell’Unione non è riuscita ad ottenere il livello di utili che può considerarsi necessario per questo settore specifico.
(110)
In base a quanto precede, si è concluso che l’aumento delle importazioni oggetto di dumping provenienti dall’India a prezzi costantemente inferiori a quelli dell’industria dell’Unione ha rivestito un ruolo decisivo nel pregiudizio notevole subito dall’industria dell’Unione.
6.3. Effetto di altri fattori
6.3.1. Importazioni da paesi terzi
Paese
2009
2010
2011
PI
Repubblica popolare cinese (RPC)
Volume (tonnellate)
8 129
10 853
14 360
16 403
Indice (2009 = 100)
100
134
177
202
Quota di mercato (in %)
6,2
5,8
7,3
8,3
Indice (2009 = 100)
100
94
118
134
Prezzo medio
1 914
2 607
2 835
2 508
Indice (2009 = 100)
100
136
148
131
Svizzera
Volume (tonnellate)
8 094
10 700
9 187
9 115
Indice (2009 = 100)
100
132
113
113
Quota di mercato (in %)
6,2
5,7
4,7
4,6
Indice (2009 = 100)
100
93
75
75
Prezzo medio
3 423
4 063
4 475
4 360
Indice (2009 = 100)
100
119
131
127
Repubblica di Corea
Volume (tonnellate)
4 900
6 775
6 355
6 266
Indice (2009 = 100)
100
138
130
128
Quota di mercato (in %)
3,7
3,6
3,2
3,2
Indice (2009 = 100)
100
97
87
85
Prezzo medio
3 717
4 165
4 761
4 627
Indice (2009 = 100)
100
112
128
124
Totale di tutti i paesi terzi con l’eccezione dell’India
Volume (in tonnellate)
25 793
33 586
35 749
37 712
Indice (2009 = 100)
100
130
139
146
Quota di mercato (in %)
19,6
17,9
18,2
19,1
Indice (2009 = 100)
100
91
93
97
Prezzo medio
3 609
4 214
4 748
4 483
Indice (2009 = 100)
100
117
132
124
(111)
Oltre alle importazioni oggetto di dumping provenienti dall’India, che hanno rappresentato il 48 % di tutte le importazioni verso il mercato dell’Unione durante il PI, per determinare il nesso di causalità è stato necessario esaminare altre fonti d’importazione, tra cui la Repubblica popolare cinese, la Repubblica di Corea e la Svizzera.
(112)
L’inchiesta ha stabilito che i prezzi medi di vendita dei produttori esportatori coreani e svizzeri sono rimasti al di sopra dei prezzi di vendita praticati dai produttori esportatori indiani e dall’industria dell’Unione durante il periodo in esame, ed in particolare durante il PI. Inoltre, la loro quota di mercato è diminuita rispettivamente di 0,5 e 1,6 punti percentuali durante il PI.
(113)
Durante il periodo in esame il prezzo medio dei produttori esportatori della Repubblica popolare cinese si è collocato al di sotto rispetto ai prezzi dell’industria dell’Unione e la quota di mercato di questo paese ha registrato un andamento al rialzo. Tuttavia, l’inchiesta ha stabilito che la gamma di prodotti compresi nelle esportazioni cinesi è differente e che i prodotti cinesi non competono direttamente con quelli dell’industria dell’Unione o di provenienza indiana. Si è pertanto ritenuto che le esportazioni cinesi non abbiano avuto ripercussioni significative sui principali tipi di prodotto venduti dall’industria dell’Unione sul mercato unionale. Di conseguenza, gli eventuali effetti delle importazioni cinesi sul pregiudizio subito dall’industria dell’Unione sono stati minimi.
(114)
Tuttavia, un produttore esportatore ha affermato che sarebbe stato opportuno includere nel campo di applicazione della presente inchiesta le importazioni di fili di acciaio inossidabile provenienti dalla Repubblica popolare cinese, dalla Repubblica di Corea e dalla Svizzera.
(115)
Oltre alle considerazioni e ai dati forniti in precedenza va notato che, in fase di apertura e fino ad ora, non sono emerse prove di dumping, pregiudizio e/o nesso di causalità tali da giustificare l’apertura di un procedimento antidumping relativo alle importazioni originarie dei paesi summenzionati. Inoltre, anche se esistessero prove tali da giustificare un’inchiesta su altre importazioni, una differenza di trattamento come l’apertura di un procedimento antidumping esclusivamente contro le importazioni indiane non sarebbe da considerare discriminatoria. L’argomentazione secondo cui questi paesi avrebbero dovuto essere inclusi nell’inchiesta è infondata e risulta quindi opportuno respingerla.
