РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) № 471/2014 НА КОМИСИЯТА
от 13 май 2014 година
за налагане на окончателно изравнително мито върху вноса на слънцезащитно стъкло с произход от Китайската народна република
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 597/2009 на Съвета от 11 юни 2009 г. относно защитата срещу субсидиран внос от държави, които не са членки на Европейската общност (1), и по-специално член 15 от него,
като има предвид, че:
A. ПРОЦЕДУРА
1. Започване на процедура
(1)
На 27 април 2013 г. с известие, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз („известието за започване на процедура“), Европейската комисия („Комисията“) обяви започването на антисубсидийна процедура относно вноса в Европейския съюз на слънцезащитно стъкло с произход от Китайската народна република (КНР или „Китай“) (2).
(2)
Процедурата бе започната от Комисията, след като на 14 март 2013 г. EU ProSun Glass („жалбоподателят“) подаде жалба от името на производители, които представляват повече от 25 % от общото производство на слънцезащитно стъкло в Съюза. Жалбата съдържаше prima facie доказателства за субсидиране на слънцезащитно стъкло и за съществена вреда, произтичаща от субсидирането, които бяха сметнати за достатъчно основание за започването на разследване.
(3)
В съответствие с член 10, параграф 7 от Регламент (ЕО) № 597/2009 („основния регламент“), Комисията извести правителството на Китайската народна република (ПКНР) преди започване на процедурата, че е получила надлежно документирана жалба, в която се твърди, че субсидираният внос на слънцезащитно стъкло с произход от КНР причинява съществена вреда на промишлеността на Съюза. Комисията покани ПКНР на консултации с цел изясняване на положението във връзка със съдържанието на жалбата и постигане на взаимноприемливо решение.
(4)
ПКНР прие поканата и впоследствие бяха проведени такива консултации. По време на консултациите не се стигна до взаимноприемливо решение. Комисията обаче надлежно прие за сведение коментарите, направени от ПКНР по отношение на посочените в жалбата схеми. След провеждането на консултациите бяха получени коментари от ПКНР.
2. Паралелна антидъмпингова процедура
(5)
На 28 февруари 2013 г. с известие, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (3), Комисията обяви започването на антидъмпингова процедура относно вноса в Съюза на слънцезащитно стъкло с произход от КНР.
(6)
С Регламент (ЕС) № 1205/2013 на Комисията (4) на 27 ноември 2013 г. Комисията наложи временно антидъмпингово мито върху вноса на слънцезащитно стъкло с произход от КНР.
(7)
Анализите на вредата, проведени в рамките на настоящото антисубсидийно разследване и в рамките на паралелното антидъмпингово разследване, се основават на едно и също определение за промишленост на Съюза, на едни и същи представителни производители от Съюза и на един и същ разследван период и доведоха до идентични заключения, освен ако не е посочено друго. Това беше счетено за целесъобразно, с цел да се рационализира анализът на вредата и да се гарантира последователност на констатациите в двете процедури. По тази причина коментарите относно различни аспекти на вредата, направени в хода на една от тези две процедури, бяха взети предвид и при двете.
3. Страни, засегнати от процедурата
(8)
Комисията официално информира жалбоподателите, другите известни производители от Съюза, известните производители износители в КНР, известните вносители, доставчиците, дистрибуторите, ползвателите и сдруженията, за които е известно, че са засегнати, както и органите на КНР, за започването на разследването. С известието за започване на процедурата всички страни, засегнати от разследването, бяха приканени да се свържат с Комисията и да заявят своя интерес.
(9)
На заинтересованите страни беше дадена възможност да представят становищата си в писмен вид и да поискат изслушване в срока, определен в известието за започване на процедурата.
(10)
Жалбоподателите, производителите износители в КНР, вносителите и органите на КНР представиха становищата си. На всички заинтересовани страни, които поискаха да бъдат изслушани и приведоха състоятелни аргументи в подкрепа на искането си, беше предоставена такава възможност.
3.1. Изготвяне на извадка
(11)
В известието за започване на процедурата Комисията обяви, че може да ограничи до приемлив брой производителите износители в КНР, несвързаните вносители и производителите от Съюза, които ще бъдат разследвани, чрез подбор на извадка в съответствие с член 27 от основния регламент.
3.2. Изготвяне на извадка от производители от Съюза
(12)
Комисията подбра извадка от пет дружества от общо осемте производители, които бяха заявили интереса си, въз основа на най-големия представителен обем продажби на сходния продукт през разследвания период (РП).
(13)
След посещенията за проверка на място Комисията реши да извади от извадката едно от петте дружества, включени в нея, тъй като за това дружество бе установено, че не е представително за промишлеността на Съюза предвид факта, че единствено от осемте отзовали се производители е било в началния си етап. Поради тази причина Комисията счете, че ако дружеството бъде включено, има риск показателите за вредата, по-специално рентабилността, да не дадат вярна представа за състоянието на промишлеността на Съюза.
(14)
Вследствие на това окончателната извадка се състои от четирима производители от Съюза. Тяхното производство съставлява 79 % от продажбите на промишлеността на Съюза на пазара на Съюза през РП. Поради това бе счетено, че извадката е представителна за промишлеността на Съюза.
(15)
Позовавайки се на член 29 от основния регламент трима от производителите от Съюза поискаха самоличността им да се запази в тайна. Те заявиха, че разкриването на самоличността им би могло да породи риск от значителни неблагоприятни последици за тяхната стопанска дейност. Комисията разгледа изтъкнатите причини и прие искането им. Предвид ограничения брой производители в Съюза в общия документ за оповестяването не бяха посочени други наименования, тъй като това би позволило идентифицирането на дружествата, пожелали анонимност.
(16)
При все това самоличността на дружеството Interfloat Corporation/GMB Glasmanufaktur Brandenburg GmbH (GMB/IF) вече беше публично известна, тъй като то обяви, че е едно от дружествата, които подкрепят жалбата. По тази причина дружеството беше посочено поименно в общия документ за оповестяването.
(17)
Освен това в неповерителната версия на коментарите си във връзка с оповестяването жалбоподателят назова трима производители от Съюза (Guardian, AGC и Centrosolar Glass), които са прекратили дейността си, и четвърто дружество (Saint Gobain), което значително е намалило производството си.
3.3. Изготвяне на извадка от производители износители в КНР
(18)
Известието за започване на процедура съдържаше изискването всички производители износители в КНР да заявят своя интерес пред Комисията и да предоставят информацията, посочена в известието за започване на процедурата, в рамките на определен период от време.
(19)
Девет производители износители или групи от производители износители предоставиха поисканата информация и дадоха съгласието си да бъдат включени в извадката. Оказалите съдействие дружества съставляват почти 100 % от отчетения износ на слънцезащитно стъкло за Съюза през 2012 г.
(20)
В съответствие с член 27 от основния регламент Комисията подбра извадка от четирима производители износители или групи от производители износители въз основа на най-големия представителен обем на износа на разглеждания продукт, за който с основание можеше да се предположи, че, може да бъде разследван в рамките на наличното време. Подбраната извадка представляваше 76 % от общия обем на износа на разглеждания продукт за Съюза през разследвания период.
(21)
В съответствие с член 27, параграф 2 от основния регламент Комисията уведоми всички заинтересовани страни за подбраната извадка и те бяха поканени да представят коментари. Такива коментари не бяха получени.
3.4. Индивидуално разглеждане
(22)
Нито един производител износител в КНР не поиска индивидуално разглеждане по силата на член 27, параграф 3 от основния регламент.
3.5. Изготвяне на извадка от несвързани вносители и ползватели
(23)
Четирима несвързани вносители попълниха формуляра за изготвяне на извадка, приложен към известието за започване на процедурата, като в същото време само двама вносители и дванадесет ползватели отговориха на въпросника. С оглед на малкия брой оказали съдействие вносители не беше необходимо да се изготвя извадка.
4. Отговори на въпросника и посещения за проверка на място
(24)
Въпросници бяха изпратени на ПКНР, на включените в извадката производители износители, на включените в извадката производители от Съюза, на всички вносители, заявили интереса си, и на всички ползватели, заявили интереса си. Освен въпросника, на ПКНР бе изпратено и приложение към него с искане то да бъде препратено на държавните търговски банки (ДТБ) в КНР, които са заели средства през РП на включените в извадката дружества. ПКНР заяви, че са препратили приложението на съответните банки, без да получат обратен отговор.
(25)
Отговори на въпросника бяха получени от четиримата включени в извадката китайски производители износители, от всички включени в извадката производители от Съюза, от двама несвързани вносители от Съюза и от 12 ползватели.
(26)
Комисията проучи и провери цялата предоставена от заинтересованите страни информация, счетена за необходима за целите на окончателното заключение за наличието на субсидиране, вредата от него и интереса на Съюза. Бяха направени посещения за проверка на място в следните предприятия:
а)
Производители износители от КНР:
-
Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd; Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd. („Flat Solar Group“);
-
Henan Yuhua Photovoltaic New Material Co., Ltd;
-
Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd. („Xinyi PV“).
б)
ПКНР:
-
Министерство на търговията, Пекин;
-
Комисия за регулиране на банковия сектор на Китай, Пекин.
в)
Производители от Съюза:
-
GMB/IF, Германия;
-
[поверително];
-
[поверително];
-
[поверително];
-
[поверително].
г)
Несвързани вносители:
-
Vetrad NV, Нидерландия.
д)
Ползватели:
-
Sunerg Solar SRL, Италия;
-
Viessmann Faulquemont SAS, Франция.
(27)
На всички заинтересовани страни беше изпратен документ за оповестяването, съдържащ съществените факти и съображения, въз основа на които Комисията предлага налагането на изравнителни мита върху слънцезащитно стъкло с произход от КНР. Всички страни бяха информирани за крайния срок, в който могат да представят своите коментари по отношение на оповестената информация.
(28)
Представените от заинтересованите страни коментари бяха разгледани и взети под внимание по целесъобразност.
(29)
ПКНР заяви, че този документ за оповестяването не отговаря на стандартите, определени в членове 22.3 и 22.5 от Споразумението за СИМ, тъй като в него не са изложени достатъчно подробно констатациите и заключенията на разследващия орган. ПКНР обаче не даде конкретен пример за този твърдян пропуск. След като прегледа документа внимателно, Комисията е на мнение, че в него се съдържа достатъчно информация, за да може ПКНР да упражни правото си на защита.
(30)
Определена информация не беше възможно да бъде предоставена при оповестяването, тъй като ставаше дума за поверителна търговска информация, като същата бе доведена до знанието само на засегнатите включени в извадката производители износители. На включените в извадката производители износители беше изпратен специфичен поверителен документ, съдържащ изчисления и информация за всяка схема и полза, на които са наложени изравнителни мерки, и им бяха предоставени 25 дни за изразяване на становище.
5. Разследван период
(31)
Разследването относно субсидирането и вредата обхвана периода от 1 януари 2012 г. до 31 декември 2012 г. („разследвания период“ или РП). Проучването на тенденциите, които са от значение за оценката на вредата, обхвана периода от 1 януари 2009 г. до края на разследвания период („разглеждания период“).
Б. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
1. Разглеждан продукт
(32)
Продуктът, който е предмет на настоящото разследване, е слънцезащитно стъкло, състоящо се от закалено плоско калциево-натриево силикатно стъкло, със съдържание на желязо не по-малко от 300 ppm, коефициент на пропускане за слънчева светлина над 88 % (измерено по AM1.5 300-2 500 nm), устойчивост на нагряване до 250 °C (измерено по EN 12150), устойчивост на температурни амплитуди от Δ 150 K (измерено по EN 12150) и механична якост от 90 N/mm2 или повече (измерено по EN 1288-3) („разглежданият продукт“, с общоизвестно наименование „слънцезащитно стъкло“). Разглежданият продукт понастоящем се класира в код по КН ex 7007 19 80.
2. Сходен продукт
(33)
Разследването показа, че разглежданият продукт, продуктът, произвеждан и продаван на вътрешния пазар в КНР, и продуктът, произвеждан и продаван в Съюза от промишлеността на Съюза, имат сходни основни физически, химически и технически характеристики и употреби. Поради това те са приети за сходни по смисъла на член 2, буква в) от основния регламент.
3. Продуктов обхват
(34)
Един несвързан вносител поиска градинарското стъкло за строителство на оранжерии да бъде изключено от обхвата на разследването, заявявайки, че при това строителство се използва листово стъкло с много различни размери, докато слънцезащитното стъкло се произвежда само в точно определени размери. Вносителят предостави също така сертификат, от който е видно, че част от неговия внос касае стъкло със съдържание на желязо, по-голямо от 300 ppm. В резултат на това този внос не попада в обхвата на продукта. По отношение на останалата част от вноса му Комисията счита, че въпреки разликата в размера, това листово стъкло може също да се използва като слънцезащитно стъкло. Например, за да се избегне митото, вносителите могат да поръчат по-голям от необходимия размер на листовото стъкло, което да бъде нарязано след пристигането му в Съюза. Следователно градинарското стъкло със съдържание на желязо, по-малко от 300 ppm, попада в обхвата на определението на разглеждания продукт.
(35)
Друг несвързан вносител заяви, че внасяното от него стъкло за мебели (използвано за стъклени рафтове, пълнежи за панели, плотове на маси, панели за плъзгащи се врати, продукти от горни панели и т.н.), притежава еднакви или много сходни технически характеристики с тези на слънцезащитното стъкло, но поиска то да бъде изключено от обхвата на разследването поради различната му крайна употреба.
(36)
Съдейки по предоставените данни обаче изглежда, че по-голямата част от внасяното от този несвързан вносител стъкло не притежава всички технически характеристики на слънцезащитното стъкло, описано по-горе. По-специално шест от видовете внасяно стъкло са със съдържание на желязо, много по-голямо от 300 ppm, а един от видовете внасяно стъкло е със съдържание на желязо, по-малко от 300 ppm, но неговият коефициент на пропускане за слънчева светлина е значително по-нисък от минималните 88 %, за да бъде определен като слънцезащитно стъкло.
(37)
Вносителят заяви, че макар тези видове стъкло да не отговарят на една от техническите характеристики на слънцезащитното стъкло, описани по-горе, те съответстват на основната класификация за слънцезащитно стъкло, т.е. „закалено плоско калциево-натриево силикатно стъкло“. Комисията счита обаче, че в обхвата на разследването попадат само видовете стъкло, които отговарят на всички технически характеристики на слънцезащитното стъкло. Следователно всички видове стъкло, посочени по-горе и внасяни от този конкретен вносител, остават извън обхвата на разследването.
(38)
От съображения за правна сигурност следва да се поясни, че всички видове градинарско стъкло и стъкло за мебели, които отговарят на техническите характеристики, посочени в съображение 32, остават в обхвата на разглеждания продукт, тъй като могат да се използват като слънцезащитно стъкло.
(39)
След оповестяването същият вносител заяви, че тъй като слънцезащитното стъкло, което може да се използва и като стъкло за мебели, не е изключено от определението на продукта, това води до административна тежест и забавяния за дружествата. Това според него се дължало на обстоятелството, че от дружествата се изисква да изпращат на митническите власти в Съюза доклади от изпитванията всеки път когато митническите власти питат дали внасяните стоки са предмет на мерките.
(40)
Комисията смята, че тези видове стъкло не следва да бъдат изключени от обхвата на разследването, тъй като слънцезащитното стъкло потенциално може да се използва за градинарски цели и за целите на мебелирането. С цел осигуряване на адекватна защита на промишлеността на Съюза от вредоносния ефект на субсидирания внос, следва да се избягват онези „вратички“, които позволяват мерките да бъдат заобиколени. Положителният ефект от наличието на адекватна защита позволява да се компенсира неблагоприятното въздействие на допълнителната административна тежест, евентуално понесена от съответния вносител.
(41)
Същият вносител заяви също така, че флоатното стъкло следва да бъде изключено от обхвата на продукта, тъй като се произвежда по различен производствен процес от този за пресованото стъкло, което според вносителя е единственият вид слънцезащитно стъкло. Вносителят заяви, че продуктите за обзавеждане на дома от флоатно стъкло не могат да се използват като слънцезащитно стъкло и поради това следва да се изключат от обхвата на разследването. Флоатното стъкло обаче не може да бъде изключено от обхвата на разследването, тъй като то е в съответствие с всички технически характеристики, посочени по-горе. Поверителните документи, предоставени от заинтересованите страни в хода на разследването, показаха, че флоатното стъкло може да бъде използвано като слънцезащитно стъкло и се произвежда както от промишлеността на Съюза, така и от китайските износители. Това се потвърждава от обществено достъпна информация в интернет (5). Поради това флоатното стъкло остава в обхвата на разследването.
В. СУБСИДИЯ
1. Въведение
(42)
Жалбоподателят твърди, че КНР субсидира своя сектор за производство на слънцезащитно стъкло. Жалбата съдържа prima facie доказателства за няколко практики на субсидиране, включени както в законодателството, така и в редица политически и планови документи, на които се основава държавната подкрепа за сектора.
(43)
Комисията преразгледа и анализира документите, посочени в жалбата, както и допълнителните документи, предоставени в хода на разследването от ПКНР и от включените в извадката производители износители, и установи, че много от тези документи показват, че секторът за производство на слънцезащитно стъкло в КНР се ползва с преференциално третиране в редица области.
(44)
В своя 12-и петгодишен план (6) ПКНР определя сектора за производство на слънцезащитно стъкло като „ключов“. ПКНР също така изготви конкретен политически документ „12-и петгодишен план за фотоволтаичната промишленост“, в който стъклото е представено като ключов спомагателен материал във фотоволтаичната промишленост (ФП), за който е необходимо национално производство. Планът предвижда, че правителството ще подпомогне промишленото развитие и технологическите нововъведения, както и че ще привлече средства за промишлеността.
(45)
След оповестяването ПКНР оспори позоваването на Комисията на 12-ия петгодишен план в контекста на слънцезащитното стъкло. Това твърдение не е приемливо, тъй като в посочения план слънцезащитното стъкло е посочено изрично в глава 9, колона 6 относно „ключовите области на развитие на производството“. В 12-ия петгодишен план ясно се определят приоритетите за периода, за който се отнасят, и един от тях е производството на слънцезащитно стъкло.
(46)
След оповестяването ПКНР оспори тълкуването на Комисията на „12-ия петгодишен план за соларната фотоволтаична промишленост“, като заяви, че не подкрепя заключенията на Комисията. Това твърдение обаче беше отхвърлено, тъй като ясно противоречи на информацията, получена от други служби на ПКНР. По време на посещението в ПКНР представителите на Министерството на промишлеността и информационните технологии (МПИТ) сами разясниха, че слънцезащитното стъкло е включено в посочения план, поставящ силен акцент върху подобряване на качеството, тъй като доброто качество на слънцезащитното стъкло е от първостепенно значение за насърчаването на соларната фотоволтаична промишленост.
(47)
Значението на нововъведенията и на новите материали като цяло е посочено в „12-ата петгодишна програма за нововъведения в областта на промишлените технологии“ (7), с която се цели изпълнението на петгодишния план, както и на „Плана за дългосрочно развитие на науката и технологиите“ (8). Приоритетното внимание върху технологическите нововъведения означава разработване на нови материали. В този контекст има и конкретно позоваване на слънцезащитното стъкло.
(48)
След оповестяването ПКНР оспори заключенията на Комисията, като заяви, че слънцезащитното стъкло не е споменато в нито един от посочените документи. Комисията отбелязва, че и двата документа имат за цел да предоставят специфична помощ на високотехнологичните предприятия, в съответствие с посоченото в съображения 401 и 402 от Регламент за изпълнение (ЕС) № 1239/2013 на Съвета (9) („регламента за слънчевите панели“); в тях са изложени същите аргументи от страна на ПКНР. С двата документа се изпълняват 12-ият петгодишен план и планът за соларната фотоволтаична промишленост и се подпомагат високотехнологичните предприятия и предприятията с нови технологии, сред които има много производители на слънцезащитно стъкло.
(49)
В Решение № 40 на Държавния съвет за приемане и изпълнение на „Временни разпоредби за насърчаване на адаптирането на промишлените структури“ (наричано по-долу, заедно с приложените към него „Временни разпоредби за насърчаване на промишленото приспособяване“, „Решение № 40“) се постановява, че ПКНР ще подкрепя активно развитието на производството на нови видове електрическа енергия и ускореното развитие на сектора на производството на електрическа енергия от слънчева светлина (10); дават се указания на всички финансови институции да предоставят кредитна подкрепа само за насърчаваните проекти (категорията, към която принадлежат проектите, свързани със слънцезащитното стъкло), и се обещава да бъдат провеждани и „други преференциални политики по отношение на насърчаваните проекти“ (11).
(50)
След оповестяването ПКНР оспори тълкуването на Комисията на член 5, както и на член 17 от „Временните разпоредби за насърчаване на промишленото приспособяване“. ПКНР заяви, че в член 5 не се споменава слънцезащитното стъкло. Тъй като обаче в него се споменава насърчаването на сектора на производството на електрическа енергия от слънчева светлина, за което е необходимо слънцезащитно стъкло, Комисията счита, че слънцезащитното стъкло попада в обхвата на временните разпоредби.
(51)
След това ПКНР оспори тълкуването на Комисията на член 17, в който, макар и да се предвижда, че само насърчаваните сектори следва да получат кредитна подкрепа, е добавено, че следва да се процедира „в съответствие с кредитната политика“, а не на преференциална основа.
(52)
При проверката на включените в извадката дружества и по време на посещението в ПКНР не бяха открити доказателства, че тази разпоредба е била спазена. Съответните банки не съдействаха на разследването, за да може да се провери или потвърди спазването на тази разпоредба. В действителност разследването показа, че някои предприятия се възползват от преференциално кредитиране. Поради това Комисията отхвърля твърдението на ПКНР, че кредитирането на сектора за производство на слънцезащитно стъкло се е извършвало „в съответствие с кредитната политика“. Ключовият момент е, че всички финансови институции трябва да предоставят кредити на насърчаваните сектори, към които спада производството на слънцезащитно стъкло, и че тази подкрепа de facto се предоставя при преференциални условия.
(53)
През 2011 г. Националната комисия за развитие и реформи (НКРР) излезе с препоръка към Държавния съвет за преразглеждане на програмата в Решение № 40. Държавният съвет издаде Решение № 9 на Държавния съвет за приемане и изпълнение на „Указания за каталог на промишленото приспособяване“ („Решение № 9“). В този документ активно се насърчават ПКНР и публичните агенции „да направляват развитието на стратегическите сектори и да оптимизират усилията за обновяване на промишлената структура“. В точка 12, параграф 2 от Решение № 9 изрично се споменава насърчаването на производството на ултрачисто флоатно стъкло за производство на електрическа енергия от слънчева светлина.
(54)
В приетия от ПКНР национален план за средно- и дългосрочно развитие на науката и технологиите (за периода 2006-2020 г.), се обещава „да се отреди приоритетно значение на финансирането на политиките“, „да се насърчат финансовите институции да предоставят кредитиране при преференциални условия на по-значимите национални научни и технологични проекти за индустриализация“, „да се насърчат финансовите институции да подобрят и подсилят финансовите услуги за високотехнологичните предприятия“ и „да се провеждат политики на преференциално данъчно облагане за насърчаване на развитието на високотехнологичните предприятия“.
(55)
Производството на слънцезащитно стъкло попада в описанието на високотехнологично предприятие, което се доказва от броя на производителите със статут на високотехнологични предприятия и на предприятия с нови технологии, и представлява нова промишленост в Китай, както и в Съюза. В този контекст Комисията би желала също така да посочи, че едно от включените в извадката дружества е получило специфична безвъзмездна помощ от НКРР като награда за неговите нововъведения в областта на слънцезащитното стъкло, което ясно показва интереса на ПКНР към този високотехнологичен сектор.
(56)
Жалбоподателят заяви, че твърдяните субсидии се състоят от схемите, изброени в раздел В.2 по-долу. След проверката на място на включените в извадката дружества в КНР и посещението в ПКНР Комисията направи анализ на въпросните схеми, при които включените в извадката дружества са получили ползи през РП.
2. Други установени схеми за субсидиране
(57)
По време на проверката на включените в извадката дружества анализът на тяхната вътрешна документация показа наличието на субсидии от публични органи на равнище провинция, град, окръг или област. Тези субсидии не са били изброени в жалбата. Въз основа на информацията, с която разполага Комисията, е трудно да се определи дали става въпрос за субсидии на ad hoc принцип или за местни програми за субсидиране. Предвид местния характер на тези схеми обаче не е логично да се очаква жалбоподателите да са наясно с подробностите за тези субсидии и с това се обяснява фактът, че субсидиите не са споменати пряко в жалбата.
(58)
Комисията поиска допълнителни консултации с ПКНР по отношение на тези други субсидии - конкретни за дадено дружество или местонахождение; които са установени в документацията на включените в извадката дружества по време на проверките на място; и не са изброени в жалбата. Тези консултации бяха предложени от Комисията, за да се гарантира редовността на процедурата в хода на разследването. ПКНР отхвърли това предложение с твърдението, че то не би било в съответствие със Споразумението за субсидиите и изравнителните мерки („Споразумението СИМ“).
(59)
Комисията счита, че тези други субсидии са тясно свързани с видовете мерки и практики, за които се твърди в жалбата и в известието за започване на процедурата, т.е. мерките включват същия вид финансов принос и полза по отношение на разглеждания продукт и следователно попадат в обхвата на определението за „субсидийна практика или практики, които трябва да се разследват“, за които по силата на член 22, параграф 2, подточка iii) от Споразумението СИМ се изисква да бъдат уточнени в известието за започване на процедурата. Списъкът на схемите, посочени в известието за започване на процедурата, не е изчерпателен, което е видно от формулировката в раздел 3 „[с]убсидиите обхващат, inter alia, […]“. Поради това Комисията стигна до заключението, че тези допълнителни субсидии попадат в обхвата на настоящата процедура.
(60)
След оповестяването ПКНР оспори тълкуването от страна на Комисията на Споразумението СИМ и заяви, че по нейно мнение Комисията не разполага с правно основание да наложи изравнително мито върху включен в извадката производител износител, дори ако тази субсидия е пряко свързана с практика на субсидиране, установена от жалбоподателите. Комисията не е съгласна с тълкуването от страна на ПКНР на Споразумението СИМ по тази точка. Ако жалбоподателите са установили практика на субсидиране и, наред с примерите за национални схеми, са установени ползи на местно равнище в рамките на същата практика на субсидиране, Комисията счита, че има право да наложи изравнителни мерки върху всички установени ползи. Това важи по-специално в случаите, в които установените механизми, естество и последици от ползите са същите като тези при другите схеми - вече посочени в жалбата и в известието за започване на процедурата.
3. Неоказване на съдействие и използване на наличните факти
(61)
На 18 декември 2013 г. Комисията уведоми ПКНР, че ще обмисли възможността за използване на наличните факти предвид липсата на отговор от страна на държавните търговски банки, на които ПКНР е изпратило приложението, което им бе предоставено.
(62)
ПКНР отговори на 26 декември 2013 г. и изрази несъгласие с предложеното прилагане на член 28, срещу „предполагаемите държавни банки“, но не оспори факта, че банките не са отговорили на въпросника. Също така ПКНР не оспори факта, че тези банки са държавна собственост. Поради това Комисията нямаше друг избор, освен да използва най-добрите налични факти, що се отнася до информацията, която трябваше да бъде предоставена от държавните търговски банки.
(63)
След оповестяването ПКНР оспори прилагането на член 28 в замяна на липсващата информация, която беше поискана в приложението, изпратено на държавните търговски банки. Комисията не оспорва факта, че ПКНР са предоставили въпросната информация в хода на настоящото разследване -информация, която Комисията е анализирала и взела предвид, когато е било необходимо. Тъй като обаче нито ПКНР, нито държавните търговски банки, нито дружествата бяха в състояние да предоставят информация, например относно кредитоспособността, Комисията трябваше да използва „наличните факти“ съгласно член 28 от основния регламент.
(64)
По отношение на други субсидии, които не са изрично посочени в известието за започване на процедурата, във връзка с конкретна програма и които са установени по време на проверките на място на включените в извадката производители износители, Комисията използва всички налични доказателства, за да направи своите заключения. Тези установени субсидии са класирани според видовете мерки и практики, описани в известието за започване на процедурата, и Комисията предложи нови консултации относно тези субсидии на ПКНР, което обаче не прие това предложение. Комисията счита, че тези субсидии са тясно свързани с видовете мерки и практики, за чието съществуване се твърди в жалбата и известието.