(116)
Date tali premesse, si conclude che le esportazioni da paesi terzi non hanno contribuito in modo significativo al pregiudizio subito dall’industria dell’Unione.
6.3.2. Risultati delle esportazioni dell’industria dell’Unione
(117)
Le esportazioni totali del prodotto in esame da parte dell’industria dell’Unione durante il PI hanno rappresentato l’8,5 % della produzione totale. Questi dati trovano riscontro nelle esportazioni dei produttori dell’Unione inclusi nel campione a clienti indipendenti, che durante il PI hanno rappresentato il 7 % della produzione, con prezzi superiori del 36 % rispetto a quelli del mercato UE durante lo stesso periodo. Si può quindi concludere che l’attività di esportazione dell’industria dell’Unione non può essere stata una causa potenziale di notevole pregiudizio.
6.3.3. La crisi economica e i prezzi delle materie prime
(118)
Come già ricordato in precedenza al considerando 68, nel 2009 il consumo è stato molto basso a causa dei prezzi eccezionalmente alti del nickel e degli effetti della crisi economica. In tale contesto si spiegano chiaramente le condizioni finanziarie particolarmente negative dell’industria dell’Unione nel 2009. Tuttavia è opportuno notare che, quando dal 2010 in avanti il consumo è aumentato, le importazioni a basso prezzo oggetto di dumping hanno registrato un andamento contrastante con quello dell’industria dell’Unione.
(119)
L’inchiesta ha stabilito che, anche durante il periodo di ripresa economica generale, l’industria dell’Unione non ha potuto beneficiare dell’aumento del consumo, perdendo quota di mercato durante tutto il periodo in esame, mentre le esportazioni indiane oggetto di dumping hanno aumentato la loro quota di mercato.
(120)
Di conseguenza, per quanto la crisi economica e l’aumento dei prezzi delle materie prime possano aver contribuito agli scarsi risultati dell’industria dell’Unione, non si può complessivamente ritenere che abbiano avuto ripercussioni tali da annullare il nesso di causalità tra le importazioni oggetto di dumping e il notevole pregiudizio subito dall’industria dell’Unione durante il PI.
6.4. Conclusioni relative al nesso di causalità
(121)
È stato dimostrato che, nel periodo in esame, si è verificato un aumento sostanziale del volume e della quota di mercato delle importazioni oggetto di dumping originarie dell’India (del 110 % e del 40 % rispettivamente). È emerso inoltre che tali importazioni hanno mantenuto prezzi costantemente inferiori a quelli praticati dall’industria dell’Unione sul mercato dell’UE, in particolare nel corso del PI (in media del 15 %).
(122)
Tale aumento del volume e della quota di mercato delle importazioni oggetto di dumping provenienti dall’India è coinciso con il rallentamento della situazione finanziaria dell’industria dell’Unione, in particolare a partire dal 2010. Di conseguenza, nonostante la ripresa del consumo, l’industria dell’Unione non è riuscita a trasferire l’aumento dei costi di produzione ai propri clienti in modo adeguato e gli indicatori finanziari come la redditività, il flusso di cassa e gli investimenti si sono attestati su livelli bassi.
(123)
Dall’esame degli altri fattori noti che avrebbero potuto arrecare pregiudizio all’industria dell’Unione è emerso che detti fattori non sono stati tali da annullare il nesso di causalità stabilito tra le importazioni oggetto di dumping dall’India e il pregiudizio subito dall’industria dell’Unione.
(124)
L’analisi di cui sopra, che ha opportunamente distinto e separato gli effetti di tutti i fattori noti sulla situazione dell’industria dell’Unione dalle ripercussioni pregiudizievoli delle importazioni oggetto di dumping, permette di concludere in via provvisoria che le importazioni oggetto di dumping dall’India hanno causato un notevole pregiudizio all’industria dell’Unione secondo l’articolo 3, paragrafo 6, del regolamento di base.