(65)
След оповестяването ПКНР оспори заключенията на Комисията по отношение на субсидиите, установени по време на проверката на включените в извадката дружества, и във връзка с други точки, свързани със схемите за субсидиране. Комисията би желала да поясни, че в тези случаи не е прилагала член 28. В случаите когато сътрудничеството е било добро, но информацията просто не е можело да бъде предоставена - например правното основание за еднократно изплащане на субсидия не е можело да бъде предоставено - Комисията е използвала доказателствата, предоставени от засегнатото дружество, с цел да направи заключение дали въпросната субсидия е била изравнителна или не.
(66)
ПКНР твърди също така, че Комисията не е предоставила достатъчно информация при оповестяването, що се отнася до използването на най-добрите налични факти съгласно член 28 от основния регламент. Това твърдение в действителност се отнася до използването на заключенията от предишните разследвания, при които е разследвана същата субсидия. Когато случаят е такъв, Комисията се позовава на точните съображения от въпросния регламент и обобщава развитите аргументи.
(67)
ПКНР отбелязва, че документът за оповестяването не описва подробно еднократните субсидии, установени при включените в извадката дружества. Това е направено изрично с цел защита на поверителната търговска информация, предоставена на Комисията от включените в извадката дружества; не е възможно да се изготви неповерително резюме. Поверителната информация беше оповестена в пълен обем на всеки един включен в извадката производител износител. Когато правното основание беше предоставено от включения в извадката производител износител, това бе посочено в оповестяването обратно до дружеството. Във всеки случай, когато бяха предложени консултации на ПКНР относно тези субсидии, му бе предоставена и възможността да предостави допълнителна информация, което не бе направено.
4. Разследвани схеми
(68)
Комисията изпрати въпросници на ПКНР и на включените в извадката производители износители, като поиска информация относно следните схеми, за които се твърди, че включват отпускането на субсидии на сектора за производство на слънцезащитно стъкло:
-
преференциално кредитиране на сектора за производство на слънцезащитно стъкло:
-
кредитни линии и стратегически нисколихвени заеми, отпускани от държавни търговски банки и публични банки за развитие (12)
-
програми за субсидиране под формата на експортни кредити
-
експортни гаранции
-
финансирана от държавата застраховка за екологосъобразни технологии (Green express)
-
финансови предимства, произтичащи от предоставянето на достъп до офшорни холдингови дружества
-
погасяване на заеми от страна на държавата
-
програми за отпускане на безвъзмездни помощи:
-
субсидии по програмите за известни търговски марки и за водещи китайски търговски марки
-
фондове за външна експанзия на промишлените отрасли в провинция Guangdong
-
държавни доставки на стоки и услуги на занижени цени
-
доставки на антимон
-
енергийни доставки
-
предоставяне на право на земеползване
-
програми за освобождаване от преки данъци или данъчни облекчения:
-
освобождаване от подоходно облагане или облекчения, свързани с подоходното облагане, в рамките на програмата Two Free/Three Half
-
данъчни облекчения, свързани с подоходните данъци, за дружества с чужди инвестиции (ДЧИ) въз основа на географското им местоположение
-
освобождаване от местни подоходни данъци и данъчни облекчения, свързани с тях, за „производствени ДЧИ“
-
данъчни облекчения, свързани с подоходните данъци, за ДЧИ, които закупуват оборудване, произведено в Китай
-
данъчни облекчения за НИРД в ДЧИ
-
преференциални ставки на корпоративния подоходен данък за ДЧИ, признати за високотехнологични предприятия и предприятия с нови технологии
-
данъчни облекчения за тези предприятия при участието им в определени проекти
-
политика на преференциални ставки на подоходните данъци за предприятията в североизточния регион
-
данъчни програми на провинция Guangdong
-
освобождаване от данък върху доходите от дивиденти, изплащани на някои местни предприятия във връзка с дела им в други китайски предприятия
-
програми в областта на косвените данъци и вносните мита:
-
освобождаване от ДДС за използване на внесено оборудване
-
намалени ставки на ДДС при закупуване от страна на ДЧИ на оборудване, произведено в Китай
-
освобождаване от ДДС и мита за покупки на дълготрайни активи по програмата за развитие за външната търговия
-
други субсидии и други програми за субсидиране (включително по програми на органи на различно равнище - провинция, град, окръг или област).
5. Преференциално кредитиране по политиките, други видове финансиране, гаранции и застраховки
5.1. Заеми при преференциални условия
а) Въведение
(69)
Комисията изпрати на ПКНР приложение, което да бъде изпратено на държавните търговски банки, публичните банки за развитие и частните финансови институции, които са заели средства на включените в извадката дружества през РП. ПКНР информира Комисията, че са направили това, но че не са получили отговор. Както бе посочено по-горе, поради тази причина Комисията уведоми ПКНР, че предвид липсата на сътрудничество ще приложи член 28 и ще използва наличните факти с цел да направи заключенията си по тази точка.
б) Правно основание
(70)
Кредитирането при преференциални условия в Китай е уредено в следните правни разпоредби: Закон на КНР за търговските банки (Закон за банковото дело), Общи правила относно кредитирането, приети от Китайската народна банка (КНБ) на 28 юни 1996 г. и цитираното по-горе Решение № 40 на Държавния съвет.
в) Констатации от разследването
(71)
Предишни антисубсидийни разследвания срещу КНР позволиха да се заключи, че банковата система в Китай е доминирана от държавни банки или от банките, в които държавата притежава контролния акционерен дял. Определението „ДТБ“ включва и двата типа. Комисията установи също така, че ДТБ упражняват държавна власт. Комисията не откри доказателства, че положението се е променило. Както е отбелязано в съображение 161 от регламента за слънчевите панели, което е последното разследване по този въпрос, петте най-големи ДТБ (Agricultural Bank of China, Bank of China, China Construction Bank, Bank of Communications и ICBC) представляват повече от 50 % от банковия сектор от гледна точка на общия им счетоводен баланс.
(72)
Въз основа на използването на наличните факти, включително фактите, установени в регламента за слънчевите панели, заключението остава същото, а именно че ДТБ са публични органи по смисъла на член 2, буква б) от основния регламент, както е подробно описано в съображения 158-168 от регламента за слънчевите панели.
(73)
След оповестяването ПКНР оспори това заключение, като заяви че Комисията не е посочила причините, поради които счита, че ДТБ са публични органи. Комисията отхвърля това твърдение, тъй като причините, поради които ДТБ са публични органи, са посочени в съображения 158-168 от регламента за слънчевите панели и ПКНР не е предоставило информация, която да противоречи на тези най-добри налични факти. Накратко казано:
а)
ДТБ имат най-голям пазарен дял и са основните участници на пазара в КНР;
б)
въз основа на наличните факти ДТБ се контролират от правителството посредством собствеността в тях и административния контрол върху търговското им поведение, включително върху ограниченията върху приложимите лихвени проценти, които могат да предлагат;
в)
Законът за банковото дело и други законови и подзаконови нормативни актове изискват от банките да отпускат заеми в зависимост от нуждите на националната икономика, да предоставят кредитна подкрепа за насърчаваните проекти и да отдават приоритет на високотехнологичните предприятия и на предприятията с нови технологии.
(74)
Заключенията, изложени в тези съображения, са отскоро, тъй като те бяха публикувани едва в края на 2013 г.; в тях е взета под внимание настъпилата промяна през юли 2013 г. в политиката по отношение на долните граници на лихвените проценти в Китай.
(75)
Както и при предходните разследвания, Комисията се опита да провери каква е ролята на ПКНР, и по-специално на централната банка - Китайската народна банка (КНБ), на финансовите пазари и в банковия сектор във връзка с отпускането на заеми на сектора за производство на слънцезащитно стъкло. Макар че като цяло съдействието от страна на ПКНР и КНБ беше задоволително, КНБ не предостави пълния текст на „Циркулярния документ по въпроси на коригирането на лихвените проценти по депозитите и заемите“ (YinFa № 251, 2004 г.), в който се определят минималните и максималните прагове на лихвените проценти по заеми и депозити. Във връзка с кредитирането на търговските банки (както ДТБ, така и частните търговски банки) и на публичните банки за развитие в циркулярния документ са зададени само долни граници на лихвените проценти. Що се отнася до заемите при преференциални условия и заемите, за които ПКНР е приело специфична уредба, в циркулярния документ не се допуска възходящо развитие на лихвените проценти. Точната горна граница е посочена в приложимите за такива заеми конкретни нормативни разпоредби.
(76)
По време на извършената от Комисията проверка на място КНБ заяви, че документът не може да бъде предоставен, тъй като не е публично достъпен на техния уебсайт. Търсене в интернет обаче даде възможност да се открие копие на този циркулярен документ, както и превод на английски език, в пакет от документи, предоставени от ПКНР на органите на Австралия преди няколко години (13). При липсата на официално копие, което да е непосредствено предоставено от ПКНР, Комисията счете тази версия за автентично и пълно копие на въпросния циркулярен документ.
(77)
От циркулярния документ става видно, че НБК е оказвала влияние върху определянето на лихвените проценти по заеми, отпуснати от държавните търговски банки в КНР през РП. ПКНР обясни, че през юли 2013 г. КНБ е премахнала минималния и максималния праг на лихвените проценти по кредитите. Това бе прието за сведение, но тъй като информацията е получена след края на РП, тя не променя настоящите заключения. При всички случаи минималният праг на лихвените проценти, прилаган през РП, не е единственият аргумент, поради който Комисията счита ДТБ за публични органи. Във всеки случай заключенията, изложени в съображения 158-168 на регламента за слънчевите панели, запазват своята актуалност.
(78)
След оповестяването ПКНР направи няколко коментара във връзка с циркулярния документ „YinFa № 251, 2004 г.“, без да даде обяснение защо пълният текст на този циркулярен документ не е бил предоставен на Комисията и без да потвърди дали текстът, предоставен на органите на Австралия и намерен от Комисията, е надежден. Както бе установено по-рано в разследването на слънчевите панели, в циркулярния документ ясно се посочват указанията на КНБ към банките, що се отнася до кредитирането. Както бе посочено в предишни разследвания, съдържанието на циркулярния документ е важно, за да се разбере ролята на ПКНР и КНБ в определянето на политиката на банките и кредитирането.
(79)
Заключението на Комисията остава същото като направеното по-рано в регламента за слънчевите панели, а именно че, първо, член 34 от Закона за банковото дело съдържа изискването банките в КНР да извършват кредитната си дейност в зависимост от нуждите на националната икономика. Нуждите на националната икономика са определени в 12-ия петгодишен план.
(80)
След оповестяването ПКНР оспори тълкуването на Комисията на член 34 от Закона за банковото дело, като посочи, че „това изречение е неясно и не предоставя изрични насоки на банките да действат по определен начин“. Според тях не съществува документ, в който да са описани нуждите на националната икономика, независимо дали става дума за 12-ия петгодишен план или за който и да било друг нормативен документ/решение.
(81)
Това се различава от тълкуването на ПКНР на член 34 в разследването на слънчевите панели, където въпросният член е окачествен като „неутрален“. Комисията изразява несъгласия с оценката на ПКНР. Комисията счита - и ПКНР не е доказало противното, - че политиките по отношение на националната икономика са изложени в 12-ия петгодишен план и в специалния план за фотоволтаичната промишленост и че финансовите институции са насърчавани да отпускат заеми на насърчаваните видове промишленост, като например сектора за производство на слънцезащитно стъкло.
(82)
ПКНР насочи вниманието на Комисията към други членове от Закона за банковото дело, а именно членове 4, 5 и 7, които следва да гарантират, че кредитите са отпуснати без намеса и след кредитна оценка. Комисията приема, че тези членове съществуват, но отбелязва, че ПКНР, банките и засегнатите дружества, включени в извадката, не са били в състояние да докажат, че кредитите са отпуснати без намеса - като се има предвид предоставянето на преференциални заеми на сектора за производство на слънцезащитно стъкло -и след кредитна оценка - тъй като независимо от неколкократно отправените искания, не бяха предоставени като доказателство нито споразумения за кредит, нито оценка на кредитния риск, в т.ч. кредитни рейтинги, нито беше установена евентуалната им връзка с отпуснат заем на включен в извадката производител износител.
(83)
Второ, банките са задължени да предоставят кредитна подкрепа на насърчаваните отрасли по силата на Решение № 40 и Решение № 9, които имат силата на закон. ПКНР потвърди по време на проверката на Министерството на търговията, че производството на слънцезащитно стъкло е един от насърчаваните отрасли. Това е в съответствие с указанията в каталога на промишленото приспособяване от 2011 г., които бяха предоставени от ПКНР в отговорите им на въпросника и които класифицират слънцезащитното стъкло в категорията на насърчаваните сектори.
(84)
В Решение № 40 се дават насоки на всички финансови институции под формата на задължителни указания с цел да се подкрепят и подпомагат насърчаваните сектори, към които спада секторът за производство на слънцезащитно стъкло.
(85)
След оповестяването ПКНР оспори оценката, направена от Комисията относно въздействието на Решение № 40 и съпровождащите го нормативни документи, както и на Решение № 9. Комисията отново заявява, че оценката ѝ на Решение № 40 и съпровождащите го нормативни документи е, че в тях се определят нуждите на националната икономика. Те установяват стратегия за правителството и финансовия сектор, и по-специално за пряко кредитиране от финансовите институции на насърчаваните отрасли, като например сектора за производство на слънцезащитно стъкло.
(86)
От ПКНР бе поискано да изясни правния статут на решенията на Държавния съвет, като например Решение № 40. Единственият отговор бе, че то представлява индивидуален акт на Държавния съвет и не е част от китайското законодателство. Дружеството обаче не представи никакви доказателства в подкрепа на това твърдение. Изказаното от ПКНР мнение е в противоречие с публично достъпната информация, която описва Държавния съвет като най-висшия административен орган с административни законодателни правомощия. Според тези източници решенията на Държавния съвет са правнообвързващи норми (14). Въз основа на наличните факти Комисията следователно счита, че Решение № 40 и съпровождащите го решения за изпълнение, като например Решение № 9, са административни регламенти и като такива са част от китайското законодателство.
(87)
Поради това Комисията потвърждава анализа в съображение 191 от регламента за слънчевите панели, в което се стига до заключението, че Решение № 40 и Решение № 9 съдържат правнообвързващи норми за останалите публични органи и за стопанските субекти.
(88)
Комисията също така направи анализ относно това дали ПКНР упълномощава и/или възлага на частните банки в КНР да предоставят заеми при преференциални условия на производителите на слънцезащитно стъкло по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка iv) от основния регламент.
(89)
Член 34 от Закона за банковото дело се прилага и за частните банки в Китай. ПКНР и заинтересованите страни не предоставиха доказателства, че заключението относно правното положение, направено в съображение 174 от регламента за слънчевите панели, престава да бъде валидно - а именно, че ПКНР дава указания на частните банки по същия начин както на държавните банки. В член 34 от Закона за банковото дело се дават указания на банките да „извършват кредитната си дейност в зависимост от нуждите на националната икономика и общественото развитие и в духа на държавните промишлени политики“ (15). При тези обстоятелства, както е посочено и в съображение 188 от регламента за слънчевите панели, кредитната стратегия на ДТБ, както и на частните банки се определя от ПКНР.
(90)
След оповестяването ПКНР оспори заключението, че възлага или дава указания на частните банки в КНР, и оспори в частност важността, която Комисията е придала на член 34 от Закона за банковото дело, посочвайки, че „това което представляват „нуждите на националната икономика“, дава възможност за тълкувания и очевидно се различава в зависимост от лицето/органа, които разглеждат тази разпоредба“.
(91)
Следва да се отбележи, че макар и да изразява несъгласие с тълкуването на Комисията, ПКНР не представи собствено тълкуване на националното си законодателство.
(92)
Въпреки това, на Комисията е достатъчно да се позове на констатациите от предходните разследвания и на наличните данни в този случай с цел да потвърди заключението, че в публикуваните от КНР планове и разпоредби са изложени нуждите на националната икономика и че член 34 изисква от банките да отпускат заеми в съответствие с описаните нужди на националната икономика, които включват именно насърчаването на производството на слънцезащитно стъкло.
(93)
Поради това остава в сила констатацията, че ПКНР възлага и дава указания на частните банки да предоставят заеми на насърчаваните отрасли в съответствие с член 34 от Закона за банковото дело.
(94)
Поради това Комисията заключава, че в случай на заеми, предоставени от ДТБ в КНР, е налице финансово участие в полза на производителите на слънцезащитно стъкло под формата на пряко прехвърляне на финансови средства от правителството, както е посочено в член 3, параграф 1, буква а), подточка i) от основния регламент.
(95)
Същото доказателство сочи и че ПКНР възлага и дава указания на ДТБ (както и на частните банки), а това означава, че е налице финансово участие, както е посочено в член 3, параграф 1, буква а), подточка iv) от основния регламент.
(96)
По отношение на специфичността Комисията отбелязва, че ПКНР насочва преференциалното кредитиране към ограничен брой сектори, сред които е секторът за производство на слънцезащитно стъкло като част от фотоволтаичната промишленост, както е изложено подробно в съображение 172 от регламента за слънчевите панели. В 12-ия петгодишен план ПКНР поставя сектора за производство на слънцезащитно стъкло сред „ключовите“ отрасли. В Решение № 40 се предвижда, че ПКНР ще подкрепя активно развитието на производството на нови видове електрическа енергия и ускореното развитие на сектора на производството на електрическа енергия от слънчева светлина. На всички финансови институции са дадени указания да предоставят кредитна подкрепа само за насърчаваните проекти - категорията, към която принадлежат и проектите, свързани със слънцезащитното стъкло. В това решение се обещава да бъдат провеждани и „други преференциални политики по отношение на насърчаваните проекти“.
(97)
След оповестяването ПКНР оспори констатацията за специфичността и по-специално тълкуването от страна на Комисията на 12-ия петгодишен план с аргумента, че той „няма правна стойност, тъй като не е обвързващ документ“. Комисията изразява несъгласие с това твърдение и отбелязва, че ПКНР е изказал същите твърдения в предишни разследвания, които също са били отхвърлени. В 12-ия петгодишен план се посочва, че той е „разработен и приет от Националния народен конгрес и се прилага със силата на закон.“
(98)
Поради това Комисията заключава, че субсидиите под формата на преференциално кредитиране като цяло не са общодостъпни и поради това са специфични по смисъла на член 4, параграф 2, буква а) от основния регламент.
(99)
Налице е полза, доколкото заемите от правителството и възложените или наредените от него заеми от частни органи се предоставят при по-благоприятни условия в сравнение с тези, от които получателят би могъл да се ползва на пазара.
(100)
Както и при предишни разследвания, Комисията се опита да провери оценките на кредитния риск, извършени от банките, които са заели средства на включените в извадката дружества през РП. Не бяха предоставени доказателства от дружествата относно кредитния им рейтинг и банките не съдействаха при разследването. Поради това Комисията нямаше достъп до доказателства за това, че заемите, отпуснати на дружества в сектора за производство на слънцезащитно стъкло, са се основавали на оценка на риска и че лихвеният процент е определен вследствие на такава оценка.
(101)
При липсата на каквато и да било информация, предоставена от ПКНР, производителите износители или банките, Комисията се опря на наличните данни с цел да установи дали кредитирането при преференциални условия в КНР действително е донесло ползи на включените в извадката производители износители, които са получили заеми от банки в КНР.
(102)
Както при разследването по отношение на слънчевите панели, Комисията първоначално разгледа официално публикуваните лихвени проценти на КНБ по заеми в китайски ренминби юани (CNY). Средният лихвен процент през РП е бил 6,26 %.
(103)
След това Комисията коригира лихвения процент на КНБ, за да се вземе под внимание кредитният риск на засегнатите дружества. Те обаче не предоставиха независими кредитни рейтинги или подобна информация, която би позволила на Комисията да изчисли даден кредитен рейтинг. Във всеки случай Комисията установи при предишни разследвания, че кредитните рейтинги на китайските предприятия са изопачени поради подкрепата от страна на държавата и че няма доказателства за съществуването на смислена оценка на риска на получателите на заеми. Поради това Комисията приложи същата методология както при разследването за слънчевите панели и счете, че всички засегнати дружества попадат в спекулативна категория „ВВ“, както е определено от рейтинговата агенция Bloomberg.
(104)
Разликата между премията от облигации, емитирани от дружества с рейтинг BB и премията от облигации, емитирани от дружества с рейтинг AAA (които съответстват на премията на облигациите на КНР), така както е регистрирана от Bloomberg, бе добавена след това към средния лихвен процент на КНБ през РП. Полученият резултат съответства на референтната стойност на лихвения процент по заемите, отпуснати на включените в извадката дружества, в CNY през РП, а именно 10,37 %.
(105)
При сравнение на тази референтна стойност на лихвения процент с действителния лихвен процент, начислен на засегнатите дружества през РП, Комисията заключи, че заемите са отпуснати на сектора за производство на слънцезащитно стъкло при по-ниски от пазарните условия.
(106)
След оповестяването ПКНР оспори избора на референтна стойност на лихвения процент от страна на Комисията и заключенията, до които тя е достигнала от сравнението на референтната стойност с действителния лихвен процент.
(107)
Сравнението на референтната стойност с действителния лихвен процент ясно показва, че включените в извадката производители износители, които са заели средства от китайските банки, в CNY, са платили много по-малко от обичайните търговски лихвени проценти за дружествата в тяхното финансово положение.
(108)
Второ, Комисията действително е била наясно, че КНБ е отменила минималния праг по кредитирането през юли 2013 г., което е посочено и в документа за оповестяването. Това не променя обаче заключението, че ПКНР оказва влияние върху поведението на банките при кредитирането в Китай, по-специално чрез прилагането на Решение № 40 и съпровождащите го нормативни документи, както и разпоредбите на член 34 от Закона за банковото дело.
(109)
Трето, Комисията е изчислила референтна стойност само за заемите, отпуснати в CNY, тъй като включените в извадката производители износители не са получили заеми от китайски банки в евро или щатски долари.
(110)
Накрая, ПКНР поиска повече информация относно основанията, поради които Комисията счита, че включените в извадката производители износители биха получили кредитен рейтинг BB. Изборът на този рейтинг се обяснява с факта, че при липсата на съдействие от страна на засегнатите банки Комисията не получи никакви доказателства за това, че е бил начислен кредитен рейтинг на един или друг от включените в извадката производители износители. Освен това присъждането на кредитен рейтинг BB не е неблагоприятен извод, а благоприятства включените в извадката засегнати дружества; защото е най-добрият рейтинг на облигациите в клас спекулативен на финансовите пазари.
(111)
Съгласно член 28 Комисията е задължена да използва най-добрите налични данни, които са взети от заключенията в регламента за слънчевите панели, в който за включените в извадката дружества е приложен кредитен рейтинг BB. Това бе счетено за обосновано в този случай и след оповестяването не бяха получени доказателства, че включените в извадката дружества са получили друг рейтинг от съответните банки.
г) Заключение
(112)
Въз основа на констатациите от разследването Комисията заключава, че през РП секторът за производство на слънцезащитно стъкло в Китай се е възползвал от преференциално кредитиране както от държавни, така и от частни банки. Финансирането на сектора за производство на слънцезащитно стъкло представлява субсидия по смисъла на основния регламент, тъй като е налице:
а)
финансово участие от страна на правителството, както е посочено в член 3, параграф 1, буква а), подточка i),
б)
упълномощаване и даване на указания от правителството, както е посочено в член 3, параграф 1, буква а), подточка iv), и
в)
по този начин е реализирана полза, както се изисква в член 3, параграф 2.
(113)
Предвид наличието на финансово участие, на полза за производителите износители и на специфичност, тази субсидия следва да се счита за подлежаща на изравняване.
(114)
След оповестяването ПКНР възрази срещу използването на констатациите от предишни разследвания с цел да се достигне до заключения относно субсидирането в конкретния случай, и по-специално твърди, че Комисията е придала прекалена важност на констатациите от регламента за слънчевите панели.
(115)
Това твърдение бе отхвърлено. Както бе отбелязано и по-рано, предвид липсата на сътрудничество от страна на банките в КНР Комисията беше принудена да приложи разпоредбите на член 28 и най-добрите налични факти. Разследването за слънчевите панели е най-скорошното и съдържа най-актуалните констатации относно субсидирането в Китай. Слънчевите панели и слънцезащитното стъкло са различни продукти, но се отнасят към същия нов енергиен сектор и са обхванати от същите документи за планиране на правителството. Поради това при липсата на друга информация е целесъобразно да се използват констатациите от разследването за слънчевите панели като „най-добрите налични данни“. ПКНР също така твърди, че са настъпили значителни промени между разследването за слънчевите панели и настоящото разследване, по-специално премахването на минималния праг на лихвените проценти от КНБ през юли 2013 г. Това твърдение бе отхвърлено, тъй като заключенията от разследването за слънчевите панели се отнасят до определен РП, така както настоящото разследване се отнася до собствения си РП. И в двата случая премахването на минималния праг е извършено след края на РП и поради това не засяга прилагането на член 28, нито констатациите от разследването за слънчевите панели като най-добрите налични факти.
(116)
Всички с изключение на едно от включените в извадката дружества са получили заеми както от ДТБ, така и от частни банки. Едно дружество е било финансирано единствено посредством офшорното си дружество майка и не е получило кредитиране от банки, установени в КНР.
(117)
След оповестяването едно от включените в извадката дружества оспори заключението на Комисията и заяви, че Комисията не е поискала дружеството да предостави независим кредитен рейтинг. Всъщност Комисията бе поискала от дружеството да предостави цялата информация относно получените от него заеми, но дружеството не предостави независим кредитен рейтинг. Ако дружеството е разполагало с такава информация, тогава предвид твърденията в жалбата и информацията, поискана във въпросника, то е било длъжно да я предостави. По-специално, предвид информацията в документа за оповестяването, то е трябвало веднага да предостави кредитния си рейтинг, ако е имало такъв. Поради това този аргумент се отхвърля.
д) Изчисляване на размера на субсидията
(118)
В член 6, буква б) от основния регламент се предвижда, че ползите от преференциално кредитиране следва да се изчислят като разлика между сумата на изплатените лихви и стойността, която предприятието би платило за подобен търговски заем на пазара. Както е посочено по-горе, предвид липсата на смислена оценка на риска Комисията определи пазарна референтна стойност за сравними търговски заеми.
(119)
Ползата беше установена за РП, като бе изчислена разликата между действително платената лихва през този период и лихвата, която е щяло да бъде платена въз основа на референтната стойност.
(120)
Изчислените маржове на субсидията за включените в извадката производители износители въз основа на тази методология са, както следва:
Преференциално кредитиране
Наименование на дружеството
Марж на субсидията
Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd;
0 %
Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd
6,2 %
Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd
2,5 %
Henan Yuhua New Material Co., Ltd
4,8 %
5.2. Други схеми за преференциално кредитиране
(121)
През РП включените в извадката производители износители не са реализирали ползи в рамките на програми за субсидиране под формата на експортни кредити, кредитни линии, експортни гаранции, програмата Green Express или като ползи чрез достъп до офшорни холдингови дружества.
6. Програми за отпускане на безвъзмездни средства
(122)
През РП включените в извадката дружества не са реализирали ползи от субсидии по програмите за известни търговски марки и за водещи китайски търговски марки.
6.1. Специфични програми за отпускане на безвъзмездни помощи и безвъзмездни помощи
а) Въведение
(123)
Включените в извадката дружества са получили значителни еднократни безвъзмездни помощи от различни публични органи на различно равнище на управление, от които са реализирали ползи през РП. Такива безвъзмездни помощи бяха установени в хода на проверката на засегнатите дружества и те не са оповестени в отговорите на въпросника от засегнатите дружества, нито са били оповестени в отговора на въпросника от ПКНР, както бе поискано. В жалбата се твърди, че производители на слънцезащитно стъкло са получили тези еднократни безвъзмездни помощи от провинциалните и местните органи на управление, и че те са реализирали полза, доколкото средствата са предоставени без сериозен анализ (16). В известието за започване на процедурата се уточнява също, че „програмите за отпускане на безвъзмездни помощи“ представляват практика на субсидиране, чрез която се подпомага секторът за производство на слънцезащитно стъкло.
б) Правно основание
(124)
Тези безвъзмездни помощи са предоставени на дружествата от публични органи на равнище провинция, град, окръг или област и всички те изглеждат специфични за засегнатите дружества или са специфични по отношение на местоположението или вида на сектора. Конкретно позоваване на това, по силата на кои законодателни актове са предоставени тези ползи - в хипотезата, че има правно основание за тях - като правило не е правено, макар на Комисията често - но не винаги - да е предоставяно копие на издадения от съответния публичен орган документ, съпровождащ предоставянето на безвъзмездните средства.