7. INTERESSE DELL’UNIONE
7.1. Considerazioni generali
(125)
A norma dell’articolo 21 del regolamento di base, è stato valutato se, indipendentemente dalle conclusioni provvisorie sulle pratiche di dumping pregiudizievoli, esistessero fondati motivi per concludere che in questo caso specifico l’adozione di misure non risponde all’interesse dell’Unione. La determinazione dell’interesse dell’Unione si è basata su una valutazione di tutti i diversi interessi coinvolti, compresi quelli dell’industria dell’Unione, degli importatori e degli utilizzatori.
7.2. Interesse dell’industria dell’Unione
(126)
L’industria dell’Unione è composta da 27 produttori noti che rappresentano la totalità della produzione dell’Unione del prodotto simile. I fabbricanti hanno sede in vari Stati membri dell’Unione e contavano 1 747 dipendenti diretti nel settore del prodotto simile durante il PI.
(127)
Uno dei produttori dell’Unione, che rappresenta una quota ridotta della produzione dell’Unione e che ha una società collegata in India, si è opposto all’apertura dell’inchiesta. Come già ricordato al considerando 22, quest’ultimo ha anche sostenuto che i prodotti ad elevato profilo tecnico non dovrebbero essere inclusi e che l’imposizione delle stesse misure su questo tipo di prodotti non rispondeva all’interesse dell’Unione
(128)
Come indicato al considerando 72, tale questione è già stata affrontata nel questionario ampliando la lista dei numeri di controllo del prodotto (NCP) che identificavano chiaramente questi tipi di prodotti nell’inchiesta. Tuttavia in questa fase l’inchiesta ha chiarito che i prodotti ad elevato profilo tecnico erano inclusi nell’ambito di applicazione dell’inchiesta e che i produttori esportatori indiani esportavano solamente quantità ridotte di questi tipi di prodotto. Di conseguenza i timori espressi da tale produttore sono stati considerati infondati e la sua argomentazione è stata respinta.
(129)
L’inchiesta ha stabilito che l’industria dell’Unione ha subito un grave pregiudizio causato dalle importazioni oggetto di dumping provenienti dall’India. Va ricordato che l’industria dell’Unione non ha potuto beneficiare appieno della crescita del consumo e che la situazione finanziaria dell’industria dell’Unione è rimasta debole.
(130)
L’istituzione di dazi antidumping dovrebbe ristabilire nel mercato dell’Unione condizioni commerciali eque in grado di consentire all’industria dell’Unione di allineare i prezzi del prodotto simile ai relativi costi di produzione.
(131)
Si può inoltre prevedere che l’istituzione di misure consentirà all’industria dell’Unione di recuperare almeno in parte la quota di mercato perduta durante il periodo in esame, con una ripercussione positiva sulla sua redditività e sulla situazione finanziaria complessiva. L’istituzione di misure dovrebbe consentire all’industria di mantenere e rafforzare ulteriormente gli sforzi tesi alla razionalizzazione dei costi.
(132)
In assenza di tali misure sarebbe ragionevole attendersi ulteriori perdite di quota di mercato e un calo della redditività dell’industria dell’Unione.
(133)
Si conclude quindi in via provvisoria che l’imposizione di misure anti-dumping sulle importazioni originarie dell’India risponde all’interesse dell’industria dell’Unione.
7.3. Interesse degli utilizzatori
(134)
Sono stati inviati questionari a 9 utilizzatori dell’Unione. Hanno risposto al questionario solamente tre di essi, che rappresentavano circa il 6 % delle importazioni totali dall’India del prodotto in esame durante il PI. Essi operano in settori legati all’industria della trasformazione alimentare, tra cui quelli delle cucine industriali e del catering, nonché nei settori degli elettrodomestici e dell’industria automobilistica.
(135)
Gli acquisti dall’India rappresentavano in media circa il 67 % dei loro acquisti complessivi del prodotto in esame e solo per uno degli utilizzatori l’India rappresentava l’unica fonte di approvvigionamento. Durante il periodo dell’inchiesta, il fatturato medio comprendente il prodotto in esame ha costituito il 54 % del loro fatturato complessivo.
(136)
L’inchiesta ha accertato che durante il PI la redditività media di tutti gli utilizzatori che hanno collaborato, operanti nei settori che utilizzano il prodotto in esame, è stata superiore al 9 % del fatturato.