в) Констатации от разследването
(125)
Едно включено в извадката дружество е получило през РП безвъзмездни помощи във връзка със зоната за икономическо развитие, в която е установено. Тези безвъзмездни помощи са били изчислени от администрацията на тази зона на ниво от 20 % от всички данъци на дружеството към местните данъчни органи, включвайки, наред с другото, корпоративния подоходен данък, данъка върху земеползването и данъка върху доходите от дивиденти.
(126)
Друго включено в извадката дружество е получило през ПР помощ в голям размер от местното държавно управление за покриване на таксите, необходими за свързването на дружеството към електроснабдителната мрежа, които по принцип дружеството е трябвало да плати. Тези средства са отпуснати на дружеството в рамките на „подпомагане на големи дружества, установени в региона“.
(127)
Друго включено в извадката дружество е получило преки безвъзмездни помощи в размер на 25 милиона CNY от НКРР, която има за цел да подпомага промишленото приспособяване за производството на високотехнологично слънцезащитно стъкло. Тази пряка безвъзмездна помощ от държавата е получена през 2006 г. и дружеството е разпределило 10 % от нея през следващите 10 години. Следователно през РП е получена полза в размер на 2,5 милиона CNY.
(128)
Същото дружество е отразило в отчета си за 2012 г. и други безвъзмездни помощи от местните данъчни служби и от други органи на местната власт. Дружеството заяви, че повечето от тези безвъзмездни помощи всъщност не са преки прехвърляния на средства от тези органи към дружеството, а възстановявания на суми, платени на по-ранен етап на публичните органи. Тъй като не бе представено удовлетворително доказателство, Комисията не може да приеме това обяснение.
(129)
Друго включено в извадката дружество е получило преди РП пряка безвъзмездна помощ в размер на 15 милиона CNY от местната власт и е разпределило 10 % от нея през следващите 10 години. Безвъзмездната помощ е изплатена на дружеството за развитие на фотоволтаичната промишленост (която включва сектора за производство на слънцезащитно стъкло), за ускорено изграждане на усъвършенствана производствена база в местната промишлена зона, както и за безпроблемно изпълнение на големи проекти.
(130)
Същото дружество е получило и няколко други безвъзмездни помощи преди РП и е разпределило част от безвъзмездните средства през РП. Дружеството обаче не предостави подробности относно естеството на тези безвъзмездни помощи; при липсата на такава информация бяха използвани наличните факти с цел да се стигне до заключение. Комисията направи заключението, че при липсата на други налични факти тези безвъзмездни помощи са специфични за това дружество и че отпуснатата сума през РП следва да се счита за полза.
г) Заключение
(131)
ПКНР беше приканено да предостави допълнителна информация и да пристъпи към консултации във връзка с тези безвъзмездни помощи, но то отказа да го направи. Въз основа на събраните доказателства по отношение на получаването на тези безвъзмездни помощи от страна на включените в извадката дружества и при липсата на друга информация, Комисията счете, че тези безвъзмездни помощи представляват субсидия по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка i) и параграф 2 от основния регламент предвид осъщественото прехвърляне на средства от ПКНР под формата на безвъзмездна помощ за производителите на разглеждания продукт и че по този начин е реализирана полза.
(132)
Тези безвъзмездни помощи също така са специфични по смисъла на член 4, параграф 2, буква а) и член 4, параграф 3 от основния регламент, доколкото изглежда са ограничени до определени дружества или до специфични проекти в специфични региони и са отпуснати за конкретни нужди на включените в извадката дружества. Тези безвъзмездни помощи не отговарят на критериите за неспецифичност, предвидени в член 4, параграф 2, буква б) от основния регламент, тъй като условията за допустимост на тези помощи и действителните критерии за подбор за предприятията, които могат да ги поискат, не са прозрачни, нито обективни и не се прилагат автоматично. Освен това няма доказателства, че отпуснатите безвъзмездни помощи са част от всеобхватна програма за субсидиране.
(133)
След оповестяването ПКНР оспори правомощията на Комисията да разследва тези безвъзмездни помощи, както и анализа на Комисията на частичната информация, с която тя разполага. Комисията обаче анализира внимателно поверителната бизнес информация, предоставена от засегнатите дружества, и в случаите когато има доказателства за полза, както и че помощта е специфична - безвъзмездната помощ е подложена на изравняване.
(134)
Във всички случаи дружествата предоставиха информация относно размера на безвъзмездната помощ и от кого е отпусната тя, дори ако в някои случаи не са разполагали с документ, доказващ правното основание, въз основа на което е предоставена помощта. Също така засегнатите дружества предимно са осчетоводили този доход в позиция „доход от субсидия“ на отчетите си, които са били заверени от независим одитор. Това бе счетено за положително доказателство за наличието на субсидия, която е предоставила подлежаща на изравняване полза.
(135)
Едно от включените в извадката дружества също така оспори, по същите причини, правомощията на Комисията да разследва и да подлага на изравняване тези специфични за дружествата безвъзмездни помощи. По същите причини Комисията отхвърля неговия аргумент и отново заявява позицията си, че има правомощия да разследва тези безвъзмездни помощи и да ги подлага на изравняване, когато е целесъобразно.
д) Изчисляване на размера на субсидията
(136)
Таблицата по-долу показва реализираната полза от горепосочените безвъзмездни помощи: тя съответства на получената сума през РП или на осчетоводената сума през същия период, когато засегнатото дружество е вписало сумата като амортизация.
Други програми за отпускане на безвъзмездни средства
Наименование на дружеството
Марж на субсидията
Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd;
1,1 %
Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd
2,9 %
Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd
1,1 %
Henan Yuhua New Material Co., Ltd
3,0 %
7. Програми за освобождаване от преки данъци или данъчни облекчения
7.1. Програма за две години без данъчно облагане и три години с облагане на половин ставка („two free/three half“) за предприятия с чуждестранно участие
а) Въведение
(137)
Програмата за две години без данъчно облагане и три години с облагане на половин ставка („two free/three half“) дава възможност на предприятията с чуждестранно участие (ПЧУ) да не плащат корпоративен подоходен данък през първите две години и да плащат само 12,5 % вместо 25 % през следващите три години.
б) Правно основание
(138)
Правното основание на тази програма е член 8 от Закона за подоходното данъчно облагане на предприятията с чуждестранно участие и чуждестранните предприятия („FIE Tax Law“) и член 72 от Правилника за прилагане на Закона на КНР за подоходното данъчно облагане на предприятията по отношение на предприятията с чуждестранно участие и чуждестранните предприятия. Според ПКНР тази програма е била прекратена съгласно член 57 от Закона за облагането на доходите на предприятията („EIT Law“) от 2008 г. с преходен период до края на 2012 г. Поради това от законодателството става ясно, че по тази програма ще има полза през данъчната 2012 г.
в) Констатации от разследването
(139)
През финансовата 2012 г. дружествата са реализирали ползи по програмата „two free, three half“, след което, според ПКНР, програмата е била преустановена.
(140)
Едно от включените в извадката дружества е предприятие с чуждестранно участие, което е прилагало въпросната данъчна схема през РП. То е било обложено със ставка на корпоративния данък в размер на 12,5 % вместо пълната ставка от 25 %, както е посочено в неговата данъчна декларация за 2012 г. и в годишния му отчет.
(141)
Комисията оповести тези констатации на заинтересованите страни и получи коментари от ПКНР, в които се твърди, че съгласно известието за преходните мерки (17) всички ползи по тази програма ще бъдат прекратени през 2012 г. ПКНР заяви, че в случай на налагане на изравнителни мита не могат да бъдат наложени мита върху реализираната по тази програма полза от страна на едно от включените в извадката дружества през РП. Този аргумент се приема, тъй като за това включено в извадката дружество, при особените обстоятелства на конкретния случай, Комисията не разполага с доказателства за продължаването на ползата.
г) Заключение
(142)
Макар че програмата „two free, three half“ е подложена на изравняване в предишни регламенти, за това включено в извадката дружество Комисията няма да наложи изравнително мито върху установената полза през РП, тъй като Комисията не разполага с доказателства, че за това включено в извадката дружество програмата или вариант на програмата биха били в сила на датата, на която са наложени мита.
7.2. Високотехнологични предприятия и предприятия с нови технологии
а) Въведение
(143)
Тази програма позволява на предприятията, които отговарят на определени критерии да бъдат признати за „високотехнологични предприятия и предприятия с нови технологии“, за да получават намаление до 15 % на своя корпоративен подоходен данък в сравнение със стандартната ставка от 25 %.
б) Правно основание
(144)
Правното основание на тази програма е член 28, параграф 2 от Закона за облагането на доходите на предприятията („EIT law“) и Административните мерки за определяне на високотехнологичните предприятия и предприятията с нови технологии (Guo Ke Fa Huo № 172, 2008 г.), както и член 93 от Правилника за прилагане на Закона за облагането на доходите на предприятията, заедно с Известието на Държавната данъчна администрация по въпросите, свързани с облагането на доходите на високотехнологичните предприятия и предприятията с нови технологии (Guo Shui Han № 985, 2008 г.).
в) Констатации от разследването
(145)
Програмата се прилага по отношение на високотехнологичните предприятия и предприятията с нови технологии, които са признати като такива от ПКНР. Тези предприятия имат основни собствени права на интелектуална собственост и трябва да отговарят на определен брой изисквания за допускане до финансиране по тази програма, които са посочени в правното основание и са обобщени, както следва:
а)
тяхното производство да е включено в обхвата на продуктите в областта на високите технологии с ключова държавна подкрепа;
б)
общите разходи за научноизследователска и развойна дейност да представляват 3-6 % от общите приходи от продажбите;
в)
доходът им от високотехнологични продукти и продукти на новите технологии да съставлява над 60 % от общите приходи от продажбите;
г)
служителите, ангажирани с НИРД, да съставляват 10 % от общия брой на служителите;
д)
да са изпълнени другите изисквания, определени от Административните мерки за високотехнологичните предприятия и предприятията с нови технологии за 2008 г.
(146)
Беше установено, че някои (но не всички) включени в извадката дружества са използвали тази програма и по този начин са платили само 15 % вместо 25 % корпоративен подоходен данък. Тези дружества са подали заявления да бъдат признати за високотехнологични предприятия и предприятия с нови технологии и са получили официално уведомление, че отговарят на критериите на програмата и следователно ще имат право да представят данъчните си декларации.
г) Заключение
(147)
Както бе посочено в съображения 322-326 от предишното разследване по отношение на слънчевите панели, Комисията счита тази програма за субсидия по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) и член 3, параграф 2 от основния регламент, тъй като се предоставя финансово участие под формата на пропуснати доходи от ПКНР, което води до полза за засегнатото дружество. Ползата за получателите се равнява на спестения данък.
(148)
Тази субсидия е специфична, както е определено в член 4, параграф 2, буква а) от основния регламент, тъй като е ограничена до предприятия, които са сертифицирани като високотехнологични предприятия и предприятия с нови технологии, и които са спазили всички изисквания на административните мерки за 2008 г. Засегнатите дружества, включени в извадката, са получили такова сертифициране. Допустимостта не е автоматична и никакви обективни критерии не бяха установени от законодателството или органа, предоставящ помощта.
(149)
След оповестяването ПКНР оспори заключенията на Комисията с твърдението, че критериите за допустимост са обективни и се прилагат еднакво за всички дружества в КНР. Комисията не изразява съгласие с тълкуването на ПКНР на законовите разпоредби и мерките за изпълнение, които показват, че програмата е ограничена до някои сектори и предприятия, подпомагани от ПКНР въз основа на критерии, които не изглеждат обективни и неутрални, като например, че тяхното производство е включено в обхвата на продуктите в областта на високите технологии с ключова държавна подкрепа.
(150)
Допустимостта също така не е автоматична, а зависи от предоставянето на сертификат за високотехнологично предприятие и предприятие с нови технологии, който е издаден след процедура за преценка от страна на компетентния орган.
(151)
Поради това Комисията счита тази субсидия за подлежаща на изравняване.
д) Изчисляване на размера на субсидията
(152)
Комисията изчисли размера на подлежащата на изравняване субсидия като разликата между размера на данъка, който обикновено се изплаща през РП и сумата на действително платения данък през РП от засегнатите дружества.
Високотехнологични предприятия и предприятия с нови технологии
Наименование на дружеството
Марж на субсидията
Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd;
0 %
Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd
0 %
Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd
0,4 %
Henan Yuhua New Material Co., Ltd
1,8 %
7.3. Освобождаване от данък върху доходите от дивиденти, изплащани на местни предприятия във връзка с дела им в други китайски предприятия
а) Въведение
(153)
В жалбата се твърди, че производителите износители на слънцезащитно стъкло са получавали субсидии по друга програма за освобождаване от преки данъци, а именно освобождаването от данък върху доходите от дивиденти, изплащани на някои местни предприятия във връзка с дела им в други китайски предприятия (18). Те попадат в обхвата на общите субсидийни практики на освобождаване и/или намаляване на прекия данък върху приходите, както е посочено в известието за започване на процедурата.
б) Правно основание
(154)
Правните основания на това освобождаване от данъчно облагане на доходите от дивиденти са членове 25-26 от Закона за облагането на доходите на предприятията и член 83 от Правилника за прилагане на Закона за подоходното данъчно облагане на предприятията на КНР.
в) Констатации от разследването
(155)
Комисията установи, че едно от включените в извадката дружества е било освободено от данък върху доходите от дивиденти, изплащани на местни предприятия във връзка с дела им в други китайски предприятия. Това дружество е подало заявление пряко до местната данъчна служба относно приспадането от облагаемия доход на дивидентите, получени от инвестиции в собствения капитал.
г) Заключение
(156)
Комисията счита, че това е субсидия съгласно член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) и член 3, параграф 2 от основния регламент, тъй като се предоставя финансово участие под формата на пропуснати доходи от ПКНР, което води до ползи за засегнатото дружества. Ползата за получателя се равнява на спестения данък.
(157)
В документа за оповестяването Комисията е заявила, че тази програма за субсидиране е специфична по смисъла на член 4, параграф 2, буква а) от основния регламент, тъй като законодателството ограничава достъпа до тази програма до местни предприятия в КНР, които са инвестирали в други местни предприятия.
(158)
След оповестяването ПКНР оспори тези заключения, твърдейки, че освобождаването от данък на доходите от дивиденти, изплащани на местни предприятия не може да се счита за специфично, тъй като по член 26, параграф 3 от Закона за облагането на доходите на предприятията такова освобождаване от данъчно облагане на приходите от дивиденти е достъпно и за чуждестранните предприятия. Освен това ПКНР твърди, че критериите за допустимост са обективни и се прилагат за всички местни предприятия, независимо от сектора, продукта или географското местоположение.
(159)
Макар да е вярно, че в Закона за облагането на доходите на предприятията, представен от ПКНР в настоящата процедура, се постановява по член 26, параграф 3, че такова освобождаване на данъци от приходите от дивиденти е достъпно и за чуждестранните предприятия, Комисията продължава да е на мнение, че тази програма на субсидиране е специфична. В действителност член 25 от Закона за облагането на доходите на предприятията потвърждава, че това освобождаване от данъчно облагане е запазено за сектори и проекти, насърчавани от държавата. По този начин единствено насърчаваните сектори и проекти могат да имат достъп до тази програма. Както беше обяснено по-горе в раздел 5.1, буква в), производството на слънцезащитно стъкло е насърчаван сектор.
д) Изчисляване на размера на субсидията
(160)
Комисията изчисли размера на субсидията, като разликата между размера на данъка, който обикновено се изплаща през РП и сумата на действително платения данък от засегнатото дружество.
Схеми за освобождаване от данък върху доходите от дивиденти
Наименование на дружеството
Марж на субсидията
Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd;
0 %
Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd
0 %
Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd
5,8 %
Henan Yuhua New Material Co., Ltd
0 %
7.4. Други програми за освобождаване от преки данъци или данъчни облекчения
а) Въведение
(161)
Освен програмите, оценени в раздели 7.1-7.3, Комисията не откри никакви доказателства за ползите, които се предоставят на включените в извадката дружества, от други преки програми за освобождаване от данъци и програми за намаляване, изброени по-горе в раздел В.4. В хода на своите проверки обаче Комисията установи други две корпоративни данъчни схеми в отчетите на едно от включените в извадката дружества, а именно във връзка с разходи за НИРД, както и облекчения и възстановяване на данък сгради и на поземлен данък. Това също попадат в категорията „пряко освобождаване от данъчно облагане и програми за намаление“, както е посочено в известието за започване на процедурата, като мерки, с които размерът на платения корпоративен подоходен данък е бил намален от данъчния орган или данъчният орган е възстановил вече платен корпоративен подоходен данък. Данъчните облекчения за разходи за НИРД също са свързани с програмата „данъчни облекчения за НИРД в ДЧИ“, посочена по-горе в раздел в В.4.
б) Правно основание
(162)
Правното основание за данъчните облекчения за разходи за НИРД е член 30 от Закона за облагането на доходите на предприятията на КНР.
(163)
Що се отнася до възстановяването на данък сгради и на поземлен данък, конкретните законови разпоредби, по силата на които са предоставени такива ползи, не бяха оповестени, въпреки че на Комисията ѝ бе предоставено копие на документ - издаден от публичен орган на равнище провинция, във връзка със освобождаването.
в) Констатации от разследването
(164)
Комисията установи, че едно от включените в извадката дружества е получило облекчения за разходи за НИРД и възстановяване на данък сгради на поземлен данък. Документът, издаден от публичния орган на равнище провинция, ограничава достъпа на облекченията до новосъздадени високотехнологични предприятия и предприятия с нови технологии.
г) Заключение
(165)
По отношение на облекченията за разходи за НИРД Комисията счита, че тази програма на субсидиране е специфична, като се има предвид, че член 30 трябва да се тълкува заедно с член 25 от Закона за облагането на доходите на предприятията, който гласи, че това освобождаване от данъчно облагане е запазено за сектори и проекти, насърчавани от държавата. По този начин единствено насърчаваните сектори и проекти могат да имат достъп до тази програма. Както беше обяснено по-горе в раздел 5.1, буква в), производството на слънцезащитно стъкло е насърчаван сектор.
(166)
Възстановяването на данък сгради и на поземлен данък са специфични от гледна точка на местонахождението и вида на сектора. ПКНР беше поканено да предостави повече информация относно тези данъчни схеми в искането за допълнителни консултации, но те отказаха да го направят. Поради тази причина при липсата на друга налична информация Комисията проведе разследването си спрямо въз основа на събраните доказателства, що се отнася до прилагането на тези схеми от включените в извадката дружества.
(167)
След оповестяването ПКНР оспори констатациите на Комисията, твърдейки, че в документа за оповестяването Комисията не е оповестила положителни доказателства за специфичността на тези схеми. Подробната информация относно специфичността на тези програми беше оповестена само на засегнатото дружество, без да се получат коментари от него. Комисията дава повече информация относно специфичността на тези програми в съображенията по-горе.
(168)
Комисията счита тези схеми за субсидии съгласно член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) и член 3, параграф 2 от основния регламент, тъй като се предоставя финансово участие под формата на пропуснати доходи от ПКНР, което води до полза за засегнатото дружества. Ползата за получателя се равнява на спестения данък.
д) Изчисляване на размера на субсидията
(169)
Комисията изчисли размера на субсидията, като разликата между размера на данъка, който обикновено се изплаща през РП и сумата на действително платения данък от засегнатото дружество.
Схеми, свързани с корпоративното подоходно облагане
Наименование на дружеството
Марж на субсидията
Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd;
0 %
Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd
0 %
Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd
0,7 %
Henan Yuhua New Material Co., Ltd
0 %
8. Програми за косвено данъчно облагане и за налагане на вносни мита
(170)
Комисията не откри предоставена полза на някое включено в извадката дружество във връзка с програмите за косвено данъчно облагане и за налагане на вносни мита, изброени по-горе в раздел В.4.
9. Държавни доставки на стоки и услуги на занижени цени
9.1. Доставки на антимон; енергийни доставки
(171)
Полза във връзка със доставки на антимон или енергийни доставки през РП от страна на включените в извадката дружества не беше установена.
9.2. Предоставяне на право за земеползване
а) Въведение
(172)
Както е изложено също така в съображения 354-370 от регламента за слънчевите панели, предприятията не могат чисто и просто да закупуват земя в КНР, а могат само да закупуват право за земеползване от органите на местната власт.
б) Правно основание
(173)
Законът за управление на земята на КНР постановява, че земята е собственост на хората и не може да бъде закупувана или продавана; в него обаче паралелно се определят условията, при които правото за земеползване може да се продава на дружествата чрез покана за подаване на оферти, определяне на цената или покана за участие в търг.
в) Констатации от разследването
(174)
По принцип тръжната система за продажби би позволила на пазара да определи цената на конкретно право за земеползване; следователно цената да бъде определена по независим начин. В хода на посещението на Комисията обаче ПКНР заяви, че при всички случаи за всяка категория земя (терените са разпределени в категории от 1 до 15 в зависимост от качеството на парцела) ПКНР определя минимални цени, под които цената на правото за земеползване не може да пада.
(175)
ПКНР също така контролира предлагането на земя, като ограничава на квотен принцип по провинции и годишно площта, за която може да се закупува право за земеползване за промишлени или жилищни цели.
(176)
Що се отнася за закупените права за земеползване на включените в извадката производители износители, Комисията не откри доказателства за тръжна процедура, при която цената на правото за земеползване да е била фиксирана по независим начин. Дружеството, получило право за земеползване, е предложило или начална цена или цена, която е над 5 CNY/m2, и тъй като е било единственият участник в тръжната процедура, му е било присъдено правото за земеползване.
(177)
След оповестяването ПКНР оспори констатациите на Комисията и заяви, че продажбата на права за земеползване на промишлеността на КНР подлежи на истински тръжни процедури.
(178)
На първо място, ПКНР твърди, че съществува истинска система за провеждане на търгове, тъй като единствената намеса на ПКНР се състояла от определяне на началната цена, в качеството му на провеждащ търга. Този аргумент се отхвърля, тъй като продажбата чрез търг обикновено включва определяне на начална от независима страна, провеждаща търга, което в случая не е така, тъй като собственикът на правото за ползване на земя е също така провеждащият търга.
(179)
След това ПКНР заяви, че минималните цени имат за цел да гарантират, че крайната цена няма да падне под „основна пазарна стойност“ за правото за земеползване. Това само по себе си представляващо един порочен кръг твърдение, като се има предвид че сумата, която се заплаща за правото на земеползване (която е фиксирана от правителството), по презумпция трябва да се равнява на пазарната цена (на която се основава на свой ред пределната минимална цена).
(180)
След това ПКНР заяви, че фактът, че не е имало други участници в търга „не може да бъде основание за предположението, че правото за земеползване не е продадено действително чрез търг“. Всъщност заключението от тези доказателства е точно обратното. ПКНР, независимо от отправените искания, не предостави доказателства дори за една цена за право за земеползване, определена чрез провеждане на търг; поради това може да се направи извод, че именно правителството определя цената и че дружествата плащат тази цена. Макар и наличието на множество участници да не е непременно необходимо условие за съществуването на система, функционираща на пазарен принцип, пълната липса на множество участници в търговете, установена за всички включени в извадката дружества е показателна, че липсата на реални пазарни цени.
(181)
По отношение на случая, в който едно от включените в извадката е платило 5 CNY/m2 повече от фиксираната от правителството цена, това дружество заяви пред Комисията, че са получили указания от компетентния орган да действат по този начин, за да изглежда, че е бил проведен търг. Поради това Комисията не може да приеме този факт като положително доказателство, че действително съществува пазар на правата за земеползване в КНР.
(182)
По този начин включените в извадката дружества са платили цената, фиксирана от ПКНР. Както е изложено също така в регламента за слънчевите панели (в съображения 361-370), правото за земеползване се предоставя при занижени цени в сравнение с пазарната референта стойност, както е посочено в буква д) по-долу.
г) Заключение
(183)
Комисията стига до заключението, че предоставянето на права за земеползване от страна на ПКНР следва да се счита за субсидия по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка iii) и член 3, параграф 2 от основния регламент под формата на предоставяне на стоки, което води до ползи за дружествата получатели. Тъй като при разследването не бе установено наличието на функциониращ пазар за продажба на право на земеползване в КНР, използването на външна референтна стойност (вж. буква д) по-долу) показва, че сумата, платена от включените в извадката износители, за правата за земеползване е но-ниска от пазарната цена.
(184)
Субсидията е специфична по смисъла на член 4, параграф 2, букви а) и в) от основния регламент, тъй като в Решение № 40 на Държавния съвет се съдържа изискването публичните органи да гарантират, че земята се предоставя на насърчаваните сектори, към които се отнася секторът за производство на слънцезащитно стъкло. Член 18 от Решение № 40 ясно пояснява, че секторите, които са включени в категорията „ограничена“, нямат право на достъп до право на земеползване.
(185)
Положението по отношение на земята в КНР се разглежда и в работен документ на МВФ, в който се потвърждава, че предоставянето на право на земеползване на китайските промишлени сектори не съответства на пазарните условия (19).
(186)
ПКНР оспори констатацията на специфичността, като заяви, че ограниченията в Решение № 40 не могат да бъдат използвани с цел да се докаже предоставяне на полза от специфично естество. Този аргумент се отхвърля, тъй като целта на Решение № 40 е да се предоставят права за земеползване на насърчаваните сектори. Производството на слънцезащитно стъкло е насърчаван сектор; следователно предоставянето на право за земеползване на производителите на слънцезащитно стъкло е обхванато от разпоредбите на Решение № 40.
(187)
Едно от включените в извадката дружества също така оспори констатациите на Комисията с твърдението, че в КНР действително имало функциониращ пазар на права на земеползване. Анализът, който обаче дружеството прави на системата на правата на земеползване в Китай не води до заключението, което предявяват. То не успява да покаже, че правото на земеползване се оценява от независими експерти; че то се продава чрез търгове, проведени по независим начин; че цената на правото на земеползване се определя от пазара вследствие на ата за земеползване се фиксира от пазара като резултат от конкурентен процес на подаване на тръжни оферти, както и че цените не са изопачени под влияние на държавната подкрепа.
(188)
След това същото дружество направи твърдението, че, независимо от факта, че Комисията е трябвало да установи съществуването на функциониращ пазар и оттук - липсата на субсидиране, Комисията е трябвало да сравни цените на правото на земеползване на това дружество с референтна стойност, а именно цените на правата на земеползване в провинцията, където е установено дружеството. С оглед на факта, че Комисията установи, че няма подходяща пазарна референтна стойност в тази провинция, този аргумент беше отхвърлен.
д) Изчисляване на процента на субсидията
(189)
Ползата е разликата между платената цена за право на земеползване и подходяща външна референтна стойност. Както в регламента за слънчевите панели, тази външна референта стойност е пазарната цена на земята в отделната митническа територия на Тайван, Пенгу, Кинмен и Матцу („Китайски Тайпе“).
(190)
След оповестяването ПКНР оспори използването на Китайски Тайпе като референтна стойност и поиска повече информация относно основанията, поради които Китайски Тайпе е подходящ. Както е обяснено в съображение 467 от регламента за слънчевите панели Комисията счита Китайски Тайпе като подходяща външна референтна стойност поради следните причини:
а)
съпоставимото ниво на икономическото развитие и икономическата структура, които преобладават в Китайски Тайпе и в по-голямата част от китайските провинции и градове, където съдействащите производители износители са установени;
б)
географската близост на КНР и Китайски Тайпе;
в)
големият процент промишлена инфраструктура в тайванските и китайските провинции;
г)
силните икономически връзки и трансграничната търговия между Китайски Тайпе и КНР;
д)
високата гъстота на населението в много от провинциите в КНР и Китайски Тайпе;
е)
сходството между вида на терените и сделките, използвани за конструиране на съответната референтна стойност в Китайски Тайпе с тези в КНР; и
ж)
общите демографски, езикови и културни характеристики на Китайски Тайпе и КНР.
(191)
Предвид всички тези фактори Комисията заключи, че цените на правото за земеползване в КНР, при преобладаващи пазарни условия, за включените в извадката производители износители биха били много сходни с цените на земята в Китайски Тайпе.
(192)
Едно от включените в извадката дружества предложи следното: ако е трябвало да се използва външна референтна стойност, е следвало да се вземе предвид БВП на провинцията, където е установено дружеството, и референтната стойност да съответства на „актуалните цени на земята в Египет, Армения, Гватемала, Конго, Монголия или Индонезия“, тъй като тези държави имали „сходно равнище на развитие“. Това твърдение бе отхвърлено поради следните причини:
а)
равнището на икономическо развитие не е единственият от изброените по-горе фактори, поради който Китайски Тайпе беше подходящ за сравнение;
б)
дружеството се позовава на провинцията, където е установено, а не на града, в който БВП на глава от населението е много по-висок, отколкото на обкръжаващата го провинция; и
в)
то не представи други аргументи, освен този за БВП, с които да обоснове, че някоя от другите външни референтни стойности би била по-подходяща от Китайски Тайпе.
(193)
Друго от включените в извадката дружества отбеляза след оповестяването, че използването на Китайски Тайпе не е било уместно във връзка с икономическото положение на провинцията, където е установено дружеството, но не предложи друга референтна стойност. При липса на други предложения за референтна стойност се потвърждава използването на използването на Китайски Тайпе.
(194)
Средните цени на земята в Китайски Тайпе за 2012 г. са взети от службата за промишлено развитие към Министерство на икономическите въпроси и са преизчислени със задна дата спрямо инфлацията и ръста на БВТ, за да се фиксира референтна цена на земята за всяка календарна година. Тъй като правото на земеползване е валидно за срок от 50 години и се амортизира на тази основа, ползата, която е реализирана полза през РП съответства на 1/50 от разликата между референтната цена и действително платената цена.
(195)
Размерът на субсидията, установена за предоставянето на земя на занижени цени (LTAR) е, както следва:
Предоставяне на земя на занижени цени
Наименование на дружеството
Марж на субсидията
Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd;
2,1 %
Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd
8,0 %
Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd
2,3 %
Henan Yuhua New Material Co., Ltd
7,1 %
10. Заключение относно субсидирането
(196)
Комисията изчисли за всяка програма стойностите на подлежащите на изравняване субсидии по отношение на разследваните дружества в съответствие с разпоредбите на основния регламент и събра тези стойности, за да изчисли общия размер на субсидията за цялото дружество за РП.
(197)
С цел да определи маржовете на общата субсидия, Комисията първо изчисли процента на субсидиране, който е съотношението между размера на субсидията и общия оборот на дружеството. Този процент бе използван, за да се изчисли субсидията, предоставена на износа на разглеждания продукт за Съюза през РП.
(198)
След това бе изчислен размерът на субсидията на m2 на разглеждания продукт, изнасян за Съюза през РП, и посочените по-долу маржове бяха изчислени като процент от цената CIF на същия износ на m2.
(199)
След оповестяването ПКНР изтъкна, че Комисията не е взела предвид изчислените дъмпингови маржове в паралелната антидъмпингова процедура при публикуване на маржовете на субсидията в момента на оповестяването и че Комисията разглежда само въпроса за „двойното отчитане“ при изчисляването на митото, което следва да се наложи.
(200)
ПКНР поискаха, когато бъде установено, че причината за дъмпинг е субсидиране, това да се вземе предвид при изчислението на маржовете, също както при изчислението на митата.
(201)
Като се има предвид, че мерките в настоящия случай се ограничават до маржа на вредата, такова действие не би довело до промяна на действително наложените мита. Поради това Комисията не счете за необходимо да се разгледа естеството на тези твърдения.
Наименование на дружеството
Марж на субсидията
Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd;
3,2 %
Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd
17,1 %
Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd
12,8 %
Henan Yuhua New Material Co., Ltd
16,7 %
Г. ВРЕДА
1. Определение за промишленост и производство на Съюза
(202)
Осем производители, които са произвеждали сходния продукт в Съюза през РП, са заявили интереса си след започване на процедурата. На Комисията не са известни други производители на сходния продукт от Съюза. Поради това Комисията счита, че посочените осем производители съставляват промишлеността на Съюза по смисъла на член 9, параграф 1 от основния регламент и ще бъдат наричани по-долу „промишлеността на Съюза“.
(203)
За установяване на общото производство на Съюза през РП беше използвана цялата налична информация относно промишлеността на Съюза, включително предоставената от жалбоподателя информация, макроикономически данни, предоставени от асоциацията на промишлеността на Съюза (Glass for Europe), и отговорите на въпросника на включените в извадката производители от Съюза. Когато беше възможно, данните бяха сверени с отговорите на въпросника. Въз основа на това общото производство на Съюза през РП е оценено на близо 21 734 000 m2.
(204)
След оповестяването ПКНР отбеляза разлики между данните, посочени в документа за оповестяването, и тези, които се съдържат в жалбата, по отношение на промишлеността на Съюза. То заяви също така, че те са показателни за липсата на обективни и достоверни доказателства, което поставя под въпрос достигнатите от Комисията заключения.
(205)
Установените от ПКНР разлики между данните в жалбата и документа за оповестяването са резултат от факта, че всички данни, свързани с включените в извадката производители от Съюза, бяха проверени на място и където бе необходимо, бяха актуализирани. Тъй като извадката представлява 79 % от общите продажби на промишлеността на Съюза на пазара на Съюза, Комисията не може да приеме аргумента, че използваните доказателства, въз основа на които Комисията е достигнала до своите заключения, не са били обективни и надеждни.
2. Определяне на съответния пазар на Съюза
(206)
Производството на нито един от включените в извадката производители от Съюза не е било предназначено за собствено потребление. Следователно не беше необходимо да се прави специален анализ на продажбите за собствено потребление.
3. Потребление на Съюза
(207)
Потреблението на Съюза бе установено въз основа на обема на общите продажби на Съюза на пазара на Съюза на всички производители от Съюза, минус техния износ, плюс вноса от КНР и от други трети държави. Потреблението на Съюза бе установено въз основа на данни, предоставени от жалбоподателя и от Glass for Europe, като когато бе възможно, тези данни бяха сверени с отговорите на въпросника на включените в извадката производители от Съюза.
(208)
Потреблението на Съюза се променя по следния начин:
Таблица 1
Потребление на Съюза (1 000 m2)
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Общо потребление на Съюза
16 596
28 239
33 993
27 412
Индекс
100
170
205
165
Източник: Glass for Europe, жалбоподателят и отговорите на въпросника на промишлеността на Съюза.
(209)
В рамките на разглеждания период общото потребление на Съюза се увеличава с 65 % между 2009 г. и 2011 г., но през РП намалява спрямо 2011 г. Потреблението през 2012 г. обаче е останало значително над нивото през 2009 г. Това се дължи основно на увеличението на потреблението на крайните продукти, по-специално на слънчевите модули (вж. раздел Д.2.3 по-долу).
4. Внос от засегнатата държава
4.1. Обем и пазарен дял на субсидирания внос от засегнатата държава
(210)
Тъй като слънцезащитното стъкло се внася в Европейския съюз по код по КН 7007 19 80 - Други - Стъкла, образувани от залепени листове (слоести стъкла), в чийто обхват попадат и други продукти, които не са предмет на настоящото разследване, за определянето на обемите и стойностите на вноса не можеха да бъдат използвани данни на Евростат. Обемите и стойностите на вноса бяха определени въз основа на данни, предоставени от жалбоподателя и от Glass for Europe. Субсидираният внос в Съюза от засегнатата държава се променя, както следва:
Таблица 2
Обем на вноса (1 000 m2) и пазарен дял
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Обем на вноса от КНР (1 000 m2)
1 200
2 050
6 150
8 350
Индекс
100
171
513
696
Пазарен дял
7,2 %
7,3 %
18,1 %
30,5 %
Индекс
100
100
250
421
Източник: Glass for Europe и жалбата.
(211)
През разглеждания период обемът на субсидирания внос на разглеждания продукт в Съюза се увеличава значително с 596 %. Това води до значително увеличение на пазарния дял на вноса от КНР на разглеждания продукт на пазара на Съюза (увеличение от 7,2 % до 30,5 %).
(212)
Потреблението на производството на Съюза също е нараснало до 2012 г. Независимо че пазарът на Съюза се е свил през 2012 г., китайските производители износители са съумели да увеличат общия обем на вноса си.
(213)
След оповестяването ПКНР заяви, че Комисията е използвала силно завишени данни, тъй като статистическите данни на КНР за износа видимо сочат много по-нисък износ през РП в сравнение с обема на вноса, посочен в документа за оповестяването, и поиска обяснение за това как са изчислени тези обеми.
(214)
Комисията първо отбелязва, че статистическите данни за износа, представени от ПКНР, включително за всички видове закалено стъкло, са повече от 2,5 пъти по-ниски от статистическите данни на Евростат за целия код по КН ex 7007 19 80 за 2012 г. Следователно не може да се разглеждат като достатъчно надеждни.
(215)
Комисията основава изчисленията си на информацията, предоставена от жалбоподателя и от Glass for Europe. Тези данни са на разположение в неповерителната преписка. Комисията свери тази информация с проверените данни, предоставени от включените в извадката производители износители и от други оказали съдействие производители износители. Както е посочено в раздел А.3.3 по-горе, съдействащите производители износители съставляват почти 100 % от отчетения износ на слънцезащитно стъкло за Съюза през 2012 г. Следователно Комисията няма причини да вярва, че информацията, на която се основават констатациите ѝ, е недостоверна. Освен това ПКНР не предостави никакви доказателства в подкрепа на своето твърдение.
4.2. Цени на субсидирания внос от засегнатата държава и подбиване на цените
(216)
Средната цена на субсидирания внос в Съюза от засегнатата държава се е променяла, както следва:
Таблица 3
Цени на вноса (EUR/m2)
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
КНР
6,02
6,10
4,96
4,38
Индекс
100
101
82
73
Източник: жалбоподателят и отговорите на въпросника на китайските производители износители.
(217)
Средната цена на вноса на разглеждания продукт намалява през разглеждания период. Средната цена на вноса намалява с 27,2 % от 6,02 EUR/m2 през 2009 г. на 4,38 EUR/m2 през РП.
(218)
С цел да се определи подбиването на цените през РП коригираните на ниво франко завода среднопретеглени продажни цени за всеки вид на продукта на включените в извадката производители от Съюза за несвързани клиенти на пазара на Съюза бяха сравнени със съответните среднопретеглени цени за всеки вид на продукта на вноса от включените в извадката китайски производители за първия независим клиент на пазара на Съюза, установен на база CIF, с нанесени корекции в посока увеличение за отчитане на разходите за митническо оформяне, обработка и товарене, а именно 0,40 EUR/m2, и 3 % вносно мито. В зависимост от контролния номер на продукта тези корекции увеличават цената със 7-15 %, т.е. среднопретеглено с 11 %.
(219)
Сравнението на цените бе извършено за всеки вид на продукта по отношение на сделки, извършени на едно и също ниво на търговия, със съответните корекции, посочени в цитираното съображение по-горе, и след приспадане на всички намаления и отстъпки. Резултатът от сравнението, изразен като процент от оборота през РП на включените в извадката производители от Съюза, показа среднопретеглен марж на подбиване на техните цени от субсидирания внос на разглеждания продукт между 10,6 % и 26,7 %.
5. Икономическо състояние на промишлеността на Съюза
(220)
В съответствие с член 8, параграф 5 от основния регламент при проверката на въздействието на субсидирания внос върху промишлеността на Съюза бе направена оценка на всички икономически фактори и показатели, влияещи върху състоянието на промишлеността на Съюза през разглеждания период.
(221)
Както е обяснено в раздел А.3.2 по-горе, за проверката на евентуалната вреда, понесена от промишлеността на Съюза, бе използвана извадка.
(222)
За целите на анализа на вредата Комисията направи разграничение между макроикономическите и микроикономическите показатели за вредата. Комисията направи анализ на макроикономическите показатели за разглеждания период въз основа на предоставените от Glass for Europe и от жалбоподателя данни, отнасящи се до всички производители от Съюза. Комисията направи анализ на микроикономическите показатели въз основа на отговорите на въпросника на включените в извадката производители от Съюза.
(223)
За целите на настоящото разследване бяха оценени следните макроикономически показатели: производство, производствен капацитет, използване на капацитета, обем на продажбите, пазарен дял, растеж, заетост, производителност, равнище на маржа на субсидията и възстановяване от предишно субсидиране.
(224)
Бяха оценени следните микроикономически показатели: средни единични цени, разходи за единица продукция, разходи за труд, запаси, рентабилност, парични потоци, инвестиции, възвръщаемост на инвестициите и способност за привличане на капитал.
(225)
Един производител износител заяви, че Комисията не е провела анализа на вредата в съответствие с член 8, параграфи 1 и 4 от основния регламент, тъй като е извършила анализа на вредата въз основа на два отделни и, по негово мнение, разнородни набори от данни, т.е. макро- и микроикономическите показатели за вредата. Освен това той изтъкна, че твърдяното несъответствие на данните от анализа, основан на двата набора от данни, поражда сериозни съмнения, що се отнася до адекватността, достоверността и обективността на цялостната картина за вредата.
(226)
Същата страна се позова на определен брой предишни разследвания, при които институциите на Съюза са определили по негово мнение по един непоследователен начин различни набори от данни като спадащи било към макро-, било към микроикономическите данни.
(227)
Комисията не може да приеме това твърдение. Става дума за методология, приложима в случаите на съставяне на извадка, за да се анализира състоянието на промишлеността на Съюза и да се вземат под внимание не само тенденциите, наблюдавани при извадката, но също и тези при промишлеността на Съюза като цяло. Всички фактори, посочени в член 8, параграф 4 от основния регламент, бяха разгледани в анализа. Заключението относно вредата също е направено въз основа на всички тези фактори. Съответно анализът на вредата беше проведен в съответствие с член 8, параграфи 1 и 4 от основния регламент.
6. Макроикономически показатели
6.1. Производство, производствен капацитет и използване на капацитета
(228)
През разглеждания период общото производство на Съюза, производственият капацитет и използването на капацитета се променят по следния начин:
Таблица 4
Производство, производствен капацитет и използване на капацитета
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Производствен капацитет (1 000 m2)
39 000
44 611
48 511
54 615
Индекс 2009 г.
100
114
124
140
Производствен обем (1 000 m2)
17 540
29 245
31 245
21 734
Индекс
100
167
178
124
Използване на капацитета
45 %
66 %
64 %
40 %
Индекс
100
146
143
88
Източник: жалбоподателят и отговорите на въпросника на производителите от Съюза.
(229)
Производството на промишлеността на Съюза се е увеличило през разглеждания период, успоредно с потреблението. Още в началото на разглеждания период промишлеността на Съюза има излишен производствен капацитет. Поради бързото нарастване на потреблението на Съюза този излишен капацитет се свива до 2011 г., тъй като производственият капацитет на Съюза - независимо от нарастването му - се увеличава с по-бавни темпове от потреблението на Съюза. Производственият капацитет продължава да нараства през 2012 г., докато потреблението на Съюза намалява. Производството нараства от 2009 г. до 2011 г., след което през РП намалява с 30 %. Поради съществуващите капацитети промишлеността на Съюза е могла бързо да увеличи производството, за да задоволи силния растеж на търсенето в Съюза до 2011 г. В същото време, като реакция на растежа, наблюдаван от 2009 г. до 2011 г., промишлеността на Съюза добавя още капацитет, който едва частично влиза в експлоатация през РП. Това води до рязък спад в използването на капацитета през РП в сравнение с предходните години.
(230)
Макар че през разглеждания период промишлеността на Съюза увеличава своя капацитет в отговор на нарасналото потребление, нейното производство нараства с по-бавни темпове от потреблението, докато използването на капацитета, след отбелязаното значително увеличение през първите три години от разглеждания период, намалява през РП. Това съвпада с увеличаването на пазарния дял на субсидирания внос от засегнатата държава и нелоялната конкуренция, с която се сблъскват основните клиенти на промишлеността на Съюза, каквито са ползвателите в сектора за производство на слънчеви панели, поради китайския дъмпинг и субсидиране, установени и в този сектор.
6.2. Обем на продажбите и пазарен дял
(231)
През разглеждания период обемът на продажбите и пазарният дял на промишлеността на Съюза са се променяли, както следва:
Таблица 5
Обем на продажбите и пазарен дял
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Обем на продажбите (1 000 m2)
14 696
25 303
26 556
18 039
Индекс
100
172
181
123
Пазарен дял
88,6 %
89,6 %
78,1 %
65,8 %
Индекс
100
101
88
74
Източник: Glass for Europe, жалбоподателят и отговорите на въпросника на промишлеността на Съюза.
(232)
През разглеждания период обемът на продажбите на промишлеността на Съюза се увеличава с 22,7 %. На фона на увеличение на потреблението на Съюза с 65 % обаче това означава намаление на пазарния дял на промишлеността на Съюза от 88,6 % през 2009 г. на 65,8 % през РП, т.е. значително намаление с 25,7 % за разглеждания период. Продажбите на промишлеността на Съюза нарастват много по-малко от субсидирания внос от засегнатата държава. Вследствие на това производителите от Съюза не успяват да се възползват пълноценно от нарастващото потребление и по този начин пазарният им дял намалява през разглеждания период.
6.3. Растеж
(233)
Растежът при промишлеността на Съюза намира отражение в нейните показатели за обема, като например производство, продажби, и в пазарния ѝ дял при съпоставка с динамиката на потреблението. Въпреки нарастването на потреблението през разглеждания период пазарният дял на производителите от Съюза не се е увеличил успоредно с потреблението. През разглеждания период пазарният дял на промишлеността на Съюза намалява. През същия период пазарният дял на вноса от КНР се увеличава с 321 %. Обстоятелството, че промишлеността на Съюза не е могла да отбележи ръст успоредно с разрастването на пазара, като цяло е оказало отрицателно въздействие върху икономическото ѝ състояние.
6.4. Заетост и производителност
(234)
През разглеждания период заетостта и производителността се променят по следния начин:
Таблица 6
Заетост и производителност
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Заетост - в еквивалент на пълно работно време (ЕПРВ)
565
792
932
857
Индекс
100
140
165
152
Производителност (1 000 m2/ЕПРВ)
31
37
34
25
Индекс
100
119
108
82
Източник: жалбоподателят и отговорите на въпросника на производителите от Съюза.
(235)
Заетостта като цяло нараства с 52 % между 2009 г. и РП. Увеличението обаче се отнася за периода до 2011 г., когато достига максималната си стойност от 932 в еквивалент на пълно работно време (ЕПРВ), а впоследствие намалява до 857 ЕПРВ през РП. В сравнение с 2009 г. през периода 2010-2011 г. производителността се увеличава съвсем слабо. Това отчасти се дължи на факта, че производството на сходния продукт е силно автоматизирано и изисква малко на брой служители. През РП обаче производителността намалява с 24,4 % спрямо 2011 г. Това се дължи на отбелязания спад в производството от порядъка на около 30 %, което се отразява отрицателно на използването на капацитета през същия период.
(236)
Поради това през РП заетостта намалява в отговор на тенденцията през същия период по отношение на производството в Съюза на сходния продукт.
6.5. Размер на маржа на субсидията и възстановяване от предишно субсидиране
(237)
Всички маржове на субсидията са значително над нивото de minimis. Предвид обема и цените на вноса от засегнатата държава въздействието на размера на действителните маржове на субсидията върху промишлеността на Съюза може да се счита за съществено.
(238)
Тъй като това е първото антисубсидийно разследване по отношение на разглеждания продукт, показателят, свързан с възстановяване от предишно субсидиране, не е от значение за оценката.
7. Микроикономически показатели
(239)
Както е посочено по-горе, микроикономическите показатели са анализирани въз основа на отговорите на въпросника, предоставени от включените в извадката производители от Съюза. За повечето от включените в извадката производители от Съюза 2009 г. е годината, през която те извършват своите първоначални инвестиции и започват производство на сходния продукт. Въпреки че по-голямата част от включените в извадката производители от Съюза са осъществявали дейност в сектора за производство на слънцезащитно стъкло по-рано, всички дружества е трябвало да инвестират в специализирани инсталации за производство на слънцезащитно стъкло, които напълно се различават от тези за производството на обикновено стъкло, тъй като степента на чистота и съдържанието на желязо при стъклото са много различни, също както и цялостното качество. Освен това стъклото трябва да се темперира, какъвто не е случаят с обикновеното стъкло. Накрая, на стъклото се нанася и покритие. Поради това всички анализирани по-долу показатели са значително повлияни от този начален етап през 2009 г. С цел тенденциите да бъдат показани без изопачаващото въздействие на началния етап на започване на дейността на включените в извадката дружества, от 2010 г. нататък са посочени и индекси.
7.1. Цени и фактори, влияещи върху цените
(240)
През разглеждания период средните продажни цени на включените в извадката производители от Съюза за несвързани клиенти в Съюза се променят по следния начин:
Таблица 7
Средни продажни цени в Съюза
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Средна единична продажна цена на пазара на Съюза (EUR/m2)
10,64
9,07
8,91
8,20
Индекс 2009 г.
100
85
84
77
Индекс 2010 г.
117
100
98
90
Производствени разходи за единица продукция (EUR/m2)
13,13
8,38
8,44
9,34
Индекс 2009 г.
100
64
64
71
Индекс 2010 г.
157
100
101
112
Източник: отговори на въпросника на производителите от Съюза.
(241)
Единичните продажни цени намаляват непрекъснато през разглеждания период, но намалението е особено силно изразено през РП, когато е отбелязан спад със 7,9 % спрямо 2011 г., с 9,5 % спрямо 2010 г. и с 23 % спрямо 2009 г. Продажните цени на производителите от Съюза намаляват с по-бавни темпове в сравнение с наблюдаваната тенденция при продажните цени на продуктите от засегнатата държава. Например между 2011 г. и 2012 г. китайските цени намаляват с 11 %, а тези в Съюза с 8 % през същия период.
(242)
Въпреки голямата разлика между средната единична продажна цена на промишлеността на Съюза и китайските цени на вноса, както е обяснено в съображение раздел Г.4.2 по-горе, действителното подбиване на цените, установено въз основа на сравнение за всеки вид на продукта, е значително по-ниско, т.е. между 10,6 % и 26,7 % през РП. Това се дължи на факта, че не всички видове на продукта, които са произведени от промишлеността на Съюза, са изнасяни от включените в извадката китайски производители износители.
(243)
След оповестяването ПКНР твърди, че при оценката на средните китайски цени Комисията не е взела предвид разликата между изнасяните от китайските производители износители видове на продукта и продаваните от производителите на Съюза. Според него обстоятелството, че се споменава наличието на голяма разлика между средната продажна цена на промишлеността на Съюза и средната продажна цена на китайските производители износители, е довело до подвеждащо представяне на фактите предвид разликата между продажните цени на Съюза и китайските цени на вноса.
(244)
Както е посочено по-горе, Комисията направи подробно сравнение за всеки вид на продукта с цел да определи нивото на подбиването, което безспорно е част от анализа на вредата. Освен това тя ясно посочи причината за разликите, а именно, че китайските производители износители не са произвеждали всички видове на продукта, произведени от промишлеността на Съюза. Следователно не може да се твърди, че представянето на фактите от Комисията е било невярно и подвеждащо.
(245)
Производствените разходи за единица продукция се увеличават с над 10 % между 2011 г. и РП, но остават сравнително непроменени в периода 2010-2011 г. Производствената цена като цяло следва тенденцията на продажната цена в периода 2009-2011 г. Увеличението на производствените разходи за единица продукция през 2012 г. се дължи на намаляването на обема на производството.
(246)
ПКНР също така заяви, че намаляването на средната единична продажна цена през разглеждания период е обусловено, между другото, от постигнатата производствена ефективност. Освен това увеличението на производствените разходи за единица продукция през 2012 г. очевидно не се дължи на намаляването на обема на производството, а на увеличението на производствения капацитет.
(247)
Всъщност в резултат от постигнатата ефективност в периода 2009-2011 г. производствените разходи за единица продукция намаляват и по този начин допринасят за спада на единичната продажна цена. Комисията обаче установи, че през РП средната продажна цена е паднала далеч под средните производствени разходи за единица продукция, като по този начин обхваща само 88 % от тях. В същото време нарастването на производствения капацитет на включените в извадката дружества не би могло да е причина за увеличението на производствените им разходи за единица продукция. Всъщност между 2011 г. и 2012 г. производственият им капацитет нараства само с 2,6 %, а средните им производствени разходи за единица продукция през същия период нарастват с 10,6 %. Съответно въпросните твърдения се отхвърлят.
7.2. Разходи за труд
(248)
През разглеждания период средните разходи за труд на включените в извадката производители от Съюза се променят по следния начин:
Таблица 8
Средни разходи за труд на наето лице
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Средни разходи за труд на наето лице (EUR)
45 232
44 503
48 288
50 615
Индекс 2009 г.
100
98
107
112
Индекс 2010 г.
102
100
109
114
Източник: отговори на въпросника на производителите от Съюза.
(249)
В периода между 2009 г. и РП средните разходи за труд на наето лице се увеличават непрекъснато, като общото увеличение е 12 %. Съществено увеличение с 4,8 % обаче е наблюдавано в периода между 2011 г. и РП. Общото увеличение на разходите за труд може да се обясни отчасти с разходите, направени от някои производители от Съюза във връзка с извеждането от експлоатация на фабрики в периода между 2011 г. и РП, т.е. с необходимостта да се плащат заплати на наетите лица, въпреки че действително те не са работели.
7.3. Запаси
(250)
През разглеждания период нивата на запасите на включените в извадката производители от Съюза са се променяли, както следва:
Таблица 9
Запаси
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Запаси в края на периода (1 000 m2)
1 540
1 875
1 657
1 778
Индекс 2009 г.
100
122
108
115
Индекс 2010 г.
82
100
88
95
Източник: отговори на въпросника на производителите от Съюза.
(251)
Запасите се увеличават със 7,3 % в периода между 2011 г. и РП и с 15 % между 2009 г. и РП, но намаляват с 11,6 % в периода между 2010 г. и 2011 г.
(252)
След оповестяването ПКНР твърди, че тенденциите при запасите са без значение, тъй като увеличението им в абсолютно и в относително изражение е много ниско.
(253)
Като се има предвид динамиката на цените, не е икономически изгодно даден производител да поддържа големи запаси, тъй като стойността им намалява бързо. Следователно логично е да се очаква производителите от Съюза да поддържат ограничени запаси от сходния продукт. Поради това увеличението на запасите от сходния продукт между 2011 г. и РП, макар и доста ограничено, е подходящ показател с цел да се установи дали промишлеността на Съюза е понесла съществена вреда. Големият обем на запасите в абсолютно изражение през 2010 г. трябва да се разглежда с оглед на факта, че продажбите са били на много по-високо ниво през тази година в сравнение с РП.
7.4. Рентабилност, паричен поток, инвестиции, възвръщаемост на инвестициите и способност за привличане на капитал
(254)
През разглеждания период рентабилността, паричният поток, инвестициите и възвръщаемостта на инвестициите на включените в извадката производители от Съюза се променят по следния начин:
Таблица 10
Рентабилност, паричен поток, инвестиции и възвръщаемост на инвестициите
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Рентабилност
-20,3 %
8,3 %
8,2 %
-14,5 %
Индекс 2009 г.
100
241
240
129
Индекс 2010 г.
- 244
100
99
- 174
Паричен поток (1 000 EUR)
-21 550
29 574
33 425
6 200
Индекс 2009 г.
100
337
355
229
Индекс 2010 г.
-73
100
113
21
Инвестиции (1 000 EUR)
46 087
18 230
7 633
10 712
Индекс 2009 г.
100
40
17
23
Индекс 2010 г.
253
100
42
59
Възвръщаемост на инвестициите
-6,9 %
9,6 %
13,3 %
-11,5 %
Индекс 2009 г.
100
339
393
66
Индекс 2010 г.
-72
100
139
- 120
Източник: отговори на въпросниците на производителите от Съюза.
(255)
Рентабилността на включените в извадката производители от Съюза беше установена чрез изразяване на нетната печалба преди облагане с данъци от продажбите на сходния продукт за несвързани клиенти в Съюза като процент от оборота от тези продажби.
(256)
През 2009 г. повечето от включените в извадката производители от Съюза отбелязват загуби, които, както е обяснено в раздел Г.7 по-горе, се дължат най-вече на факта, че по това време тези производители започват своето производство на сходния продукт. През 2010 г. средната печалба е вече 8,31 %. Впоследствие рентабилността леко намалява през 2011 г., когато субсидираният внос започва да се увеличава. И накрая промишлеността понася значителни загуби през РП, което означава спад на рентабилността с 276,6 % спрямо 2011 г.
(257)
Нетният паричен поток, който отразява способността на включените в извадката производители от Съюза да финансират самостоятелно дейността си, отбелязва тенденция на отчетлив спад с 81 % в периода от 2011 г. до РП. Той се увеличава непрекъснато от 2010 г. насам и общо за разглеждания период отбелязва увеличение.