(137)
L’effetto più probabile delle misure proposte è stato valutato in base alle risposte al questionario ricevute dagli utilizzatori e dal mercato complessivo dell’Unione per il prodotto in esame e per il prodotto simile. Considerando lo scenario peggiore per il mercato dell’Unione, cioè se risultasse impossibile trasferire un aumento dei prezzi al canale di distribuzione e se gli utilizzatori continuassero ad acquistare dall’India gli stessi volumi precedenti, l’istituzione dei dazi avrebbe come conseguenza una riduzione della redditività degli utilizzatori pari a circa l,2 punti percentuali.
(138)
Va notato che uno degli utilizzatori si è mantenuto neutrale rispetto all’inchiesta perché ritiene che l’istituzione di misure non produrrebbe alcun effetto di rilievo sui prezzi nel mercato, in quanto gli eventuali aumenti di prezzo sarebbero assorbiti dai distributori.
(139)
Un altro utilizzatore ha espresso il timore che, nel caso d’imposizione dei dazi, quest’ultimi finirebbero sicuramente per colpire anche prodotti non più fabbricati nell’Unione. L’inchiesta ha stabilito tuttavia che i tipi di prodotto cui si riferisce l’utilizzatore sono ancora fabbricati nell’Unione e che la domanda di tali gradi di acciaio inossidabile non è rilevante. Inoltre va notato che i produttori dell’Unione non hanno utilizzato appieno la loro capacità di produzione durante il periodo in esame, per cui la produzione potrebbe soddisfare eventuali aumenti della domanda.
(140)
Va puntualizzato che gli utilizzatori possono cambiare facilmente la loro fonte di approvvigionamento per quanto riguarda la qualità o il prezzo del prodotto in esame, perché quest’ultimo è standardizzato sia come settori che come modalità d’uso. L’imposizione delle misure non dovrebbe precludere la possibilità di importare il prodotto in esame da altri paesi e anche dall’India, una volta eliminate le distorsioni degli scambi dovute al dumping.
(141)
Date tali premesse, anche se alcuni utilizzatori saranno esposti più di altri alle conseguenze delle misure sulle importazioni indiane, la ripercussione sugli utilizzatori può considerarsi nel suo complesso limitata.
7.4. Interesse degli importatori
(142)
È stata ottenuta scarsa collaborazione dagli importatori indipendenti. Nove importatori hanno fornito informazioni per il campionamento, ma solamente uno di essi ha collaborato. Tale società rappresentava circa il 7 % delle importazioni totali dall’India durante il periodo in esame. La società si oppone all’imposizione delle misure perché l’India è di gran lunga il suo fornitore più importante. Nonostante l’istituzione delle misure abbia conseguenze negative sulla sua redditività, a causa dell’aumento delle spese da sostenere, la società importatrice dovrebbe essere in grado di trasferire almeno in parte l’aumento dei costi ai propri clienti.
(143)
Inoltre, gli importatori hanno la possibilità di ricorrere ad altre fonti di approvvigionamento, tra cui i produttori dell’Unione e degli altri paesi esportatori.
(144)
Date tali premesse, si conclude in via provvisoria che l’istituzione di misure antidumping non produrrà effetti negativi di rilievo sull’interesse degli importatori.
7.5. Conclusione sull’interesse dell’Unione
(145)
Visto quanto precede si è concluso in via provvisoria che, in base alle informazioni disponibili relative all’interesse dell’Unione, non esistono ragioni valide contrarie all’istituzione di misure sulle importazioni dall’India del prodotto in esame.
(146)
Inoltre, se si considera la ripercussione complessiva delle misure antidumping sul mercato dell’Unione, gli effetti positivi specialmente per l’industria dell’Unione sembrano prevalere sui potenziali effetti negativi per gli altri e più ridotti gruppi d’interesse.
8. PROPOSTA DI MISURE ANTIDUMPING PROVVISORIE
(147)
Viste le conclusioni raggiunte riguardo al dumping, al pregiudizio, al nesso di causalità e all’interesse dell’Unione, è opportuno istituire misure antidumping provvisorie per impedire che le importazioni oggetto di dumping continuino a recare pregiudizio all’industria dell’Unione.
8.1. Livello di eliminazione del pregiudizio
(148)
Per stabilire il livello di tali misure si è tenuto conto dei margini di dumping rilevati e dell’importo del dazio necessario per eliminare il pregiudizio subito dall’industria dell’Unione.