(258)
Възвръщаемостта на инвестициите е изразена като печалба в процент от нетната балансова стойност на инвестициите.
(259)
В таблица 10 е показано, че след началния етап на започване на дейността през 2009 г., когато промишлеността прави значителни инвестиции в сходния продукт, инвестициите намаляват непрекъснато в периода 2009-2011 г., след което се увеличават през РП. Инвестициите обаче остават на ниско ниво през РП спрямо нивата от 2009 г. Направените през РП инвестиции са свързани главно с НИРД, както и с подобрението и поддържането на производствените технологии и процеси с цел увеличаване на ефективността. По-специално промишлеността инвестира в нови видове на продукта, които не са внасяни от КНР през същия период и изискват значителни разходи за научни изследвания и иновации.
(260)
За разлика от това възвръщаемостта на инвестициите намалява с 34 % в периода 2009-2012 г. При все това тя се увеличава непрекъснато преди РП, като общото увеличение за периода 2009-2011 г. е 293 %, но през РП намалява със 186 % спрямо 2011 г. Спадът през 2012 г. е логично следствие от факта, че промишлеността на Съюза е претърпяла загуба през РП.
(261)
Що се отнася до способността за привличане на капитал, беше установено, че е налице непрекъснато влошаване на способността на промишлеността на Съюза да генерира парични постъпления за сходния продукт, което води до влошаване на нейното финансово състояние.
8. Заключение относно вредата
(262)
Анализът на състоянието на промишлеността на Съюза показва ясна низходяща тенденция при повечето показатели за вредата. На фона на нарастващото като цяло потребление общото производство се увеличава през разглеждания период. Въпреки че обемът на продажбите нараства, през разглеждания период пазарният дял на промишлеността на Съюза се свива поради по-голямото увеличение на потреблението през този период. Средната продажна цена спада рязко през разглеждания период, което се отразява неблагоприятно на всички показатели за финансовите резултати, като рентабилност, паричен поток, възвръщаемост на инвестициите и способност за привличане на капитал.
(263)
През разглеждания период общият обем на продажбите на промишлеността на Съюза се увеличава. При все това увеличението на обема на продажбите на промишлеността на Съюза е съпроводено от значително намаление на средната продажна цена, както и на нейния пазарен дял.
(264)
Предвид изложеното по-горе при разследването беше потвърден по-специално фактът, че през РП продажните цени на промишлеността на Съюза са по-ниски от нейните производствени разходи, като по този начин оказват неблагоприятно въздействие върху рентабилността на промишлеността на Съюза, която отбелязва значителни отрицателни стойности през РП.
(265)
Капацитетът обаче се променя по благоприятен начин в периода от 2009 г. до РП. Освен това, въпреки че инвестициите намаляват в периода от 2009 г. до РП, те се увеличават в периода от 2011 г. до РП. Това се дължи на факта, че, както е обяснено в раздел Г.7.4 по-горе, включените в извадката дружества продължават да инвестират в сходния продукт, като наред с другото съсредоточават усилията си върху видове на продукта в пазарни ниши, в които все още няма износ на тези конкретни видове на продукта от засегнатата държава и които изискват значителни разходи за научни изследвания и иновации. В същото време е ясно, че за промишлеността на Съюза е необходимо да бъде в състояние да произвежда и продава големите обеми, характерни за по-основните видове на продукта (които понастоящем се конкурират със субсидирания внос от КНР), за да разпределя постоянните разходи върху повече изделия и да постига икономии от мащаба.
(266)
След оповестяването ПКНР окачестви оценката на Комисията като непоследователна, тъй като в нея се твърди, че инвестициите са били главно за НИРД, а също така заяви, че капацитетът е нараснал през РП в очакване на повишено търсене. Тези твърдения не са непоследователни, а взаимнодопълващи се: инвестициите в нови видове на продукта през същия период неминуемо водят и до нарастване на капацитета. Освен това, макар и тези инвестиции действително да са увеличили разходите на промишлеността на Съюза, те са също така важен показател за това, че промишлеността на Съюза полага всички усилия, за да остане конкурентоспособна.
(267)
Следователно може да се стигне до заключението, че промишлеността на Съюза не само понася съществена вреда през РП, но също така активно търси начини да намали въздействието на субсидирания внос на разглеждания продукт, като разработва иновативни продукти, които все още не се внасят от засегнатата държава.
(268)
С оглед на изложеното по-горе бе направено заключението, че промишлеността на Съюза е претърпяла съществена вреда по смисъла на член 8, параграф 5 от основния регламент.
Д. ПРИЧИННО-СЛЕДСТВЕНА ВРЪЗКА
(269)
В съответствие с член 8, параграфи 6 и 7 от основния регламент бе проучен въпросът дали субсидираният внос от засегнатата държава е нанесъл вреда на промишлеността на Съюза в степен, достатъчна за класифицирането ѝ като съществена. Бяха разгледани и други известни фактори освен субсидирания внос, които е възможно по същото време да са нанесли вреда на промишлеността на Съюза, за да се гарантира, че вредата, евентуално причинена от тези други фактори, не е била приписана на субсидирания внос.
1. Въздействие на субсидирания внос
(270)
В рамките на разследването бе отчетен определен ръст на субсидирания внос през разглеждания период, като обемът му бележи увеличение с 596 %, а пазарният дял - с 366 %. Поради това се потвърждава, че обемът на вноса, както и пазарният дял на разглеждания продукт рязко се увеличават през разглеждания период. Налице е очевидно съвпадение във времето между увеличаването на субсидирания внос и загубата на пазарен дял от промишлеността на Съюза. С други думи: вносът нараства със значително по-бързи темпове от пазара на Съюза, докато в същото време производителите от Съюза губят пазарен дял в полза на субсидирания китайски внос. Както се посочва в раздел Г.4.2, при разследването също така беше установено, че субсидираният внос е подбивал цените на промишлеността на Съюза през РП.
(271)
Разследването показа, че цените на субсидирания внос са намалели с 27,2 % през разглеждания период и че това е довело до още по-големи разлики между цените на производителите от Съюза и тези на производителите износители. В контекста на този значителен ценови натиск промишлеността на Съюза е положила значителни усилия за намаляване на производствените си разходи. Въпреки тези усилия изключително ниските цени на вноса от Китай принуждават промишлеността на Съюза да намали още повече продажните си цени, при което започва да работи на загуба. След началния етап през 2009 г. производителите от Съюза постигат стабилни нива на печалба през 2010 г. и 2011 г. През РП обаче производителите от Съюза отбелязват значителни загуби.
(272)
След оповестяването няколко заинтересовани страни оспориха заключението на Комисията, че е налице причинно-следствена връзка между съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза, и субсидирания внос от КНР. Те заявиха, че няма съвпадение във времето между вредата и увеличаването на вноса от засегнатата държава. Това се дължи на факта, че между 2009 г. и 2011 г. китайският внос се е увеличил значително. Освен това средната цена на китайския внос през 2011 г. е била 4,96 EUR/m2 - сума, която е близо до тази през 2012 г. (4,38 EUR/m2).
(273)
Според тези страни заключението, че вредата, понесена от промишлеността на Съюза, следва да се припише на вноса от КНР през 2012 г. противоречи на констатацията, че вносът от Китай не е имал отрицателно въздействие през предходната година, макар и средната цена на вноса да е много сходна.
(274)
Страните също така заявиха, че съвпадението във времето между понесената съществена вреда и субсидирания внос от КНР не може да бъде оценено въз основа на целия разглеждан период от 2009 г. до края на РП, без да се вземат предвид междувременно наблюдаваните тенденции през този период.
(275)
От началото на разглеждания период до края на РП вносът се е увеличил с 596 %, като същевременно се наблюдава увеличение с 321 % на неговия пазарен дял. През разглеждания период цените на вноса спадат с 27,2 %.
(276)
Вярно е, че маржът на печалбата на промишлеността на Съюза през 2011 г. е бил съвсем малко по-нисък от този през 2010 г., въпреки голямото увеличение на вноса от КНР още през 2011 г. През 2011 г. обаче потреблението в Съюза на слънцезащитно стъкло се увеличава значително, а именно с 20,4 % между 2010 г. и 2011 г., докато вносът от КНР нараства със 150 % през същия период. През РП, на фона на наблюдавания спад на потреблението с малко повече от 19 %, обемът на вноса от КНР се увеличава допълнително с повече от 35 %. Това ясно показва съвпадение във времето между съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза през РП и силното нарастване на субсидирания китайски внос. Също така логиката изисква да измине известен период от време преди да бъдат почувствани от производителите от Съюза някои неблагоприятни последици от нарасналия субсидиран внос (например загуба на клиенти, финансови загуби, намаляване на възвръщаемостта на инвестициите и на паричния поток и др.). Поради това твърдението беше отхвърлено.
(277)
Комисията подложи също така на анализ междувременно наблюдаваните тенденции през разглеждания период. Обстоятелството, че действително през 2011 г. промишлеността на Съюза все още е рентабилна, независимо от регистрираното увеличение при китайския внос в същата година, не променя заключението, според което през РП е имало съвпадение във времето между вредата, понесена от промишлеността на Съюза, и субсидирания китайски внос.
(278)
През РП, на фона на спад в потреблението с малко повече от 19 %, китайските производители износители:
а)
са увеличили с 12,4 процентни пункта пазарния си дял в сравнение с 2011 г., докато делът на промишлеността на Съюза е намалял с 12,3 процентни пункта;
б)
са увеличили с над 35 % обема на вноса от КНР, докато при продажбите на промишлеността на Съюза е наблюдаван спад от 32 %, а също така
в)
са намалили още повече своите и без това твърде ниски експортни цени с над 10 %, което е довело до подбиване на цените на промишлеността на Съюза с до 26,7 %, като по този начин са допринесли за загубите, претърпени от промишлеността на Съюза през РП.
(279)
Въз основа на изложения по-горе анализ Комисията стигна до заключението, че наличието на субсидиран внос и значителното увеличение на неговия пазарен дял на цени, постоянно подбиващи цените на промишлеността на Съюза, са причината за съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза.
2. Въздействие на други фактори
2.1. Внос от трети държави
(280)
През разглеждания период обемът на вноса от други трети държави се променя по следния начин:
Таблица 11
Внос от трети държави (1 000 m2)
Трети държави
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Обем (m2)
700
886
1 287
1 023
Индекс
100
127
184
146
Пазарен дял
4,2 %
3,1 %
3,8 %
3,7 %
Индекс
100
74
90
88
Средна цена (EUR/m2)
10,50
10,09
9,60
8,40
Индекс
100
96
91
80
Източник: Glass for Europe и жалбата
(281)
През разглеждания период обемът на вноса от други трети държави се увеличава с 46 % аналогично на увеличението на потреблението на Съюза. Пазарният дял на този внос леко намалява през РП спрямо 2011 г. (3,7 %), но като цяло остава стабилен през разглеждания период. Турция е вторият по големина износител след КНР, а след тях се нарежда Индия.
(282)
От наличната информация по отношение на вноса от всички трети държави е видно, че средната цена на този внос е по-висока от средната цена на вноса от КНР. Това важи и за единичната цена за всеки вид на разглеждания продукт. От друга страна, средната цена на вноса от трети държави е съизмерима със средната цена на промишлеността на Съюза или е по-висока от нея.
(283)
Предвид ниските като цяло обем на вноса и пазарни дялове на вноса от трети държави, както и равнищата на цените им, Комисията стига до заключението, че вносът от трети държави не нарушава причинно-следствената връзка между субсидирания внос и вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
2.2. Износ на промишлеността на Съюза
(284)
През разглеждания период обемът на износа на включените в извадката производители от Съюза се променя по следния начин:
Таблица 12
Износ на включените в извадката производители от Съюза
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Стойност на продажбите за износ (1 000 EUR)
19 313
19 814
27 419
7 001
Индекс
100
103
142
36
Обем на продажбите за износ (1 000 m2)
1 460
1 713
2 708
760
Индекс
100
117
185
52
Средна цена (EUR/m2)
13,22
11,56
10,12
9,21
Индекс
100
87
77
70
Източник: отговори на въпросника на производителите от Съюза.
(285)
Продажбите за износ на включените в извадката производители от Съюза се увеличават в периода 2009-2011 г., но през РП рязко спадат със 74 % в стойностно изражение и със 71,9 % в обемно изражение. Въз основа на отговорите на включените в извадката китайски износители това изглежда се дължи на много ниските цени на китайския износ за държави, които са основни пазари за износа на промишлеността на Съюза (а именно САЩ и Канада).
(286)
Продажбите за износ на включените в извадката производители от Съюза представляват 20 % в обемно изражение от общите им продажби през 2009 г. (през началния етап), 11 % през 2010 г. и само 14 % през 2011 г., която е годината на най-големите продажби. През 2012 г. е отбелязано допълнително понижение до 5 %.
(287)
Пазарът на Съюза, който е един от най-големите в света, е основният пазар за промишлеността на Съюза, далеч пред пазарите на трети държави. Освен това обстоятелството, че слънцезащитното стъкло е сравнително тежко и чупливо, влече след себе си допълнителни разходи при транспортиране на дълго разстояние (поради риска от счупване и корозия). Разследването потвърди също, че намаленото равнище на износа на промишлеността на Съюза се дължи главно на все по-ниските цени на китайския износ, включително на пазарите на трети държави. Поради това Комисията не може да направи заключението, че влошените показатели за износа на включените в извадката производители от Съюза нарушават причинно-следствената връзка между субсидирания внос и вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
(288)
След оповестяването няколко страни оспориха констатациите на Комисията, че спадът в продажбите за износ на включените в извадката производители от Съюза през РП най-вероятно се дължи на много ниските цени на китайския износ за държави, които са основни пазари за износа на промишлеността на Съюза (т.е. САЩ и Канада). Те са на мнение, че това заключение е неоснователно, тъй като китайският износ е бил налице и през 2011 г. и поради това не съществува причина, поради която въздействието да е настъпило едва през 2012 г. Те считат също така, че истинската причина за ниските експортни продажби на промишлеността на Съюза се крие в нейната неконкурентоспособност и в това, че докато цените на световния пазар са бележели спад, промишлеността на Съюза не е могла да запази конкурентоспособността си. Поради това въпросните страни заявиха, че спадът в продажбите за износ на промишлеността на Съюза през РП допълнително е допринесъл за понесената вреда.
(289)
Комисията отхвърля горните твърдения по следните причини. Пазарът на Съюза продължава да бъде основният пазар за промишлеността на Съюза, далеч пред пазарите на трети държави. Освен това обстоятелството, че слънцезащитното стъкло е сравнително тежко и чупливо, влече след себе си допълнителни разходи при транспортиране на дълго разстояние (поради риска от счупване и корозия). Случаят изглежда не е такъв. В действителност въз основа на информацията, с която разполага Комисията благодарение на отговорите на въпросника на включените в извадката производители износители, цените на китайския износ за държави, които са основни пазари за износа на промишлеността на Съюза, са били наистина много ниски и са намалели още повече по време на РП спрямо 2011 г. Това показва, че намаленото равнище на износа на промишлеността на Съюза се дължи главно на все по-ниските цени на китайския износ, включително на пазарите на трети държави, което се потвърди по време на разследването.
(290)
Същите страни заявиха също, че разследването е засегнало пазара на Съюза и не е подложило на оценка предполагаеми нелоялни практики в областта на ценообразуването на пазарите на трети държави.
(291)
Освен това, дори да се приемело, че констатациите на институциите на ЕС са били верни, те приписвали вредата, причинена от други фактори, на субсидирания внос в Съюза. Следователно китайския износ за трети държави, за който се твърди, че е бил извършван на ниски цени или е бил субсидиран, не бил субсидиран внос в ЕС и като такъв е квалифициран като друг фактор, вредните последици от който не можело да бъдат приписвани на субсидирания внос.
(292)
Комисията отхвърля това твърдение. Тя нямаше за цел да провери дали цените на вноса от КНР в трети държави са дъмпингови и/или субсидирани. Тя само установи, въз основа на експортните цени за трети държави, информация за които беше предоставена от включените в извадката производители износители, че тези цени бележат постоянен спад през последните години.
(293)
В същия дух Комисията анализира спада при цените на вноса от КНР за трети държави като отделен фактор, без да го приписва на субсидирания внос в Съюза. Наистина този факт е използван само като възможно обяснение за намаления износ на промишлеността на Съюза към неговите основни дестинации сред третите държави, в контекста на факта, че тези пазари не са и никога не са били основни пазари за промишлеността на Съюза. Дори през рекордната 2010 и 2011 година повече от 85 % от продажбите на промишлеността на Съюза са осъществявани на пазара на Съюза.
(294)
Поради това Комисията стигна до заключението, че влошените показатели за износа на включените в извадката производители от Съюза не нарушават причинно-следствената връзка между субсидирания внос и вредата, понесена от промишлеността на Съюза
2.3. Развитие на потреблението и капацитета
(295)
Както е посочено в раздел Г.3 по-горе, в периода от 2009 г. до РП потреблението на Съюза се увеличава с 65 %. Най-високата стойност е регистрирана през 2011 г., когато увеличението е 105 % спрямо 2009 г. Промишлеността на Съюза обаче не успява да се възползва в пълна степен от това увеличение на потреблението. Общите ѝ продажби нарастват значително до 2011 г., но с по-бавни темпове от пазара. След това през РП се наблюдава спад като цяло. Пазарният дял на промишлеността на Съюза намалява непрекъснато през разглеждания период, като през РП достига намаление от 25,7 % спрямо 2009 г. (- 15,8 % спрямо 2011 г.). Обратно на това пазарният дял на Китай, както и обемът на неговите продажби се увеличават значително, дори когато потреблението намалява в периода от 2011 г. до РП, което води до увеличение от 68,4 % за този период и общо увеличение от 321 % за целия период. През разглеждания период е регистрирано увеличение на китайския внос с 596 %.
(296)
Тъй като потреблението на Съюза се увеличава през разглеждания период, неговата промяна е от такова естество, че подсилва причинно-следствената връзка между увеличаващия се субсидиран внос и понесената от промишлеността на Съюза вреда, и само по себе си не е причина за нанасяне на вреда на промишлеността на Съюза. Освен това дори през РП, когато потреблението намалява, китайският субсидиран внос успява да увеличи още повече своя пазарен дял за сметка на промишлеността на Съюза.
(297)
След оповестяването няколко страни заявиха, че вредата, понесена от промишлеността на Съюза, се дължи на спад в потреблението на Съюза. Според тях това е единственият фактор, който изглежда регистрира спад за първи път през 2012 г. и който може да бъде разумно свързан с вредата, макар че вносът от Китай още през 2011 г. е бил на цени, сравними с тези през 2012 г.
(298)
Действително през 2012 г. потреблението спада в сравнение с предходните години. Анализът на Комисията обаче обхваща интервала от време от началото на разглеждания период (през 2009 г.) до края на РП, като през този период потреблението на Съюза нараства общо с 65 %. През разглеждания период пазарният дял на промишлеността на Съюза отбелязва постоянен и значителен спад, т.е. общо с 25,7 %, докато пазарният дял на китайския внос се увеличава с 321 %. През разглеждания период е регистрирано увеличение на китайския внос с 596 %.
(299)
Освен това през РП потреблението на Съюза остава на ниво, сравнимо с това от 2010 г., като, както е посочено в таблица 10 по-горе, 2010 г. е годината, през която промишлеността на Съюза постига разумна печалба. Поради това спадът в потреблението на Съюза през РП не би могъл сам по себе си да доведе до загубите, понесени от промишлеността на Съюза през РП. Освен това пазарният дял на промишлеността на Съюза намалява с 26,6 % между 2010 и 2012 г., докато пазарният дял на китайския внос се е увеличил с 318 % през същия период. На последно място, ако спадът в потреблението през РП е причинил вредата, понесена от промишлеността на Съюза, този спад е трябвало да се отрази и на китайския внос. Случаят обаче явно не е такъв. Напротив, през РП китайският внос е нараснал значително както в количествено изражение, така и по отношение на пазарния дял.
(300)
С оглед на гореизложеното Комисията отхвърля това твърдение. Поради това Комисията стигна до заключението, че намалението на потреблението през РП не е прекъснало причинно-следствената връзка между субсидирания внос и понесената от промишлеността на Съюза вреда.
(301)
По отношение на производствения капацитет на промишлеността на Съюза, посочен в таблица 4, неговото увеличение очевидно следва тенденцията за увеличаване на потреблението на Съюза до 2011 г. Разследването разкри, че главната причина за увеличението на производствения капацитет с 12,5 % между 2011 г. и края на РП е навлизането на пазара на слънцезащитно стъкло на едно конкретно дружество, докато производственият капацитет на всички останали дружества на пазара бележи леко намаление през същия период. Вследствие на това като цяло тенденцията в развитието на капацитета на промишлеността на Съюза е следвала развитието на потреблението на Съюза. Поради това Комисията смята, че големият производствен капацитет на промишлеността на Съюза, който е бил висок още в началото на разглеждания период и остава висок и през РП, не е в състояние да наруши причинно-следствената връзка между субсидирания внос и вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
(302)
След оповестяването няколко страни заявиха, че Комисията не е взела под внимание твърдяния излишък на производствени мощности като важна причина за вредата. През разглеждания период увеличението на капацитета не е можело да бъде оправдано с увеличението на потреблението, тъй като промишлеността на Съюза винаги се е сблъсквала със сериозна пропаст между производствения капацитет и потреблението, което, по тяхно мнение, не е икономически изгодно. Една страна освен това заяви, че обстоятелството, че е имало нов участник на пазара между 2011 г. и края на РП, е допринесло за понесената вреда, тъй като е повишило конкуренцията на вътрешния пазар.
(303)
Страните също така изтъкнаха, че намаляващото потребление на Съюза и растящият производствен капацитет, в съчетание със спад в продажбите за износ, са довели до ниско ниво на използване на производствения капацитет. Това слабо използване на капацитета е причинило високите фиксирани разходи, които, по мнение на въпросната страна, са се отразили особено неблагоприятно на промишлеността на Съюза, ангажирана с производството на слънцезащитно стъкло.
(304)
Комисията отбелязва, че нивото на капацитета на цялата промишленост на Съюза винаги е надвишавало общото потребление на Съюза през целия разглеждан период. Това обаче не е попречило на включените в извадката дружества от промишлеността на Съюза да реализират печалба през двете години, предшестващи РП, докато те са понесли значителни загуби в размер на 14,5 % само през ПР.
(305)
Освен това капацитетът на включените в извадката производители от Съюза бележи увеличение от само 4 % между 2010 и 2011 г. и от 2,6 % между 2011 г. и РП, което води до скромно по размер общо увеличение с 6,7 % между 2010 г. и РП.
(306)
Следователно разликата между потреблението и капацитета е съществувала през целия разглеждан период и, макар да е била по-подчертана през РП, с нея не може да се обяснят огромните загуби, понесени от включените в извадката дружества през РП. Вследствие на това Комисията отхвърля твърдението, че нивото на капацитета на промишлеността на Съюза не е икономически целесъобразно.
(307)
Що се отнася до твърдението, че новият участник през 2012 г. е допринесъл за вредата, понесена от промишлеността на Съюза, Комисията желае да отбележи, че този нов участник, макар да е разполагал с висок капацитет, е имал много ограничено производство и обем на продажбите - от порядъка на 2 % от общия обем на продажбите на ЕС - през РП. В резултат на това неговото навлизане на пазара почти не е дало отражение върху резултатите на промишлеността на Съюза като цяло, с изключение на това, че е довело до значително завишаване на данните за нейния капацитет и за използването на този капацитет. Действително, ако не се вземат под внимание данните за това дружество, капацитетът на всички останали производители от Съюза всъщност е намалял между 2011 и 2012 година.
(308)
Разследването не потвърди, че секторът за производство на слънцезащитно стъкло е силно засегнат от фиксираните разходи. Всъщност средните фиксирани разходи на включените в извадката производители от Съюза са били от порядъка на 25-35 % от общия размер на производствените разходи през РП. През предходните 2010 и 2011 г. делът на фиксираните разходи е малко по-нисък, но все пак остава в същия диапазон. Това ясно показва, че големият капацитет през РП очевидно е оказал определено въздействие върху себестойността на продукцията, но това въздействие не е било значимо и не може да обясни тежките загуби, понесени през РП, по-специално в сравнение с печалбата, реализирана през предходните години. Освен това, независимо от регистрирания спад в използването на капацитета на включените в извадката производители от Съюза в сравнение с предходните години, то все още беше на ниво 65 % през РП.
(309)
И на последно място, в своя анализ Комисията също така взе под внимание обстоятелството, че инсталираните мощности могат да се пригодят за производството на други видове стъкло, които не попадат в обхвата на настоящото разследване. В съответствие с това, включително по причина на горното обстоятелство, Комисията не е съгласна с твърдението на заинтересованата страна, че инсталираните крупни мощности не са икономически целесъобразни.
(310)
С оглед на гореизложеното Комисията отхвърля твърденията на страната и повторно заявява, че динамиката на потреблението, капацитета и използването на капацитета през разглеждания период, анализирана както самостоятелно, така и по съвкупност, не е от такова естество, че да наруши установената причинно-следствена връзка между съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза, и субсидирания внос.
2.4. Тенденции по отношение на слънчевите модули
(311)
Съгласно информацията, с която Комисията разполага (20), около 80-85 % от продажбите на слънцезащитно стъкло са за производители на слънчеви модули (кристални силициеви фотоволтаични модули и тънкослойни фотоволтаични модули), а около 15-20 % от продажбите са за производители на слънчеви плоски термични колектори за генериране на гореща вода. Следователно наблюдаваните тенденции по отношение на слънчевите модули оказват голямо въздействие върху потреблението на слънцезащитно стъкло.
(312)
След оповестяването две от страните изтъкнаха, че, в допълнение към развитието на потреблението на разглеждания продукт, вредата, понесена от промишлеността на Съюза, е причинена и от спада в потреблението на слънчеви модули и загубите, понесени от този сектор в края на 2011 г. и началото на 2012 г. Твърди се, че въздействието на финансовите затруднения, изпитани от производителите на слънчеви панели на пазара на слънцезащитно стъкло, е започнало да се проявява в края на финансовата 2011/2012 година поради необходимия интервал от време между двете събития.
(313)
Потреблението на слънчеви модули се увеличава непрекъснато през посочения период, т.е. 2009-2012 г., и въпреки че през 2012 г. се наблюдава намаление, потреблението остава с 221 % по-високо спрямо нивото от 2009 г. и с 44 % по-високо от това през 2010 г. (21) Освен това бе установено, че макар търсенето на модули в Съюза първоначално да се създава от схемите за финансово подпомагане - предимно преференциалните цени (ПЦ), не е възможно да се направи заключението, че орязването на ПЦ (в края на 2011 г. и началото на 2012 г.) е нарушило причинно-следствената връзка между субсидирания внос и вредата (22). Това се дължи на факта, че търсенето на слънчеви модули остава сравнително високо през същия период 2009-2012 г.
(314)
Вследствие на това потреблението на слънчеви модули, а оттам и търсенето на слънцезащитно стъкло остават на високо ниво през разглеждания период. Лекото намаление на това търсене през 2012 г. не може да се разглежда само по себе си като фактор от такова естество, че да наруши установената причинно-следствена връзка между субсидирания внос от КНР и съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза.
(315)
Аналогично на горното заключение, предвид това че търсенето на слънчеви модули се е запазило на сравнително високо равнище през периода 2009-2012 г. и че търсенето на слънцезащитно стъкло е нараснало с 65 % през същия период, въздействието на потреблението на слънцезащитно стъкло върху влошаването на финансовото състояние на производителите на слънчеви модули в края на 2011 и началото на 2012 година не може да се разглежда само по себе си като фактор от такова естество, че да наруши установената причинно-следствена връзка между субсидирания внос на слънцезащитно стъкло от КНР и съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза.
(316)
С оглед на гореизложеното Комисията потвърждава, че развитието на потреблението на слънчеви модули не може да се разглежда само по себе си като фактор от такова естество, че да наруши установената причинно-следствена връзка между субсидирания внос на слънцезащитно стъкло от КНР и съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза.
3. Заключение
(317)
При разследването бе установена причинно-следствена връзка между съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза, и субсидирания внос от КНР. Комисията анализира други евентуални причини за вредата, като например вноса от други трети държави, износа на промишлеността на Съюза, промените в моделите на потребление и на производствения капацитет или състоянието на пазара на някои от потребителите на разглеждания продукт. Никоя от тези причини - анализирани поотделно или заедно, не може да се разглежда сама по себе си като фактор от такова естество, че да наруши установената причинно-следствена връзка между субсидирания внос от КНР и съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза.
(318)
Въз основа на гореизложения анализ, който ясно разграничи и отдели въздействието на всички известни фактори върху състоянието на промишлеността на Съюза от вредоносния ефект на субсидирания внос, бе направено заключението, че субсидираният внос от засегнатата държава е причинил съществена вреда на промишлеността на Съюза по смисъла на член 8, параграф 6 от основния регламент.
(319)
След РП няколко производители на слънцезащитно стъкло обявиха публично спирането на тяхната производствена дейност, което неизбежно преобразува значителен оперативен капацитет в неизползван капацитет. Това допълнително засилва причинно-следствената връзка, установена по-горе, и показва опустошителните последици от субсидирания внос върху промишлеността на Съюза.
Е. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
(320)
В съответствие с член 31 от основния регламент Комисията провери дали въпреки временното заключение за субсидиране, причиняващо вреда, приемането на мерки в конкретния случай ясно не е в интерес на Съюза. Анализът на интереса на Съюза се основава на преценка на съвкупността от различните намесени интереси, включително тези на промишлеността на Съюза, вносителите, доставчиците на суровини и ползвателите на разглеждания продукт.
1. Интерес на промишлеността на Съюза
(321)
През РП промишлеността на Съюза е пряк работодател на около 860 души, заети в производството и продажбата на сходния продукт. При разследването беше установено, че през разследвания период промишлеността на Съюза понася съществена вреда, причинена от субсидирания внос от засегнатата държава. Някои производители от Съюза са принудени да закрият производствените си мощности, а други са изправени пред неплатежоспособност (23). При липсата на мерки е твърде вероятно икономическото състояние на промишлеността на Съюза да се влоши допълнително.
(322)
Очаква се с налагането на антисубсидийни мита да се отстранят последиците от вредоносното субсидиране и да се възстановят условията за лоялна търговия на пазара на Съюза, което ще позволи на промишлеността на Съюза да формира цените на сходния продукт така, че те да отразяват производствените цени, като по този начин тя ще подобри своята рентабилност. Може да се очаква също така налагането на мерки да позволи на промишлеността на Съюза да си възвърне поне част от изгубения през разглеждания период пазарен дял, което ще окаже положително въздействие върху цялостното ѝ финансово състояние.
(323)
Освен това промишлеността на Съюза би следвало да получи по-добър достъп до капитал и да продължи да инвестира в научноизследователска и развойна дейност и иновации на пазара на слънцезащитно стъкло.
(324)
На последно място, има вероятност производителите от Съюза, които са били принудени да прекратят производството си вследствие на натиска на китайския субсидиран внос, да възобновят своята стопанска дейност. Като цяло при този сценарий ще бъдат гарантирани не само съществуващите работни места, но е много вероятно да настъпи и по-нататъшно разрастване на производството и повишаване на заетостта.
(325)
В случай че мерките не бъдат наложени, се очакват нови загуби на пазарен дял с допълнително влошаване на рентабилността на промишлеността на Съюза. Това положение ще стане нетърпимо в краткосрочен до средносрочен план. Вследствие на това, освен големия брой вече напуснали пазара производители от Съюза, и други производители могат да изпаднат в неплатежоспособност, което в краткосрочен до средносрочен план вероятно би довело до изчезването на промишлеността на Съюза със съответното значително отражение върху съществуващите работни места.
(326)
Това наложи извода, че налагането на антисубсидийни мита би било в интерес на промишлеността на Съюза.
2. Интерес на несвързаните вносители и търговци
(327)
Основната стопанска дейност на двамата оказали съдействие вносители е търговия с разглеждания продукт. И двамата вносители бяха диверсифицирали своите източници за доставка на разглеждания продукт, т.е. те го доставяха не само от КНР, но и от Съюза и от трети държави.
(328)
Изказано беше твърдението, че налагането на мерките по отношение на разглеждания продукт би се отразило неблагоприятно върху стопанската дейност на вносителите. На първо място бе отбелязано, че налагането на мита не би следвало да доведе до премахване на целия внос от КНР. На второ място, въпреки че може да се очаква налагането на мерки да има неблагоприятно въздействие върху финансовото състояние на онези вносители, които внасят продукция единствено от КНР, предвид възможността за доставки от трети държави, от вносителите може да се очаква при необходимост да бъдат гъвкави и да преориентират източниците си на доставка.
(329)
Поради това се стигна до заключението, че налагането на мерки на предложеното равнище би могло да има известно неблагоприятно въздействие върху състоянието на несвързаните вносители на разглеждания продукт, но че неговото въздействие се смекчава от факта, че вносителите и търговците могат да използват други източници на доставки както от трети държави, така и от промишлеността на Съюза, която е в състояние да увеличи производството си, като при всички случаи въздействието на мерките не би надхвърлило мащаба на благоприятното въздействие върху другите заинтересовани страни.
3. Интерес на доставчиците на суровини
(330)
Нито един доставчик на суровини не съдейства при разследването. Поради липсата на данни от такива доставчици няма основание да се смята, че налагането на мерки би било в противоречие с интересите на тези страни.
4. Интерес на ползвателите
(331)
Всички отзовали се ползватели са производители на слънчеви модули и/или на термични колектори. Трима ползватели изразиха подкрепа за налагането на антисубсидийни мита, като изтъкнаха, че промишлеността на Съюза произвежда слънцезащитно стъкло с по-добро качество, което невинаги може да бъде доставено от китайските дружества. За разлика от тези ползватели, трима други ползватели се противопоставиха на налагането на антисубсидийни мерки. Според тези ползватели налагането на антисубсидийни мита би оказало неблагоприятно въздействие върху тяхната стопанска дейност. Те очакват да не са в състояние да прехвърлят увеличението на цените към крайните потребители предвид тежкото положение на промишлеността за слънчеви модули.
(332)
Съгласно предоставената от ползвателите информация слънцезащитното стъкло представлява едва около 6-8 % от общите разходи за слънчевите модули. Поради това слънцезащитното стъкло представлява само ограничена част от разходите и от крайната стойност на фотоволтаичните модули. Освен това може да се изчисли, че ако се наложат антисубсидийни мита върху внасяното от КНР слънцезащитно стъкло, въздействието върху общите разходи за слънчевите модули би трябвало да е по-малко от 1 %. Това се дължи главно на факта, че оказалите съдействие ползватели купуват значителни количества слънцезащитно стъкло от производители от Съюза.
(333)
Следователно въпреки че евентуалното налагане на антисубсидийни мита най-вероятно ще увеличи леко цените на влаганите материали за слънчеви модули, то не би следвало да окаже значително неблагоприятно въздействие върху разходите и крайните цени на слънчевите модули, произвеждани от промишлеността на Съюза.
(334)
Освен това някои от ползвателите вече имат други източници на доставка, като например Турция и Индия, които няма да бъдат неблагоприятно засегнати от налагането на антисубсидийни мита. Другите ползватели също могат да преминат към други източници на доставка - или от трети държави, или от промишлеността на Съюза.
(335)
Предвид изложеното по-горе Комисията отхвърли представените от някои от ползвателите аргументи срещу налагането на мерки.
5. Съображения, свързани с конкуренцията
(336)
Един от вносителите заяви, че след като някои от производителите от Съюза участват в световен картел за плоско стъкло (слънцезащитното стъкло е един от видовете му) и през 2007 г. са били санкционирани от Европейската комисия, те използват антисубсидийната процедура като средство да си възстановят понесените загуби, свързани със санкции за картела и загубения пазарен дял в Съюза. Освен това ако достъпът до пазара на Съюза бъде ограничен посредством антисубсидийни мита, производителите от Съюза ще бъдат по-силно мотивирани да участват в картел или други форми на антиконкурентно поведение по отношение на продукти с малки възможности за икономии от мащаба в Съюза, като например продуктите за домашно обзавеждане.
(337)
Тези аргументи трябваше да бъдат отхвърлени. На първо място, Комисията отбелязва, че картелът е спрял да развива дейност през 2007 г. Поради това резултатите от дейността на картела в миналото не оказват никакво въздействие върху промишлеността на Общността през разглеждания период. Второ, нито един от включените в извадката производители от Съюза не е бил част от картела, както и нито един от настоящите производители от Съюза, регистрирали най-голям обем на продажбите. На трето място - не се очаква евентуалното налагане на антисубсидийни мита да окаже каквото и да било въздействие върху конкурентното поведение на промишлеността на Съюза, тъй като от една страна то няма да промени структурата на пазара на Съюза, а от друга страна дружествата имат общо задължение да спазват приложимите правила на Съюза и национални правила за конкуренцията, независимо от това дали са наложени мита.
(338)
Един от вносителите изтъкна също така, че налагането на мита би оказало неблагоприятно въздействие върху пазара на Съюза за противоотражателно покритие на слънцезащитното стъкло. Твърди се, че производителите от Съюза разполагат с господстващо положение на този пазар, който вносителят определя като свързан пазар, и налагането на мерки би укрепило тяхното положение в ущърб на конкурентните доставчици на противоотражателно покритие. Освен това бе заявено, че вносителите се сблъскват с трудности по отношение на получаването поръчки от производителите от Съюза или осигуряването на навременни доставки по тези поръчки на разумни цени.
(339)
Пазарът на противоотражателно покритие попада в обхвата на разследването и не се разглежда като свързан пазар. Разследването показа, че през РП производителите от Съюза действително са продължили да бъдат конкурентни в тази пазарна ниша независимо от относително по-високите начислявани от тях цени, тъй като техните продукти с покритие имат конкурентно предимство по качество на пазара. Не бяха представени доказателства обаче, че промишлеността на Съюза не би била в състояние да посрещне евентуално увеличеното търсене на слънцезащитно стъкло с противоотражателно покритие. Следователно този аргумент следва да бъде отхвърлен.
(340)
Що се отнася до твърденията, че производителите от Съюза са отказвали предоставянето на поръчки или извършването на навременна доставка на разумни цени, се отбелязва, че всеки производител има пълното право да определя своята търговска стратегия, доколкото съответният производител или съответните производители не се ползват от еднолично или съвместно господстващо положение на съответния пазар. На пазара на Съюза е налице достатъчна степен на конкуренция, за да са възможни смяната и/или диверсифицирането на доставчиците. Поради това този аргумент също следва да бъде отхвърлен.
6. Заключение относно интереса на Съюза
(341)
Предвид изложеното по-горе бе направено заключението, че въз основа на оценката на различните интереси, взети като цяло, интересът на Съюза изисква да се наложат окончателни мерки върху вноса на слънцезащитно стъкло с произход от КНР.
З. ИЗРАВНИТЕЛНИ МЕРКИ
(342)
Предвид направените заключения по отношение на субсидирането, вредата, причинно-следствената връзка и интереса на Съюза следва да бъдат наложени окончателни изравнителни мерки, за да се предотврати причиняването на допълнителна вреда за промишлеността на Съюза от субсидирания внос.
1. Равнище на отстраняване на вредата
(343)
За да се определи равнището на мерките, бяха взети предвид установеният процент на субсидията и необходимият размер на митото с цел да се отстрани вредата, понесена от производителите от Съюза, без да се надхвърля установеният процент на субсидията.
(344)
При изчисляване на размера на митото, необходимо за отстраняване на последиците от вредоносното субсидиране, бе счетено, че всички мерки следва да предоставят възможност на промишлеността на Съюза да покрива своите производствени разходи и да реализира печалба преди облагане с данъци, каквато с основание може да се очаква да бъде реализирана при продажбата на сходен продукт в Съюза от предприятие в този сектор при нормални условия на конкуренция, т.е. при отсъствие на субсидиран внос.
(345)
Марж на печалбата в размер на 8,3 % от оборота се счита за приемлив минимум, който промишлеността на Съюза е можела да очаква да реализира при липса на вредоносно субсидиране. Този марж на печалбата се основава на средната печалба, реализирана от включените в извадката производители от Съюза през 2010 г., когато вносът на разглеждания продукт е бил все още малък и поради това не е бил в състояние да наруши нормалните условия на конкуренция.
(346)
На тази основа бе изчислена цена, която не причинява вреда, на сходния продукт за промишлеността на Съюза. Невредоносната цена бе получена чрез прибавяне на споменатия по-горе марж на печалбата от 8,3 % към производствените разходи през РП на включените в извадката производители от Съюза.
(347)
Необходимото увеличение на цената впоследствие бе определено въз основа на сравнение на среднопретеглената цена на вноса на включените в извадката оказали съдействие производители износители в КНР, установена с цел изчисляването на подбиването на цената, надлежно коригирана за разходите по вноса и митата, и среднопретеглената стойност на ненанасящата вреда цена на сходния продукт, продаван от включените в извадката производители в Съюза на пазара на Съюза по време на РП. Всяка разлика, произтичаща от това сравнение, след това бе изразена като процент от средната CIF стойност на вноса.
(348)
След оповестяването една страна оспори маржа на печалбата, който беше използван като целева печалба. Тя заяви, че Комисията следва да вземе предвид всички останали фактори, които са повлияли върху рентабилността през РП. Страната заяви, че разумната целева печалба не може да бъде по-висока от 5 %.
(349)
Комисията отхвърля горното твърдение по следните причини. Използваната целева печалба не се основава на приблизителна оценка, а на действително реализирана печалба от промишлеността на Съюза преди причиненото от китайския субсидиран внос нарушение на конкуренцията. Комисията счита тази печалба за разумна и взе под внимание обстоятелството, че състоянието на пазара не се е отличавало съществено от това през РП, като се остави настрана въздействието на китайския субсидиран внос. Изявлението на страната в тази връзка, според което потреблението през 2010 г. е било много по-високо отколкото през 2012 г., не отговаря на фактическото положение. Както е посочено и в раздел Д.2.3 по-горе, потреблението през 2010 г. беше на сходно равнище с това през 2012 г. Също така, в течение на 2010 г. промишлеността на Съюза изграждаше допълнителни мощности с оглед на очакваното силно нарастване на търсенето, което се отрази неблагоприятно на нейната печалба през същата година. И на последно място, предложената целева печалба от 5 % е произволно избрана, тъй като не се основава на никакви данни или реални изчисления, и поради това се отхвърля.
2. Мерки
(350)
Предвид изложеното по-горе и в съответствие с член 15 от основния регламент върху вноса на слънцезащитно стъкло с произход от КНР следва да бъдат наложени окончателни изравнителни мерки на равнището на по-ниската от двете стойности - маржа на субсидията или маржа на вредата, в съответствие с правилото за по-ниското мито. В конкретния случай митническата ставка следва да бъде определена съответно на равнището на установения процент на субсидиите.
(351)
Като се има предвид високата степен на съдействие на китайските производители износители, митото за „всички останали дружества“ бе определено на равнището на най-високото мито, което ще бъде наложено на дружествата, включени в извадката или оказали съдействие при разследването. Митото за „всички останали дружества“ ще се прилага за дружествата, които не са оказали съдействие при разследването.
(352)
Ставката на окончателното мито за оказалите съдействие невключени в извадката китайски дружества, посочени в приложението, се определя като среднопретеглена ставка от ставките за включените в извадката дружества.
(353)
Въз основа на посоченото по-горе размерът на митата, които ще бъдат наложени, се определя, както следва:
Наименование на дружеството
Марж на субсидията
Марж на вредата
Изравнително мито
Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd
3,2 %
39,3 %
3,2 %
Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd
17,1 %
26,2 %
17,1 %
Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd
12,8 %
42,1 %
12,8 %
Henan Yuhua New Material Co., Ltd
16,7 %
17,1 %
16,7 %
Други оказали съдействие дружества, посочени в приложение I
12,4 %
33,2 %
12,4 %
Всички други дружества
17,1 %
42,1 %
17,1 %
(354)
Гореизложените изравнителните мерки са установени под формата на адвалорни мита, т.е. пропорционално на стойността на вноса.
(355)
Индивидуалните ставки на изравнителното мито за дружествата, посочени в настоящия регламент, са установени въз основа на констатациите от настоящото разследване. Ето защо те отразяват състоянието в момента на разследването, що се отнася до подбраните в извадката дружества, като средната стойност на митническите ставки, наложени върху тях, е приложена към оказалите съдействие дружества, които не бяха избрани за участие в извадката.
(356)
Тези ставки на митото (за разлика от митото, приложимо в национален мащаб за „всички останали дружества“) се прилагат изключително за вноса на продукти с произход от засегнатата държава и произведени от тези дружества, и следователно - от посочените по-горе конкретни правни субекти. Внасяните продукти, произведени от което и да е друго дружество, което не е конкретно посочено в член 1, включително от субекти, свързани с конкретно посочените дружества, не могат да се ползват от тези ставки и подлежат на обмитяване по ставката, приложима за „всички останали дружества“.
(357)
Всяко искане за прилагането на индивидуална ставка на изравнително мито (напр. след промяна на наименованието на правния субект или след създаването на нови структури за производство или за продажба), следва да се изпраща до Комисията заедно с цялата имаща отношение информация, по-специално всяка промяна в дейността на дружеството, свързана с производството и продажбите на местния пазар и за износ, която произтича например от споменатата промяна на наименованието или от споменатата промяна на субектите за производство и продажба. При необходимост след това регламентът ще бъде съответно изменян чрез актуализиране на списъка на дружествата, към които се прилагат индивидуални митнически ставки.
(358)
С цел да се гарантира правилното прилагане на изравнителното мито, нивото на остатъчното мито следва да се прилага не само за неоказалите съдействие производители износители, но и за онези производители, които не са имали никакъв износ за Съюза през РП, освен ако са оказали съдействие на разследването.
(359)
След оповестяването жалбоподателят заяви, че адвалорните антидъмпингови и изравнителни мита не са ефективни и поиска Комисията да наложи мерки под формата на минимална вносна цена (МВЦ). Освен това няколко ползватели също предложиха да се използва МВЦ. Причините, изтъкнати от страните, както и причините, поради които Комисията е отхвърлила тези искания, са изложени в съображения 144-168 от Регламент за изпълнение (ЕС) № 470/2014 на Комисията (24) („регламента за окончателните антидъмпингови мерки“).
(360)
След оповестяването тримата включени в извадката производители износители и Henan Yuhua предложиха да поемат ангажименти за спазване на минимален ценови праг под формата на МВЦ. Комисията отхвърли предложените гаранции поради причините, изложени в съображения 172-179 от регламента за окончателните антидъмпингови мерки.
(361)
Мерките, предвидени в настоящия регламент, са в съответствие със становището на комитета, създаден съгласно член 25, параграф 1 от основния регламент,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. Налага се окончателно изравнително мито върху вноса на слънцезащитно стъкло, състоящо се от закалено плоско калциево-натриево силикатно стъкло, със съдържание на желязо не по-малко от 300 ppm, коефициент на пропускане за слънчева светлина над 88 % (измерено по AM1.5 300-2 500 nm), устойчивост на нагряване до 250 °C (измерено по EN 12150), устойчивост на температурни амплитуди от Δ 150 K (измерено по EN 12150) и механична якост от 90 N/mm2 или повече (измерено по EN 1288-3), класирано понастоящем в код по КН ex 7007 19 80 и с произход от Китайската народна република. Слънцезащитното стъкло с нанесено покритие (едно- или двулицево покритие), се класира в код по ТАРИК 7007198019, а слънцезащитното стъкло без покритие се класира в код по ТАРИК 7007198011.
2. Ставките на изравнителното мито, приложими към нетната цена франко границата на Съюза преди обмитяване на продукта, описан в параграф 1 и произведен от изброените в таблицата дружества, са следните:
Дружество
Изравнително мито
Допълнителен код по ТАРИК
Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd
3,2 %
B943
Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd
17,1 %
B944
Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd
12,8 %
B945
Henan Yuhua New Material Co., Ltd
16,7 %
B946
Други оказали съдействие дружества, посочени в приложение I
12,4 %
Всички останали дружества
17,1 %
B999
3. Индивидуалните ставки на изравнителното мито, определени за дружествата, посочени в параграф 2, се прилагат при представяне пред митническите органи на държавите членки на валидна търговска фактура, която отговаря на изискванията, посочени в приложение II. Ако не бъде представена такава фактура, се прилага митото, приложимо за „всички останали дружества“.
4. Освен когато е предвидено друго, се прилагат действащите разпоредби относно митата.
Член 2
Когато нов производител износител в Китайската народна република представи на Комисията достатъчно доказателства за това, че:
-
не е изнасял за Съюза описания в член 1, параграф 1 продукт през разследвания период (от 1 януари 2012 г. до 31 декември 2012 г.),
-
не е свързан с който и да било от износителите или производителите в Китайската народна република, спрямо които са наложени мерките по настоящия регламент,
-
действително е изнасял за Съюза разглеждания продукт след разследвания период, на който се основават мерките, или е поел неотменимо договорно задължение да изнесе значително количество за Съюза,
член 1, параграф 2 може да се измени, като новият производител износител се добави към списъка на оказалите съдействие дружества, които не са включени в извадката и следователно подлежат на среднопретеглената митническа ставка от 12,4 %.
Член 3
Настоящият регламент влиза в сила в деня след деня на публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Брюксел на 13 май 2014 година.
REGOLAMENTO DI ESECUZIONE (UE) N. 471/2014 DELLA COMMISSIONE
del 13 maggio 2014
che istituisce dazi compensativi definitivi sulle importazioni di vetro solare originario della Repubblica popolare cinese
LA COMMISSIONE EUROPEA,
visto il trattato sul funzionamento dell’Unione europea,
visto il regolamento (CE) n. 597/2009 del Consiglio, dell’11 giugno 2009, relativo alla difesa contro le importazioni oggetto di sovvenzioni provenienti da paesi non membri della Comunità europea (1), in particolare l’articolo 15,
considerando quanto segue:
A. PROCEDURA
1. Apertura
(1)
Il 27 aprile 2013 la Commissione europea («la Commissione») ha annunciato l’apertura di un procedimento antisovvenzioni relativo alle importazioni nell’Unione europea di vetro solare originario della Repubblica popolare cinese («RPC» o «Cina») mediante un avviso pubblicato nella Gazzetta ufficiale dell’Unione europea (avviso di apertura) (2).
(2)
La Commissione ha aperto il procedimento in seguito a una denuncia presentata il 14 marzo 2013 da EU ProSun Glass (il denunciante) per conto di produttori che rappresentano oltre il 25 % della produzione totale di vetro solare dell’Unione. La denuncia conteneva prove non manifestamente infondate dell’esistenza di sovvenzioni a favore del vetro solare e di un conseguente pregiudizio grave, considerate dalla Commissione sufficienti a giustificare l’apertura di un’inchiesta.
(3)
Conformemente all’articolo 10, paragrafo 7, del regolamento (CE) n. 597/2009 (il regolamento di base), la Commissione ha notificato al governo della Repubblica popolare cinese prima dell’apertura del procedimento di aver ricevuto una denuncia debitamente documentata secondo la quale le importazioni sovvenzionate di vetro solare originarie della RPC arrecavano un pregiudizio grave all’industria dell’Unione. La Commissione ha invitato il governo della RPC a una serie di consultazioni al fine di chiarire la situazione riguardo al contenuto della denuncia e di pervenire a una soluzione di comune accordo.
(4)
Il governo della RPC ha accettato l’offerta delle consultazioni, che si sono quindi tenute. In tale sede non è stato possibile pervenire a una soluzione di comune accordo. La Commissione ha comunque preso debitamente nota delle osservazioni formulate dal governo della RPC in merito alle formule di sovvenzionamento elencate nella denuncia. Dopo le consultazioni sono pervenuti commenti del governo della RPC.
2. Procedimento antidumping parallelo
(5)
Il 28 febbraio 2013 la Commissione ha annunciato l’apertura di un procedimento antidumping relativo alle importazioni nell’Unione di vetro solare originario della RPC mediante un avviso pubblicato nella Gazzetta ufficiale dell’Unione europea (3).
(6)
Il 27 novembre 2013 la Commissione ha istituito un dazio antidumping provvisorio sulle importazioni di vetro solare dalla RPC mediante il regolamento (UE) n. 1205/2013 della Commissione (4).
(7)
Le analisi del pregiudizio condotte nella presente inchiesta antisovvenzioni e nella parallela inchiesta antidumping sono basate sulla stessa definizione dell’industria dell’Unione, sui medesimi produttori rappresentativi dell’Unione e sullo stesso periodo dell’inchiesta e, salvo diversamente specificato, hanno portato a identiche conclusioni. Ciò è stato considerato appropriato per razionalizzare l’analisi del pregiudizio e per raggiungere risultati coerenti in entrambi i procedimenti. Per questo motivo le osservazioni riguardanti il pregiudizio avanzate in uno qualunque di questi procedimenti sono state prese in considerazione in entrambi i procedimenti.
3. Parti interessate al procedimento
(8)
La Commissione ha notificato ufficialmente l’apertura del procedimento ai denuncianti, agli altri produttori noti dell’Unione, ai produttori esportatori noti della RPC, agli importatori, ai fornitori, ai distributori, agli utilizzatori noti e alle associazioni notoriamente interessate nonché alle autorità della RPC. Nell’avviso di apertura tutte le parti interessate all’inchiesta sono state invitate a contattare la Commissione e a manifestarsi.
(9)
Le parti interessate hanno avuto la possibilità di presentare le loro osservazioni per iscritto e di chiedere un’audizione entro il termine fissato nell’avviso di apertura.
(10)
Sono pervenute osservazioni dai denuncianti, da produttori esportatori della RPC, da importatori e dalle autorità della RPC. È stata concessa un’audizione a tutte le parti interessate che ne hanno fatto richiesta e che hanno dimostrato di avere particolari motivi per essere sentite.
3.1. Campionamento
(11)
La Commissione aveva annunciato nell’avviso di apertura che avrebbe potuto limitare ad un numero ragionevole i produttori esportatori della RPC, gli importatori indipendenti e i produttori dell’Unione da sottoporre all’inchiesta mediante la selezione di un campione in conformità all’articolo 27 del regolamento di base.
3.2. Campionamento dei produttori dell’Unione
(12)
Tra gli otto produttori che si sono manifestati la Commissione ha selezionato un campione di cinque società in base al massimo volume rappresentativo di vendite del prodotto simile durante il periodo dell’inchiesta (PI).
(13)
Successivamente alle visite di verifica la Commissione ha deciso di escludere una delle cinque società incluse nel campione, ritenuta non rappresentativa dell’industria dell’Unione, in quanto si trattava dell’unico tra gli otto produttori manifestatisi a trovarsi in una fase di avviamento. La Commissione ha quindi ravvisato il rischio che, in caso di inclusione, gli indicatori del pregiudizio subito, in particolare la redditività, fornissero una rappresentazione non corretta dello stato dell’industria dell’Unione.
(14)
Il campione finale è risultato pertanto composto di quattro produttori dell’Unione, la cui produzione rappresentava il 79 % delle vendite dell’industria dell’Unione sul mercato dell’Unione durante il PI. Il campione è stato quindi considerato rappresentativo dell’industria dell’Unione.
(15)
Tre dei produttori dell’Unione hanno chiesto, come da articolo 29 del regolamento di base, che la loro identità non fosse divulgata, sostenendo che l’indicazione della loro identità avrebbe comportato il rischio di effetti negativi rilevanti per le loro attività imprenditoriali. La Commissione, esaminate le ragioni addotte, ha accettato tale richiesta. In considerazione del numero limitato di produttori nell’Unione, nel documento di informazione generale non sono stati divulgati altri nomi, in quanto ciò avrebbe reso possibile l’identificazione delle imprese che hanno chiesto l’anonimato.
(16)
L’identità della società Interfloat Corporation/GMB Glasmanufaktur Brandenburg GmbH (GMB/IF) era tuttavia già nota pubblicamente, in quanto tale società ha dichiarato di essere una delle società che sostengono la denuncia. Tale società è stata quindi indicata per nome nel documento di informazione generale.
(17)
Nella versione consultabile dei commenti in risposta al documento di informazione il denunciante ha inoltre indicato i nomi di tre produttori dell’Unione che avevano cessato l’attività (Guardian, AGC e Centrosolar Glass) e di una quarta società che aveva ridotto fortemente la produzione (Saint Gobain).
3.3. Campionamento dei produttori esportatori della RPC
(18)
L’avviso di apertura invitava tutti i produttori esportatori della RPC a manifestarsi alla Commissione e a fornire le informazioni specificate nell’avviso di apertura entro una scadenza definita.
(19)
Nove produttori esportatori o gruppi di produttori esportatori hanno fornito le informazioni richieste e hanno accettato di essere inclusi nel campione. Le società che hanno collaborato rappresentavano quasi il 100 % delle esportazioni note di vetro solare nell’Unione durante il 2012.