(149)
Nel calcolo dell’importo del dazio necessario ad eliminare gli effetti del dumping pregiudizievole è stato considerato che le misure dovrebbero consentire all’industria dell’Unione di coprire i costi di produzione e di ottenere un profitto al lordo delle imposte pari a quello che una società dello stesso tipo potrebbe ragionevolmente ottenere in questo settore ed in condizioni normali di concorrenza, cioè in assenza di importazioni oggetto di dumping, sulle vendite del prodotto simile nell’Unione.
(150)
Pertanto, il livello di eliminazione del pregiudizio è stato calcolato mettendo a confronto la media ponderata del prezzo delle importazioni oggetto di dumping, utilizzata nel considerando 77 per calcolare la sottoquotazione dei prezzi, ed il prezzo non pregiudizievole dell’industria dell’Unione per il prodotto simile. Il prezzo non pregiudizievole è stato calcolato sommando al costo di produzione un margine di utile ragionevole. Il margine di utile di riferimento è stato provvisoriamente fissato al 5 %, come indicato nel considerando 95.
(151)
La differenza risultante da tale confronto è stata poi espressa come percentuale del prezzo medio complessivo all’importazione cif, cfr. considerando 154.
8.2. Misure provvisorie
(152)
In considerazione di quanto precede si ritiene che, a norma dell’articolo 7, paragrafo 2, del regolamento di base, sia opportuno istituire dazi antidumping provvisori sulle importazioni di determinati fili di acciaio inossidabile originarie dell’India a un livello corrispondente al più basso tra il margine di dumping e il margine di pregiudizio, secondo la regola del dazio inferiore.
(153)
Riguardo all’inchiesta parallela antisovvenzione si ricorda che a norma dell’articolo 14, paragrafo 1, del regolamento di base e dell’articolo 24, paragrafo 1, secondo comma, del regolamento (CE) n. 597/2009 del Consiglio, dell’11 giugno 2009, relativo alla difesa contro le importazioni oggetto di sovvenzioni provenienti da paesi non membri della Comunità europea (5), nessun prodotto può essere soggetto nel contempo a dazi antidumping e a dazi compensativi al fine di porre rimedio ad una medesima situazione risultante da pratiche di dumping oppure dalla concessione di sovvenzioni all’esportazione. Tutti i sistemi di sovvenzione contemplati dal regolamento provvisorio antisovvenzione (6) fanno riferimento alle sovvenzioni all’esportazione. I dazi antidumping provvisori pertinenti dei produttori interessati che hanno collaborato vengono quindi adeguati di conseguenza.
(154)
Considerato quanto precede, le aliquote del dazio antidumping provvisorio sono state stabilite mettendo a confronto i margini di pregiudizio, i margini di dumping e le aliquote del dazio compensativo. I dazi antidumping proposti sono pertanto i seguenti:
(in %)
Società
Margine di pregiudizio
Margine di dumping
Aliquota del dazio compensativo
Dazio antidumping provvisorio
Rajaraatna Metal Industries
17,2
32,3
4,3
12,9
Gruppo Venus
26,1
30,4
3,2
22,9
Viraj Profiles
32,1
24,4
0,0
24,4
Società che hanno collaborato non incluse nel campione
24,0
28,0
3,8
20,2
Tutte le altre società
32,1
32,3
4,3
27,8
(155)
Le aliquote del dazio antidumping applicate a titolo individuale alle società specificate nel presente regolamento sono state calcolate in base ai risultati della presente inchiesta. Esse rispecchiano quindi la situazione delle società interessate constatata durante l’inchiesta. Tali aliquote del dazio (a differenza del dazio a livello nazionale, applicabile a «tutte le altre società») sono quindi applicabili esclusivamente alle importazioni del prodotto in esame originario dell’India e fabbricato da queste imprese, cioè dalle persone giuridiche specificamente menzionate. Il prodotto importato fabbricato da qualsiasi altra società la cui ragione sociale, completa di indirizzo, non sia specificamente menzionata nel dispositivo del presente regolamento, comprese le persone giuridiche collegate a quelle specificamente menzionate, non può beneficiare di tali aliquote ed è soggetto all’aliquota del dazio applicabile a «tutte le altre società».