(20)
Conformemente all’articolo 27 del regolamento di base, la Commissione ha selezionato un campione di quattro produttori esportatori o gruppi di produttori esportatori in base al massimo volume rappresentativo delle esportazioni nell’Unione del prodotto in esame che potesse essere adeguatamente esaminato entro il periodo di tempo disponibile. Il campione selezionato costituiva il 76 % del volume totale delle esportazioni nell’Unione del prodotto in esame durante il periodo dell’inchiesta.
(21)
In conformità all’articolo 27, paragrafo 2, del regolamento di base, la Commissione ha informato tutte le parti interessate in merito al campione selezionato e le ha invitate a presentare le loro osservazioni. Non sono pervenute osservazioni.
3.4. Esame individuale
(22)
Nessun produttore esportatore della RPC ha richiesto un esame individuale ai sensi dell’articolo 27, paragrafo 3, del regolamento di base.
3.5. Campionamento di importatori indipendenti e di utilizzatori
(23)
Quattro importatori indipendenti hanno risposto al modulo di campionamento allegato all’avviso di apertura, mentre due importatori e dodici utilizzatori hanno risposto al questionario. In considerazione dello scarso numero di importatori che hanno collaborato, il campionamento non è stato necessario.
4. Risposte al questionario e visite di verifica
(24)
Sono stati inviati questionari al governo della RPC e ai produttori esportatori inclusi nel campione, ai produttori dell’Unione inclusi nel campione, a tutti gli importatori che si erano manifestati e a tutti gli utilizzatori manifestatisi. Al governo della RPC è stata inoltre inviata un’appendice al questionario con la richiesta di inoltrarla alle banche commerciali di Stato della RPC («SOCB») che avevano concesso crediti alle società incluse nel campione durante il periodo dell’inchiesta. Il governo della RPC ha dichiarato di aver inoltrato l’appendice alle banche ma di non aver ricevuto alcuna risposta.
(25)
Sono pervenute risposte al questionario dai quattro produttori esportatori cinesi inclusi nel campione, da tutti i produttori dell’Unione inclusi nel campione, da due importatori indipendenti dell’Unione e da 12 utilizzatori.
(26)
La Commissione ha raccolto e verificato tutte le informazioni fornite dalle parti interessate e ritenute necessarie per determinare in via definitiva la sovvenzione, il conseguente pregiudizio e l’interesse dell’Unione. Sono state effettuate visite di verifica presso:
a)
Produttori esportatori della RPC:
-
Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd («Flat Solar Group»)
-
Henan Yuhua New Material Co., Ltd
-
Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd. («Xinyi PV»)
b)
Governo della RPC:
-
Ministero del commercio, Pechino
-
China Banking Regulatory Commission (Commissione cinese di regolamentazione bancaria), Pechino
c)
Produttori dell’Unione:
-
GMB/IF, Germania
-
[Riservato]
-
[Riservato]
-
[Riservato]
-
[Riservato]
d)
Importatori indipendenti:
-
Vetrad NV, Paesi Bassi
e)
Utilizzatori:
-
Sunerg Solar SRL, Italia
-
Viessmann Faulquemont SAS, Francia
(27)
A tutte le parti interessate è stato inviato un documento di informazione contenente l’esposizione dei fatti e delle considerazioni essenziali in base ai quali la Commissione ha proposto di imporre dazi compensativi sul vetro solare originario della Repubblica popolare cinese. Tutte le parti sono state informate della scadenza entro cui potevano presentare commenti a tale documento.
(28)
I commenti presentati dalle parti interessate sono stati esaminati e presi in considerazione se ritenuti pertinenti.
(29)
Il governo della RPC ha affermato che tale documento di informazione non rispettava le disposizioni dell'articolo 22, paragrafi 3 e 5, dell’accordo sulle sovvenzioni e sulle misure compensative dell’Organizzazione mondiale del commercio, in quanto non esponeva con sufficiente dovizia di particolari i risultati e le conclusioni dell’autorità incaricata dell’inchiesta. Il governo della RPC non ha però indicato alcun esempio specifico di tale presunta carenza. Dopo attento riesame del documento la Commissione ritiene che esso contenga sufficienti informazioni per consentire al governo della RPC di esercitare il proprio diritto alla difesa.
(30)
Alcune informazioni non potevano essere riportate nel documento in quanto costituivano informazioni commerciali riservate e sono state quindi comunicate solo ai produttori esportatori inclusi nel campione direttamente interessati. I produttori esportatori inclusi nel campione hanno ricevuto uno specifico documento di informazione riservato, comprendente i calcoli e le informazioni su ogni regime e su ogni agevolazione compensata; essi disponevano di 25 giorni per inviare commenti in merito.
5. Periodo dell’inchiesta
(31)
L’inchiesta relativa alle sovvenzioni e al pregiudizio ha riguardato il periodo dal 1o gennaio 2012 al 31 dicembre 2012 («periodo dell’inchiesta» o «PI»). L’esame delle tendenze utili per la valutazione del pregiudizio ha riguardato il periodo tra il 1o gennaio 2009 e la fine del periodo dell’inchiesta («periodo in esame»).
B. PRODOTTO IN ESAME E PRODOTTO SIMILE
1. Prodotto in esame
(32)
Il prodotto oggetto dell’inchiesta è vetro solare costituito da vetro piatto soda-calcico temprato, con un contenuto di ferro inferiore a 300 ppm, una trasmittanza solare superiore all’88 % (misurata nelle seguenti condizioni: massa d’aria 1,5 e spettro solare nella banda 300-2 500 nm), una resistenza al calore fino a 250 °C (misurata secondo la norma EN 12150), una resistenza agli shock termici di Δ 150 K (misurata secondo la norma EN 12150) e una resistenza meccanica pari o superiore a 90 N/mm2 (misurata secondo la norma EN 1288-3) («il prodotto in esame», comunemente denominato «vetro solare»). Il prodotto in esame è attualmente classificato al codice NC ex 7007 19 80.
2. Prodotto simile
(33)
Dall’inchiesta è emerso che il prodotto in esame, il prodotto fabbricato e venduto sul mercato interno della RPC e il prodotto fabbricato e venduto nell’Unione dall’industria dell’Unione hanno caratteristiche fisiche, chimiche e tecniche di base e usi simili. Essi sono quindi considerati prodotti simili ai sensi dell’articolo 2, lettera c), del regolamento di base.
3. Definizione del prodotto
(34)
Un importatore indipendente ha chiesto l’esclusione dall’ambito dell’inchiesta del vetro detto «da orticoltura» impiegato per la costruzione delle serre, sostenendo che per tale scopo si utilizzano lastre di vetro di molte dimensioni diverse, mentre il vetro solare è prodotto unicamente in determinate dimensioni prestabilite. Lo stesso importatore ha inoltre presentato un certificato da cui risulta che le sue importazioni riguardavano in parte vetro con un tenore di ferro superiore a 300 ppm. Tali importazioni pertanto non rientrano nella definizione del prodotto. Per quanto riguarda la parte residua delle importazioni in oggetto, la Commissione ritiene che, nonostante le differenze di dimensioni, tali lastre di vetro potrebbero venire utilizzate anche come vetro solare. Ad esempio, allo scopo di eludere il dazio, gli importatori potrebbero ordinare lastre di vetro di dimensioni superiori a quanto necessario e procedere al taglio all’interno dell’Unione. Quindi il vetro «da orticoltura» con tenore di ferro inferiore a 300 ppm rientra nella definizione del prodotto in esame.
(35)
Un altro importatore indipendente ha affermato che il vetro per arredamento da lui importato (utilizzato per ripiani in vetro, pannelli su telaio, piani di tavoli, pannelli per porte scorrevoli, pannelli superiori ecc.), pur possedendo caratteristiche tecniche identiche o molto simili a quelle del vetro solare, è destinato ad un uso finale diverso ed ha perciò chiesto di escluderlo dall’ambito dell’inchiesta.
(36)
Tuttavia, in base alle prove fornite, sembra che la maggior parte del vetro importato da tale importatore indipendente non presenti tutte le caratteristiche tecniche del vetro solare quali descritte sopra. In particolare, sei tipi di tale vetro importato hanno un contenuto di ferro molto superiore a 300 ppm, mentre un tipo ha un contenuto di ferro inferiore a 300 ppm, ma il fattore di trasmittanza della luce solare è significativamente inferiore all’88 % minimo indispensabile per essere definito vetro solare.
(37)
L’importatore ha sostenuto che, anche se tali tipi di vetro non soddisfano una delle caratteristiche tecniche del vetro solare sopra descritte, essi sono conformi alla classificazione primaria per il vetro solare, ovvero «vetro piatto soda-calcico temprato». La Commissione ritiene però che rientrino nell’ambito dell’inchiesta solo i tipi di vetro che soddisfano tutte le caratteristiche tecniche del vetro solare. Di conseguenza, nessuno dei tipi di vetro di cui sopra, importati dall’importatore in questione, rientra nell’ambito dell’inchiesta.
(38)
Per considerazioni di certezza del diritto si esplicita che qualunque tipo di vetro da orticoltura e per arredamento che possieda le caratteristiche tecniche esposte nel considerando 32 rientra nella definizione del prodotto in esame in quanto può essere usato come vetro solare.
(39)
In seguito alla divulgazione delle informazioni, lo stesso importatore ha sostenuto che la mancata esclusione dall’inchiesta del vetro solare che può anche essere utilizzato per l’arredamento comporta oneri amministrativi e ritardi per le società. Questo perché le società sono tenute a inviare rapporti di prova alle autorità doganali dell’Unione ogni volta che le autorità doganali chiedono se i beni importati sono soggetti alle misure.
(40)
La Commissione è dell’avviso che tali tipi di vetro non dovrebbero essere esclusi dall’ambito dell’inchiesta in quanto il vetro solare può potenzialmente essere utilizzato per orticoltura e per arredamento. Per garantire una protezione adeguata dell’industria dell’Unione dagli effetti pregiudizievoli delle sovvenzioni che vengono compensate è opportuno evitare ogni lacuna che potrebbe permettere casi di elusione. Gli effetti positivi di una protezione adeguata superano gli effetti negativi dell’onere amministrativo supplementare presumibilmente subito dall’importatore in questione.
(41)
Lo stesso importatore ha inoltre affermato che il vetro flottato andasse escluso dalla definizione del prodotto, in quanto ha un processo di produzione diverso da quello del vetro cilindrato, da lui considerato l’unico tipo di vetro solare. L’importatore ha dichiarato che i prodotti per arredamento in vetro flottato non possono essere utilizzati come vetro solare e dovrebbero quindi essere esclusi dall’ambito dell’inchiesta. Il vetro flottato non può però essere escluso dall’ambito dell’inchiesta in quanto esso rispetta tutte le caratteristiche tecniche descritte sopra. Documenti riservati presentati dalle parti interessate nel corso dell’inchiesta hanno inoltre dimostrato che il vetro flottato può essere utilizzato come vetro solare ed è prodotto sia dall’industria dell’Unione sia dagli esportatori cinesi. Ciò è confermato da informazioni pubbliche disponibili su Internet (5). Il vetro flottante resta quindi incluso nell’ambito dell’inchiesta.
C. SOVVENZIONE
1. Introduzione
(42)
Il denunciante ha sostenuto che la RPC sovvenziona la propria industria del vetro solare. La denuncia contiene prove non manifestamente infondate di diverse pratiche di sovvenzioni previste sia dalla legislazione, sia da diversi documenti in materia di interventi e di pianificazione, che costituiscono la base del sostegno di Stato a tale settore.
(43)
La Commissione ha preso in esame e ha analizzato i documenti citati nella denuncia, nonché i documenti aggiuntivi presentati dal governo della RPC e dai produttori esportatori inclusi nel campione nel corso dell’inchiesta, riscontrando come molti di tali documenti dimostrino che il settore del vetro solare della RPC beneficia di un trattamento di favore sotto diversi aspetti.
(44)
Il governo della RPC ha incluso il settore del vetro solare tra i settori industriali «chiave» del dodicesimo piano quinquennale (6). Il governo della RPC ha inoltre pubblicato un documento programmatico specifico, The 12th Five Year Plan for the Solar Photovoltaic Industry (Dodicesimo piano quinquennale per l’industria solare fotovoltaica), che indica nel vetro solare un materiale intermedio fondamentale per il settore fotovoltaico (FV), che deve essere prodotto all’interno del paese. Il piano impegna il governo a sostenere lo sviluppo del settore e l’innovazione tecnologica e a convogliare fondi in tale settore.
(45)
In seguito alla divulgazione delle informazioni il governo della RPC ha contestato la citazione addotta dalla Commissione del dodicesimo piano quinquennale in rapporto al vetro solare. Tale obiezione è stata respinta in quanto il piano menziona specificamente il vetro solare al capitolo 9, colonna 6, nel contesto dei «Settori chiave dello sviluppo della produzione industriale». Il dodicesimo piano quinquennale espone chiaramente le priorità del governo della RPC per il periodo indicato e una di tali priorità è la produzione di vetro solare.
(46)
In seguito alla divulgazione delle informazioni il governo della RPC ha contestato l’interpretazione della Commissione del «Dodicesimo piano quinquennale per l’industria solare FV», affermando che esso non corroborava le conclusioni della Commissione. Tale contestazione è stata però respinta in quanto essa contraddice esplicitamente le informazioni ricevute da altri settori del governo della PRC. Durante la visita al governo della RPC, il ministero dell’industria e della tecnologia dell’informazione aveva spiegato che il vetro solare rientrava nell’ambito del piano citato, dedicato in gran misura al miglioramento della qualità, in quanto il vetro solare di buona qualità era essenziale per promuovere il settore del solare FV.
(47)
L’importanza dell’innovazione e dei nuovi materiali viene sottolineata in generale nel 12th Five Year Industrial Technology Innovation Programme (7) (Dodicesimo programma quinquennale di innovazione della tecnologia industriale), documento di attuazione del piano quinquennale, e nel Long term Science and Technology Development Plan (8) (Piano a lungo termine di sviluppo della scienza e della tecnologia). La grande attenzione prestata all’innovazione tecnologia comprende lo sviluppo di materiali nuovi. In tale contesto esiste anche un riferimento specifico al vetro solare.
(48)
In seguito alla divulgazione delle informazioni il governo della RPC ha contestato le conclusioni della Commissione, affermando che il vetro solare non era menzionato in nessuno di tali documenti. La Commissione osserva che entrambi i documenti hanno lo scopo di dare assistenza speciale alle società ad alta tecnologia, come indicato nei considerando 401 e 402 del regolamento di esecuzione (UE) n. 1239/2013 del Consiglio (9) («regolamento sui pannelli solari»), per il quale il governo della RPC aveva avanzato le stesse obiezioni. Entrambi i documenti danno attuazione al dodicesimo piano quinquennale e al piano per il settore solare FV e forniscono assistenza alle imprese di nuova e alta tecnologia, che comprendono molti produttori di vetro solare.
(49)
Il documento Decision No. 40 of the State Council on Promulgating and Implementing the ‘Temporary Provisions on Promoting the Industrial Structure Adjustment’ (Decisione n. 40 del Consiglio di Stato che promulga e attua le «Disposizioni temporanee in vista della promozione dell’adeguamento dell’infrastruttura industriale») (indicato di seguito, in congiunzione con le allegate «Disposizioni temporanee in vista della promozione dell’adeguamento dell’infrastruttura industriale», come «Decisione n. 40») afferma che il governo della RPC sosterrà attivamente lo sviluppo delle nuove industrie del settore energetico e agevolerà lo sviluppo dell’energia solare (10); dà indicazione a tutti gli istituti finanziari di fornire sostegno creditizio solo ai progetti incentivati (categoria alla quale appartengono i progetti relativi al vetro solare); e promette l’attuazione di «altre politiche preferenziali per i progetti incentivati» (11).
(50)
In seguito alla divulgazione delle informazioni il governo della RPC ha contestato l’interpretazione della Commissione degli articoli 5 e 17 delle «Disposizioni temporanee in vista della promozione dell’adeguamento dell’infrastruttura industriale». Il governo ha affermato che l’articolo 5 non cita il vetro solare. Poiché però esso cita l’incentivazione dell’energia solare, per la quale è indispensabile il vetro solare, la Commissione ritiene che ciò indichi l’inclusione del vetro solare nell’ambito delle Disposizioni temporanee.
(51)
Il governo della RPC ha quindi contestato l’interpretazione data dalla Commissione all’articolo 17 nel quale, se da un lato si afferma che solo i settori incentivati devono ricevere sostegno creditizio, si impone dall’altro che ciò sia fatto «secondo i principi di concessione del credito» invece che su base preferenziale.
(52)
Non si è riscontrata alcuna prova, durante l’ispezione delle società incluse nel campione o durante la visita al governo della RPC, che tale disposizione sia stata rispettata. Le banche coinvolte non hanno collaborato con l’inchiesta, cosa che avrebbe consentito di verificare l’applicazione di tale disposizione. L’inchiesta ha invece dimostrato che alcune società sono state avvantaggiate da pratiche di concessione del credito su base preferenziale. La Commissione pertanto respinge l’affermazione del governo della RPC che i crediti al settore del vetro solare siano stati concessi «secondo i principi di concessione del credito». Si conferma come dato principale che tutti gli istituti finanziari devono concedere crediti ai settori incentivati, tra i quali rientra la produzione di vetro solare, e che tale sostegno viene di fatto prestato a condizioni preferenziali.
(53)
Nel 2011 la Commissione nazionale sullo sviluppo e sulla riforma («NDRC») ha raccomandato al Consiglio di Stato di rivedere il programma della decisione n. 40. Il Consiglio di Stato ha emesso la Decision No. 9 of the State Council on Promulgating and Implementing the Guidance Catalogue for the Industrial Structure Adjustment (Decisione n. 9 del Consiglio di Stato che promulga e attua il catalogo di riferimento dell’adeguamento della struttura industriale) («Decisione n. 9»). Tale documento «esorta attivamente» il governo della RPC e le agenzie pubbliche a «guidare lo sviluppo dei settori rilevanti e ottimizzare l’adeguamento della struttura industriale». Il punto 12.2 della decisione n. 9 menziona specificamente l’incentivazione della produzione di «vetro flottato ultrachiaro per il settore dell’energia solare».
(54)
Il piano nazionale sugli sviluppi scientifici e tecnologici a medio e lungo termine (2006-2020) adottato dal governo della RPC si impegna a «mettere al primo posto il finanziamento degli interventi», a «incoraggiare gli istituti finanziari a concedere sostegno creditizio preferenziale ai principali progetti nazionali di industrializzazione scientifica e tecnologica», a «stimolare gli istituti finanziari a migliorare e a rafforzare i servizi finanziari a favore delle imprese dei settori ad alta tecnologia» e ad «attuare le politiche fiscali preferenziali per promuovere lo sviluppo delle imprese dei settori ad alta tecnologia».
(55)
La produzione di vetro solare corrisponde alla descrizione di una impresa ad alta tecnologia, come indicato dal numero di produttori che godono dello status di «impresa di nuova e alta tecnologia», e costituisce un settore all’avanguardia sia in Cina sia nell’Unione. In questo contesto la Commissione vorrebbe precisare anche che una delle società incluse nel campione ha ricevuto una specifica sovvenzione dalla Commissione nazionale sullo sviluppo e sulla riforma (NDRC) a titolo di premio per l’innovazione nel campo del vetro solare, cosa che indica chiaramente l’interesse del governo della RPC per questo settore ad alta tecnologia.
(56)
Il denunciante ha affermato che le presunte sovvenzioni sono costituite dai regimi elencati nella sezione C.2 più oltre. Successivamente all’ispezione delle società incluse nel campione nella RPC e ad una visita al governo della RPC la Commissione ha analizzato tali regimi, che durante il periodo dell’inchiesta hanno assicurato vantaggi alle società incluse nel campione.
2. Altri regimi di sovvenzioni individuati
(57)
Durante l’ispezione delle società incluse nel campione l’esame della loro documentazione interna ha rivelato sovvenzioni elargite da autorità a livello di provincia, di città, di regione o di distretto. Tali sovvenzioni non erano state elencate specificamente nella denuncia. Non è chiaro dalle informazioni a disposizione della Commissione se si tratti di sovvenzioni ad hoc o di sistemi locali di sovvenzioni. Il carattere locale di tali regimi però significa che i denuncianti non potevano ragionevolmente conoscere i particolari di tali sovvenzioni e che per tale motivo non ve ne è alcuna menzione diretta nella denuncia.
(58)
La Commissione ha proposto al governo della RPC consultazioni aggiuntive in merito a tali altre sovvenzioni che riguardano specificamente un’impresa o un’ubicazione, riscontrate nella documentazione delle società incluse nel campione durante le visite di verifica, e che non sono indicate nella denuncia. La Commissione ha offerto tali consultazioni per assicurare la correttezza del procedimento durante l’inchiesta. Il governo della RPC ha rifiutato sostenendo che tale proposta non sarebbe stata conforme all’accordo sulle sovvenzioni e sulle misure compensative (ASCM).
(59)
La Commissione ritiene che tali altre sovvenzioni siano strettamente connesse ai tipi di misure e pratiche indicate nella denuncia e nell’avviso di apertura del procedimento, in quanto le misure riguardano lo stesso tipo di contributo finanziario e di vantaggio in rapporto al prodotto in esame e quindi rientrano nella definizione di «pratica o pratiche di sovvenzione oggetto dell’inchiesta» che, a norma dell’articolo 22 paragrafo 2, punto iii) dell’ASCM, devono essere specificate nell’avviso di apertura del procedimento. I regimi indicati nell’avviso di apertura del procedimento non costituiscono un elenco esaustivo, come dimostrato dalla formulazione «le sovvenzioni consistevano, tra l’altro, in …» al punto 3. La Commissione ha quindi concluso che tali sovvenzioni aggiuntive rientrano nell’ambito del presente procedimento.
(60)
In seguito alla divulgazione delle informazioni il governo della RPC ha contestato l’interpretazione dell’ASCM data dalla Commissione e sostenuto che la compensazione da parte della Commissione di una sovvenzione specifica ad un produttore esportatore incluso nel campione era priva di fondamento giuridico, anche se tale sovvenzione era correlata direttamente alla pratica di sovvenzione indicata dai denuncianti. La Commissione non condivide l’interpretazione data dal governo della RPC del punto citato dell’ASCM. La Commissione ritiene di avere il diritto di compensare tutti i benefici riscontrati in ogni caso in cui i denuncianti hanno individuato una pratica di sovvenzione e in cui, insieme ad esempi di regimi nazionali, si riscontrano vantaggi a livello locale nell’ambito della stessa pratica di sovvenzione. Ciò si applica in particolare laddove il meccanismo, la natura e gli effetti dei benefici riscontrati sono identici ad altri regimi già individuati nella denuncia e nell’avviso di apertura.
3. Omessa collaborazione e utilizzo dei dati disponibili
(61)
La Commissione ha notificato al governo della RPC il 18 dicembre 2013 che si sarebbe avvalsa dei dati disponibili, data l’assenza di risposta dalle SOCB, alle quali il governo aveva inviato l’appendice ricevuta.
(62)
Il 26 dicembre 2013 il governo della RPC ha risposto esprimendo disaccordo sul previsto uso dell’articolo 28 contro le «banche assertivamente di Stato», ma non ha contestato il fatto che le banche non avessero presentato risposte al questionario. Il governo della RPC non ha inoltre contestato il fatto che tali banche fossero di proprietà dello Stato. Di conseguenza alla Commissione non è rimasta altra opzione che avvalersi dei migliori dati disponibili per quanto riguarda le informazioni che avrebbero dovuto essere fornite dalle SOCB.
(63)
In seguito alla divulgazione delle informazioni il governo della RPC ha contestato l’uso dell’articolo 28 in sostituzione delle informazioni richieste nell’appendice inviata alle SOCB. La Commissione non contesta il fatto che il governo della RPC abbia fornito delle informazioni durante la presente inchiesta; la Commissione le ha esaminate e tenute presenti ove necessario. Tuttavia nei casi in cui né il governo della RPC né le SOCB né le società hanno fornito informazioni, ad esempio sull’affidabilità creditizia, la Commissione ha dovuto utilizzare i «dati disponibili» in forza dell’articolo 28 del regolamento di base.
(64)
Per quanto riguarda le altre sovvenzioni non citate specificamente nell’avviso di apertura in riferimento ad uno specifico programma, ma riscontrate nel corso delle visite di verifica ai produttori esportatori inclusi nel campione, la Commissione ha fatto ricorso a tutti gli elementi disponibili per giungere alle proprie conclusioni. Tali sovvenzioni sono state considerate appartenere ai tipi di misure e pratiche descritte nell’avviso di apertura; la Commissione ha proposto al governo della RPC ulteriori consultazioni in merito a tali sovvenzioni, ma la proposta non è stata accettata. La Commissione ritiene che tali sovvenzioni siano in stretto rapporto con i tipi di misure e pratiche indicate nella denuncia e nell’avviso.
(65)
In seguito alla divulgazione delle informazioni il governo della RPC ha contestato le conclusioni della Commissione per quanto riguarda le sovvenzioni riscontrate durante l’ispezione delle società incluse nel campione e altri punti relativi ai regimi di sovvenzionamento. La Commissione intende precisare di non aver applicato l’articolo 28 in questi casi. Nei casi in cui la collaborazione è stata positiva ma non è stato possibile fornire le informazioni, ad esempio l’esatto fondamento giuridico di una sovvenzione una tantum, sono state usate le prove fornite dalla società interessata per decidere se si era di fronte ad una sovvenzione compensabile o no.
(66)
Il governo della RPC sostiene altresì che la Commissione non ha fornito sufficienti informazioni in merito a quando essa ha utilizzato i dati disponibili in forza dell’articolo 28 del regolamento di base. Tale affermazione si riferisce in realtà all’uso delle conclusioni di inchieste precedenti, nelle quali erano state indagate le stesse sovvenzioni. In tali casi la Commissione ha citato puntualmente i considerando del regolamento pertinente e riassunto le argomentazioni.
(67)
Il governo della RPC osserva che il documento di informazione non descrive particolareggiatamente le specifiche sovvenzioni una tantum riscontrate presso le società incluse nel campione. Ciò è stato fatto intenzionalmente per proteggere le informazioni commerciali riservate fornite alla Commissione dalle società incluse nel campione e non è più possibile chiedere un riassunto non riservato. Sono state fornite informazioni complete in forma riservata ad ogni singolo produttore esportatore incluso nel campione. Quando è stato lo stesso produttore esportatore a indicare il fondamento giuridico, ciò è stato menzionato nel documento inviato alla stessa società. In ogni caso quando al governo della RPC era stato offerto di tenere ulteriori consultazioni in merito a tali sovvenzioni gli era stata data anche l’occasione di fornire ulteriori informazioni pertinenti, cosa che il governo ha omesso di fare.
4. Regimi esaminati
(68)
La Commissione ha inviato questionari al governo della RPC e ai produttori esportatori inclusi nel campione per richiedere informazioni sui seguenti regimi che presumibilmente comportavano la concessione di sovvenzioni al settore del vetro solare:
-
prestiti preferenziali al settore del vetro solare:
-
linee di credito e prestiti a interessi ridotti concessi dalle SOCB e dalle banche pubbliche di sviluppo (12),
-
regimi di sovvenzionamento dei crediti all’esportazione,
-
garanzie dei crediti all’esportazione,
-
finanziamenti statali per le assicurazioni per le tecnologie verdi («Green express»),
-
vantaggi finanziari assicurati dalla concessione dell’accesso a società holding offshore,
-
rimborso di prestiti da parte del governo;
-
regimi di concessione di sovvenzioni:
-
per i «marchi famosi» («Famous Brands») e per i marchi cinesi leader sui mercati mondiali («China World Top Brands»),
-
fondi per l’espansione verso l’estero delle industrie della provincia di Guangdong,
-
fornitura di beni e servizi da parte della pubblica amministrazione per un corrispettivo inferiore all’importo adeguato:
-
fornitura di antimonio,
-
fornitura di energia elettrica,
-
concessione di diritti d’uso di terreni,
-
regimi di esenzione e di sgravio delle imposte dirette:
-
esenzione e riduzioni dell’imposta sul reddito nell’ambito del programma «due zero/tre metà»,
-
riduzioni dell’imposta sul reddito per le società a partecipazione estera (foreign-invested enterprises - FIE) sulla base dell’ubicazione,
-
esenzione e riduzione dell’imposta locale sul reddito per le «FIE produttive»,
-
riduzioni dell’imposta sul reddito per le FIE che acquistano apparecchiature di fabbricazione cinese,
-
crediti d’imposta per ricerca e sviluppo nelle FIE,
-
regime preferenziale dell’imposta sul reddito per le FIE riconosciute come imprese di nuova e alta tecnologia,
-
riduzioni fiscali per le imprese di nuova e alta tecnologia partecipanti a determinati progetti,
-
regime agevolato per le imposte sul reddito per le società aventi sede nella regione nordorientale,
-
regimi fiscali per la provincia di Guangdong,
-
esenzione dei dividendi tra imprese residenti qualificate,
-
agevolazioni riguardanti le imposte indirette e i dazi sulle importazioni:
-
esenzioni IVA per l’utilizzo di apparecchiature importate,
-
riduzioni IVA alle FIE che acquistano apparecchiature di fabbricazione cinese,
-
esenzioni IVA e dai dazi doganali per l’acquisto di immobilizzazioni nel contesto del programma per lo sviluppo del commercio estero,
-
altre sovvenzioni e altri regimi di sovvenzionamento (compresi i regimi adottati dalle autorità a livello di provincia, città, regione o distretto).