(156)
Qualsiasi richiesta di applicazione di tali aliquote del dazio antidumping a titolo individuale (ad esempio in seguito ad un cambiamento della ragione sociale della società o alla creazione di nuove entità produttive o di vendita) deve essere inoltrata senza indugio alla Commissione (7), corredata di tutte le informazioni utili, in particolare relativamente a qualsiasi modifica delle attività della società riguardanti la produzione, le vendite sul mercato interno o per l’esportazione che sia collegata, ad esempio, a tale modifica della ragione sociale o ai suddetti cambiamenti a livello di entità produttive o di vendita. Il regolamento potrà eventualmente essere modificato aggiornando l’elenco delle imprese che beneficiano di aliquote di dazio individuali.
(157)
Per una corretta applicazione del dazio antidumping, è opportuno che il livello del dazio residuo non venga applicato solo ai produttori esportatori che non hanno collaborato, ma anche ai produttori che non hanno effettuato alcuna esportazione verso l’Unione durante il PI.
9. DISPOSIZIONI FINALI
(158)
Per garantire una sana gestione è necessario fissare un periodo entro il quale le parti interessate che si sono manifestate entro il termine specificato nell’avviso di apertura possano presentare le loro osservazioni per iscritto e chiedere di essere sentite. Va inoltre precisato che le conclusioni relative all’istituzione di dazi antidumping ai fini del presente regolamento sono provvisorie e possono essere riesaminate per giungere alle conclusioni definitive,
HA ADOTTATO IL PRESENTE REGOLAMENTO:
Articolo 1
1. È istituito un dazio antidumping provvisorio sulle importazioni di filo di acciaio inossidabile contenente in peso:
-
una percentuale di nichel pari o superiore al 2,5 %, diverso dal filo contenente, in peso, una percentuale di nichel pari o superiore al 28 % ma non superiore al 31 % e una percentuale di cromo pari o superiore al 20 % ma non superiore al 22 %,
-
una percentuale di nichel inferiore al 2,5 %, diverso dal filo contenente in peso una percentuale di cromo pari o superiore al 13 % ma non superiore al 25 % e una percentuale di alluminio pari o superiore al 3,5 % ma non superiore al 6 %,
attualmente classificati nei codici NC 7223 00 19 e 7223 00 99 e originari dell’India.
2. Le aliquote del dazio provvisorio antidumping applicabile al prezzo netto franco frontiera dell’Unione, dazio non corrisposto, per il prodotto descritto al paragrafo 1 e fabbricato dalle società sotto elencate, sono le seguenti:
Società
Dazio (%)
Codice addizionale TARIC
Raajratna, Metal Industries Ltd, Ahmedabad, Gujarat
12,9
B775
Venus Wire Industries Pvt. Ltd, Mumbai, Maharashtra
22,9
B776
Precision Metals, Mumbai, Maharashtra
22,9
B777
Hindustan Inox Ltd., Mumbai, Maharashtra
22,9
B778
Sieves Manufacturer India Pvt. Ltd., Mumbai, Maharashtra
22,9
B779
Viraj Profiles Vpl. Ltd., Thane, Maharashtra
24,4
B780
Società elencate nell’allegato
20,2
B781
Tutte le altre società
27,8
B999
3. L’ammissione alla libera circolazione nell’Unione del prodotto di cui al paragrafo 1 è subordinata alla costituzione di una garanzia pari all’importo del dazio provvisorio.
4. Salvo diversa indicazione, si applicano le norme vigenti in materia di dazi doganali.
Articolo 2
1. Fatte salve le disposizioni dell’articolo 20 del regolamento (CE) n. 1225/2009, le parti interessate possono chiedere di essere informate dei principali fatti e delle considerazioni in base a cui è stato adottato il presente regolamento, presentare osservazioni per iscritto e chiedere di essere sentite dalla Commissione entro un mese dalla data di entrata in vigore del presente regolamento.
2. A norma dell’articolo 21, paragrafo 4, del regolamento (CE) n. 1225/2009, le parti interessate possono presentare osservazioni sull’applicazione del presente regolamento entro un mese dalla data della sua entrata in vigore.
Articolo 3
Il presente regolamento entra in vigore il giorno successivo alla pubblicazione nella Gazzetta ufficiale dell’Unione europea.
L’articolo 1 del presente regolamento si applica per un periodo di sei mesi.
Il presente regolamento è obbligatorio in tutti i suoi elementi e direttamente applicabile in ciascuno degli Stati membri.
Fatto a Bruxelles, il 3 maggio 2013