5. Prestiti preferenziali, altri finanziamenti, garanzie e assicurazioni
5.1. Prestiti preferenziali
a) Introduzione
(69)
La Commissione ha inviato al governo della RPC un’appendice da inoltrare alle SOCB, alle banche pubbliche di sviluppo e agli istituti finanziari a proprietà privata che hanno concesso prestiti alle società incluse nel campione durante il periodo dell’inchiesta. Il governo della RPC ha informato la Commissione di aver provveduto ma di non aver ricevuto risposte. Come già enunciato, la Commissione ha di conseguenza avvertito il governo della RPC che, a causa di tale omessa collaborazione, essa avrebbe applicato l’articolo 28 e utilizzato i dati disponibili per trarre le proprie conclusioni in merito.
b) Base giuridica
(70)
Le seguenti disposizioni giuridiche prevedono forme di credito preferenziale in Cina: la «Legge della RPC sulle banche commerciali» (legge bancaria), le «Norme generali sui prestiti» promulgate dalla People’s Bank of China (PBOC) il 28 giugno 1996 e la già ricordata decisione n. 40 del Consiglio di Stato.
c) Risultati dell’inchiesta
(71)
Precedenti inchieste antisovvenzioni nei confronti della RPC sono giunte alla conclusione che il sistema bancario in Cina è dominato dalle banche statali o da banche nelle quali lo Stato in quanto azionista detiene una partecipazione di controllo. Entrambi i tipi sono qui indicati dall’abbreviazione «SOCB». La Commissione ha riscontrato inoltre che le SOCB esercitano poteri pubblici. La Commissione non ha reperito alcuna prova che la situazione sia cambiata. Come osservato nel considerando 161 del regolamento sui pannelli solari, che rappresenta la più recente inchiesta su tale argomento, le cinque SOCB maggiori (Agricultural Bank of China, Bank of China, China Construction Bank, Bank of Communications e ICBC) rappresentano oltre il 50 % del settore bancario in termini di bilancio.
(72)
In base ai dati disponibili, compresi quelli accertati ai fini del regolamento sui pannelli solari, si ribadisce la conclusione che le SOCB sono enti pubblici ai sensi dell’articolo 2, lettera b), del regolamento di base, come indicato particolareggiatamente nei considerando da 158 a 168 del regolamento sui pannelli solari.
(73)
In seguito alla divulgazione delle informazioni il governo della RPC ha obiettato sostenendo che la Commissione non aveva esposto i motivi per i quali essa ha ritenuto le SOBC enti pubblici. La Commissione respinge tale asserzione in quanto i motivi per i quali le SOBC sono considerate enti pubblici sono esposti nei considerando da 158 a 168 del regolamento sui pannelli solari e il governo della RPC non ha fornito alcuna informazione tale da contraddire questi dati che sono i migliori dati disponibili. Riepilogando:
a)
le SOBC detengono la quota maggiore del mercato e sono gli operatori predominanti sul mercato nella RPC;
b)
in base ai dati disponibili le SOBC risultano controllate dal governo mediante quote di proprietà e controllo amministrativo del loro operato commerciale, compresi i limiti sui tassi di interesse che esse possono praticare;
c)
la legge bancaria e altri leggi e regolamenti impongono alle banche di concedere credito in funzione delle esigenze dell’economia nazionale, prestare sostegno creditizio ai progetti incentivati e accordare priorità alle imprese di nuova e alta tecnologia.
(74)
Le conclusioni esposte nei considerando citati sono recenti, in quanto pubblicate solo alla fine del 2013, e sono state pubblicate nella piena consapevolezza del cambiamento di politica intervenuto a luglio del 2013 in fatto di limiti sui tassi d’interesse in Cina.
(75)
Come in inchieste precedenti, la Commissione ha cercato di verificare il ruolo svolto dal governo della RPC e in particolare dalla banca centrale, la People’s Bank of China (PBOC), nei mercati finanziari e nel settore bancario in relazione alla concessione di prestiti ai produttori di vetro solare. Se da un lato la cooperazione con il governo della RPC e la PBOC è stata nell’insieme soddisfacente, dall’altro la PBOC non ha fornito il testo completo della «Circular on the issues about adjusting interest rates on deposits and loans» (Circolare su argomenti relativi all’adeguamento dei tassi d’interesse sui depositi e sui prestiti) «YinFa (2004) 251» che stabilisce le soglie minime e massime dei tassi d’interesse per prestiti e depositi. Per la concessione di crediti da parte delle banche commerciali (sia SOCB sia banche commerciali private) e delle banche pubbliche di sviluppo la circolare stabilisce solo una soglia minima. Per i prestiti preferenziali e i prestiti disciplinati da specifiche normative del governo della PRC la circolare stabilisce che non sono consentite fluttuazioni verso l’alto dei tassi di interesse. La soglia superiore precisa è stabilita nel regolamento specifico applicabile al prestito in questione.
(76)
Durante la visita di verifica della Commissione, la PBOC ha affermato che il documento non poteva essere fornito in quanto non era disponibile al pubblico sul sito della banca. Con una ricerca su Internet si è però reperita una copia della Circolare, con una traduzione in inglese, in un pacchetto di documenti consegnato alle autorità australiane dal governo della RPC alcuni anni fa (13). In assenza di una copia ufficiale proveniente direttamente dal governo la Commissione postula che tale versione costituisca una copia fedele e completa della Circolare in questione.
(77)
La Circolare dimostra che la PBOC ha influenzato la determinazione dei tassi d’interesse per i prestiti concessi durante il PI dalle SOCB nella RPC. Il governo della RPC ha spiegato che nel luglio del 2013 la PBOC ha abolito sia la soglia minima sia quella massima dei tassi d’interesse relativi a prestiti. Di ciò è stato debitamente preso nota, ma trattandosi di un evento successivo alla fine del periodo d’inchiesta esso non ha effetto sulle conclusioni esposte nel presente documento. In ogni modo la soglia dei tassi d’interesse in vigore durante il periodo dell’inchiesta non è il solo motivo per il quale la Commissione considera le SOCB enti pubblici. Le conclusioni espresse nei considerando da 158 a 168 del regolamento sui moduli fotovoltaici sono quindi confermate.
(78)
In seguito alla divulgazione delle informazioni il governo della RPC ha presentato diversi commenti sulla circolare «YinFa (2004) 251» senza spiegare perché il testo integrale di tale documento non è stato fornito alla Commissione e senza confermare se il testo fornito alle autorità australiane e reperito dalla Commissione fosse esatto. Come già riscontrato durante l’inchiesta relativa ai pannelli solari, la circolare espone con chiarezza le istruzioni della PBOC alle banche in materia di credito. Come affermato a proposito di inchieste precedenti, il contenuto di tale circolare è importante per capire il ruolo svolto dal governo della RPC e dalla PBOC nell’indirizzare le banche e nella concessione di crediti.
(79)
La conclusione della Commissione resta immutata rispetto a quanto riscontrato nel regolamento sui pannelli solari e cioè che l’articolo 34 della legge bancaria impone alle banche della RPC di esercitare l’attività di concessione del credito in funzione delle esigenze dell’economia nazionale. Le esigenze dell’economia nazionale sono esposte nel dodicesimo piano quinquennale.
(80)
In seguito alla divulgazione delle informazioni il governo della RPC ha contestato l’interpretazione della Commissione dell’articolo 34 della legge bancaria, sostenendo che «tale frase è ambigua e non fornisce alcuna istruzione esplicita alle banche di tenere un determinato comportamento. Nessun documento, che si tratti del dodicesimo piano quinquennale o di qualsiasi altro regolamento o decisione, descrive le esigenze dell’economia nazionale».
(81)
Tale affermazione contrasta con l’interpretazione data dal governo della RPC dell’articolo 34 in occasione dell’inchiesta sui pannelli solari, quando esso lo aveva definito «neutro». La Commissione non condivide la valutazione del governo della RPC. La Commissione ritiene, e il governo della RPC non ha dimostrato il contrario, che le politiche relative all’economia nazionale siano esposte nel dodicesimo piano quinquennale e nel piano specifico per il settore FV, e che gli istituti finanziari siano incoraggiati a concedere credito ai settori incentivati quali quello del vetro solare.
(82)
Il governo della RPC ha segnalato all’attenzione della Commissione altri articoli della legge bancaria, specificamente gli articoli 4, 5 e 7, che dovrebbero garantire che i prestiti vengano concessi senza interferenze e dopo una valutazione del credito. La Commissione riconosce l’esistenza di tali articoli ma osserva che il governo della RPC, le banche e le società incluse nel campione non hanno dimostrato che i prestiti sono stati concessi senza interferenze, dato che esiste un credito preferenziale per il settore del vetro solare, e in base a una valutazione del credito, dato che malgrado le richieste non sono stati prodotti come prova contratti di prestito né valutazioni del rischio, inclusi rating di credito, né sono stati reperiti documenti di questo tipo in rapporto a qualsiasi prestito concesso a qualsiasi produttore esportatore.
(83)
In secondo luogo le banche sono tenute a fornire sostegno creditizio alle industrie incentivate in forza della decisione n. 40 e della decisione n. 9 che hanno valore di legge. Il governo della RPC ha confermato durante l’ispezione del ministero del commercio che il vetro solare è un settore incentivato. Ciò è coerente con il catalogo di riferimento dell’adeguamento della struttura industriale del 2011, fornito dal governo della RPC nella propria risposta al questionario, che classifica il vetro solare tra le categorie incentivate.
(84)
La decisione n. 40 fornisce orientamenti a tutti gli istituti finanziari sotto forma di istruzioni vincolanti in materia di promozione e sostegno ai settori incentivati, e quello del vetro solare costituisce un settore incentivato.
(85)
In seguito alla divulgazione delle informazioni il governo della RPC ha contestato la valutazione data dalla Commissione dell’impatto della decisione n. 40 e delle norme allegate, nonché della decisione n. 9. La Commissione ribadisce che secondo la sua valutazione la decisione n. 40 e le norme allegate definiscono le esigenze dell’economia nazionale. Tali documenti stabiliscono la strategia del governo e del settore finanziario e in particolare la concessione diretta di prestiti dagli istituti finanziari ai settori incentivati, quali quello del vetro solare.
(86)
Il governo della RPC è stato invitato a chiarire lo status legale di una decisione del Consiglio di Stato quale la decisione n. 40. La risposta si è limitata ad affermare che si tratta di un regolamento emesso dal Consiglio di Stato che non fa parte della legislazione cinese. Non è stata però presentata alcuna prova di tale argomentazione. L’opinione espressa dal governo della RPC è in contraddizione con le informazioni di dominio pubblico, che descrivono il Consiglio di Stato come la massima autorità amministrativa con poteri legislativi in ambito amministrativo. Secondo quanto asserito da tali fonti le decisioni del Consiglio di Stato sono norme giuridicamente vincolanti (14). In base ai dati disponibili la Commissione esprime quindi il parere che la decisione n. 40 e le decisioni di esecuzione allegate alla stessa, quali la decisione n. 9, siano regolamenti amministrativi e quindi facciano parte della legislazione cinese.
(87)
La Commissione conferma pertanto l’analisi esposta nel considerando 191 del regolamento sui pannelli solari e la conclusione che le decisioni n. 40 e n. 9 sono giuridicamente vincolanti per gli altri enti pubblici e gli operatori economici.
(88)
La Commissione ha poi cercato di verificare se il governo della RPC incarichi e/o dia ordine alle banche private di tale paese di erogare prestiti preferenziali ai produttori di vetro solare, ai sensi dell’articolo 3, paragrafo 1, lettera a), punto iv), del regolamento di base.
(89)
L’articolo 34 della legge bancaria si applica in Cina anche alle banche private. Il governo della RPC e le parti interessate non hanno presentato alcuna prova che abbiano perso validità le conclusioni in merito alla situazione giuridica esposte nel considerando 174 del regolamento sui pannelli solari, ossia che il governo della RPC dà loro istruzioni così come avviene per le banche statali. L’articolo 34 della legge bancaria afferma che le banche ricevono istruzioni di «esercitare la propria attività di concessione di credito in funzione delle esigenze dell’economia nazionale e dello sviluppo sociale e nello spirito delle politiche industriali statali» (15). In tali circostanze, come esposto nel considerando 188 del regolamento sui pannelli solari, la strategia di concessione dei prestiti sia delle SOCB sia delle banche private è decisa dal governo della RPC.
(90)
In seguito alla divulgazione delle informazioni il governo della RPC ha contestato la conclusione secondo cui esso darebbe incarichi o ordini alle banche private del paese e in particolare l’importanza attribuita dalla Commissione all’articolo 34 della legge bancaria, affermando che «la natura delle “esigenze dell’economia nazionale” consente diverse interpretazioni e ovviamente dipende dalla persona o dall’organismo che esamina la disposizione».
(91)
Va osservato che il governo della RPC, esprimendo il proprio dissenso dall’interpretazione della Commissione, non ha presentato una propria interpretazione della sua stessa legge.
(92)
La Commissione tuttavia si limita a citare le risultanze di inchieste precedenti e i dati disponibili nel caso in esame e ribadisce la conclusione che le esigenze dell’economia nazionale sono esposte nei piani e nelle norme pubblicate nella RPC e che l’articolo 34 impone alle banche di concedere prestiti coerentemente con tali descrizioni dell’economia nazionale, il che comprende l’incentivazione della produzione di vetro solare.
(93)
Si conferma quindi la constatazione che il governo della RPC incarica e dà ordini alle banche private di concedere prestiti ai settori incentivati, coerentemente con l’articolo 34 della legge bancaria.
(94)
La Commissione conclude pertanto che nel caso di prestiti concessi dalle SOCB nella RPC si configura un contributo finanziario ai produttori di vetro solare sotto forma di trasferimento diretto di fondi da parte del governo, ai sensi dell’articolo 3, paragrafo 1, lettera a), punto i), del regolamento di base.
(95)
Le stesse prove dimostrano che le SOCB (come anche le banche private) ricevono incarichi o ordini dal governo e ciò significa pertanto che esiste un contributo finanziario ai sensi dell’articolo 3, paragrafo 1, lettera a), punto iv), del regolamento di base.
(96)
In merito alla specificità, la Commissione osserva che il governo della RPC indirizza i prestiti preferenziali verso un numero limitato di settori, tra i quali il settore del vetro solare in quanto facente parte del settore FV, come esposto nel considerando 172 del regolamento sui pannelli solari. Il governo della RPC ha incluso il settore del vetro solare tra i settori industriali «chiave» del dodicesimo piano quinquennale. La decisione n. 40 afferma che il governo della RPC sosterrà attivamente lo sviluppo delle nuove industrie energetiche e agevolerà lo sviluppo dell’energia solare. A tutti gli istituti finanziari vengono date istruzioni di fornire sostegno creditizio solo ai progetti incentivati, categoria alla quale appartengono i progetti relativi al vetro solare. Tale decisione promette inoltre l’attuazione di «altre politiche preferenziali per i progetti incentivati».
(97)
In seguito alla divulgazione delle informazioni il governo della RPC ha contestato la valutazione di specificità e in particolare l’interpretazione della Commissione del dodicesimo piano quinquennale, sostenendo che esso «non ha valore legale in quanto non è un documento vincolante». La Commissione è in disaccordo con questa affermazione e osserva che il governo della RPC ha avanzato la stessa tesi in inchieste precedenti con lo stesso esito negativo. Si legge nel testo del dodicesimo piano quinquennale che esso è stato «deliberato e approvato dal Congresso nazionale del popolo e ha valore di legge».
(98)
La Commissione conclude quindi che le sovvenzioni, sotto forma di prestiti preferenziali, non sono erogate indistintamente e sono perciò specifiche ai sensi dell’articolo 4, paragrafo 2, lettera a), del regolamento di base.
(99)
Si configura un vantaggio nella misura in cui i prestiti concessi da una pubblica amministrazione, o da enti privati su incarico o per ordine della pubblica amministrazione, sono erogati a condizioni più favorevoli di quelle che il beneficiario avrebbe potuto ottenere sul mercato.
(100)
Analogamente alle inchieste precedenti, la Commissione ha cercato di verificare le valutazioni del rischio di credito effettuate dalle banche che hanno erogato prestiti alle società incluse nel campione durante il PI. Le società non hanno presentato alcuna prova relativa al loro rating creditizio e le banche non hanno collaborato con l’inchiesta. La Commissione non ha quindi potuto reperire alcuna prova che i prestiti alle società del settore del vetro solare fossero basati su una valutazione del rischio in base alla quale sarebbero stati fissati i tassi d’interesse.
(101)
In assenza di qualsivoglia informazione proveniente dal governo della RPC, dai produttori esportatori o dalle banche, la Commissione ha utilizzato i dati disponibili per stabilire se l’erogazione di prestiti preferenziali ha di fatto conferito un vantaggio ai produttori esportatori inclusi nel campione che hanno ricevuto prestiti da banche della RPC.
(102)
Analogamente a quanto avvenuto nell’inchiesta sui pannelli solari la Commissione ha preso le mosse dai tassi d’interesse della banca centrale pubblicati ufficialmente dalla PBOC e relativi a prestiti nella valuta cinese renminbi-yuan (CNY). Il tasso d’interesse medio per il periodo dell’inchiesta è stato pari al 6,26 %.
(103)
La Commissione ha quindi adeguato il tasso d’interesse della PBOC per tenere conto del rischio di credito delle società interessate. Queste però non hanno fornito alcuna valutazione indipendente del loro credito, né informazioni simili che avrebbero permesso alla Commissione di calcolare un rating creditizio. In ogni modo la Commissione ha accertato nel corso di inchieste precedenti che i rating creditizi delle società cinesi sono distorti dal sostegno governativo e che non vi sono prove di alcuna valutazione concreta del rischio di credito dei mutuatari. La Commissione ha quindi adottato la stessa metodologia applicata nell’inchiesta sui pannelli solari e ha postulato che tutte le società avessero un rating «BB» pari ad un grado «non da investimento», come definito dalla società di rating del credito Bloomberg.
(104)
Si è successivamente aggiunto al tasso medio sui prestiti della BPOC durante il PI il premio per le obbligazioni emesse da società con rating BB rispetto alle obbligazioni emesse da società con rating AAA (quale è quello delle obbligazioni della RPC), come rilevato da Bloomberg. Si è ottenuto come risultato un tasso d’interesse di riferimento per il PI, relativo a prestiti in CNY alle società incluse nel campione, pari al 10,37 %.
(105)
Confrontando tale tasso d’interesse di riferimento con il tasso d’interesse effettivamente addebitato durante il PI alle società interessate, la Commissione è giunta alla conclusione che al settore del vetro solare vengono concessi prestiti a condizioni migliori di quelle di mercato.
(106)
In seguito alla divulgazione delle informazioni il governo della RPC ha contestato la scelta del parametro effettuata dalla Commissione e le conclusioni tratte dal confronto tra il parametro di riferimento e il tasso d’interesse effettivamente addebitato.
(107)
Tale confronto indica con chiarezza che i produttori esportatori inclusi nel campione che hanno ottenuto prestiti in CNY da banche cinesi hanno pagato meno del tasso d’interesse commerciale normale per società in analoga situazione finanziaria.
(108)
In secondo luogo la Commissione era a conoscenza del fatto che la PBOC ha eliminato la soglia minima per i prestiti a luglio del 2013 e ha indicato questo dato nel documento di informazione. Ciò però non modifica la conclusione che il governo della PRC interferisca nella pratica di concessione di prestiti delle banche in Cina, in particolare mediante l’applicazione della decisione n. 40 e delle norme allegate e mediante le disposizioni dell’articolo 34 della legge bancaria.
(109)
In terzo luogo la Commissione ha calcolato un parametro di riferimento solo per i prestiti concessi in CNY in quanto i produttori esportatori inclusi nel campione non avevano ricevuto prestiti in EUR o USD da banche cinesi.
(110)
Da ultimo, il governo della RPC ha richiesto maggiori informazioni sul perché la Commissione ritenesse che i produttori esportatori inclusi nel campione avrebbero ricevuto un rating creditizio di grado BB. Tale grado era stato scelto in quanto la Commissione non ha ricevuto alcuna prova che fosse stato calcolato un rating creditizio per qualsiasi produttore esportatore, a causa dell’omessa collaborazione delle banche coinvolte. Il rating BB non rappresenta inoltre una conclusione sfavorevole ed è in realtà vantaggioso per i produttori esportatori perché rappresenta il livello più alto sui mercati finanziari al di sotto del livello di investimento.
(111)
Come prescritto dall’articolo 28 la Commissione ha dovuto utilizzare i migliori dati disponibili, che sono stati desunti dalle conclusioni del regolamento sui pannelli solari, nel quale si è usato un rating di grado BB per le società inserite nel relativo campione. Tale scelta è stata considerata ragionevole nel caso attuale e non è pervenuto dopo la comunicazione delle informazioni alcun elemento a prova che le imprese avessero ricevuto un rating diverso dalle rispettive banche.
d) Conclusioni
(112)
In base ai risultati emersi dall’inchiesta la Commissione conclude che il settore del vetro solare in Cina ha goduto di prestiti preferenziali durante il PI, erogati sia da banche statali sia da banche private. Il finanziamento del settore del vetro solare costituisce una sovvenzione ai sensi del regolamento di base in quanto
a)
è presente una sovvenzione da parte di un’amministrazione pubblica ai sensi dell’articolo 3, paragrafo 1, lettera a), punto i);
b)
è presente l’affidamento di incarichi e l’emissione di ordini da parte di un’amministrazione pubblica ai sensi dell’articolo 3, paragrafo 1, lettera a), punto iv), e
c)
viene in tal modo conferito un vantaggio ai sensi dell’articolo 3, paragrafo 2.
(113)
Preso atto dell’esistenza di una sovvenzione, di un vantaggio per i produttori esportatori e della sua specificità, tale sovvenzione dovrebbe essere considerata compensabile.
(114)
In seguito alla divulgazione delle informazioni il governo della RPC ha contestato l’uso dei risultati di inchieste precedenti per trarre conclusioni sull’esistenza di sovvenzioni nel caso presente e ha sostenuto in particolare che la Commissione si è fondata in misura eccessiva sui risultati esposti nel regolamento sui pannelli solari.
(115)
Tale obiezione è stata respinta. Come già osservato, data l’omessa collaborazione delle banche della RPC la Commissione ha dovuto utilizzare i migliori dati disponibili come da articolo 28. L’inchiesta sui pannelli solari è la più recente e comprende i risultati più aggiornati sulle sovvenzioni in Cina. I pannelli solari sono un prodotto diverso dal vetro solare ma entrambe le categorie rientrano nell’identico settore delle nuove energie e sono oggetto degli stessi documenti in fatto di pianificazione governativa. In assenza di altre informazioni pertanto l’uso dei risultati dell’inchiesta sui pannelli solari a titolo di «migliori dati disponibili» è opportuno. Il governo della RPC ha sostenuto inoltre che vi erano stati cambiamenti importanti tra l’inchiesta sui pannelli solari e l’inchiesta in oggetto, in particolare l’eliminazione della soglia minima sui tassi d’interesse a luglio del 2013 da parte della PBOC. Tale affermazione è stata respinta in quanto le conclusioni dell’inchiesta sui pannelli solari si riferiscono al periodo specifico di quell’inchiesta, proprio come l’inchiesta presente ha ad oggetto un proprio periodo d’inchiesta. In entrambi i casi l’eliminazione della soglia minima sui tassi d’interesse ha avuto luogo dopo la fine del periodo d’inchiesta e quindi non incide sull’applicazione dell’articolo 28 e sull’uso dei risultati dell’inchiesta sui pannelli solari a titolo di migliori dati disponibili.
(116)
Tutte le società incluse nel campione, tranne una, hanno ricevuto prestiti dalle SOCB e da banche private. Una società è stata finanziata unicamente tramite la casa madre sita all’estero e non ha ricevuto prestiti da banche site nella RPC.
(117)
In seguito alla divulgazione delle informazioni una delle società incluse nel campione ha contestato le conclusioni sostenendo che la Commissione non le aveva chiesto di fornire un rating creditizio indipendente. La Commissione aveva invece chiesto alla società di fornire tutte le informazioni relative ai prestiti ricevuti, ma la società non aveva fornito un rating creditizio indipendente. Se la società disponeva di tali informazioni, in considerazione di quanto affermato nella denuncia e delle informazioni richieste nel questionario avrebbe dovuto fornirle. In particolare, dato quanto esposto nel documento di informazione, se la società fosse stata in possesso di un rating creditizio indipendente avrebbe dovuto fornirlo immediatamente. L’obiezione è pertanto respinta.
e) Calcolo dell’importo della sovvenzione
(118)
L’articolo 6, lettera b), del regolamento di base stabilisce che il vantaggio conferito dai prestiti preferenziali va calcolato come la differenza tra l’importo pagato per interessi e l’importo che sarebbe stato pagato nel caso di un analogo prestito commerciale effettivamente ottenuto sul mercato. Come indicato, in assenza di qualsiasi valutazione significativa del rischio, la Commissione ha stabilito un parametro di mercato per i prestiti commerciali paragonabili.
(119)
Il vantaggio è stato calcolato per il PI come la differenza tra gli interessi effettivamente pagati durante il PI e gli interessi che sarebbero stati pagati applicando il parametro di riferimento.
(120)
I margini di sovvenzione calcolati con tale metodologia per i produttori esportatori inclusi nel campione sono i seguenti:
Prestiti preferenziali
Denominazione della società
Margine di sovvenzione
Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd
0 %
Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd
6,2 %
Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd
2,5 %
Henan Yuhua New Material Co., Ltd
4,8 %
5.2. Altri regimi di credito preferenziali
(121)
I produttori esportatori inclusi nel campione non avevano ricevuto alcun vantaggio durante il PI da regimi di sovvenzionamento dei crediti all’esportazione, linee di credito, garanzie all’esportazione, programma «Green express» o vantaggi assicurati dalla concessione dell’accesso a società holding offshore.
6. Regimi di sovvenzioni
(122)
Le società incluse nel campione non hanno ricevuto durante il PI alcun vantaggio dalle disposizioni per i «marchi famosi» («Famous Brands») né dalle disposizioni per i marchi cinesi leader sui mercati mondiali («China World Top Brands»).
6.1. Regimi di sovvenzioni e sussidi specifici
a) Introduzione
(123)
Le società incluse nel campione hanno ricevuto importanti sovvenzioni una tantum da diverse autorità a diversi livelli di governo, il che ha comportato l’ottenimento di un vantaggio durante il PI. Tali sovvenzioni sono state riscontrate durante la verifica delle imprese in questione e non erano state dichiarate nelle risposte al questionario delle stesse società né dichiarate, malgrado ciò fosse stato richiesto, nella risposta al questionario del governo della RPC. La denuncia sosteneva che i produttori di vetro solare ricevevano tali sovvenzioni una tantum dalle autorità a livello provinciale e locale e che esse conferivano un vantaggio in quanto tali importi venivano ricevuti senza contropartita adeguata (16). Anche nell’avviso di apertura si afferma chiaramente che i «programmi di sovvenzioni» sono una pratica di sovvenzione impiegata per sostenere il settore del vetro solare.
b) Base giuridica
(124)
Tali sovvenzioni sono state versate alle società da autorità a livello nazionale, di provincia, di città, di regione o di distretto e sono risultate tutte specifiche per la società in questione o specifiche in termini di ubicazione o di tipo di settore. I dettagli giuridici relativi alle precise leggi che hanno permesso la concessione di tali sovvenzioni, quando una base giuridica esisteva, non sono stati di solito comunicati, anche se la Commissione ha ricevuto, spesso ma non in tutti i casi, una copia del documento, rilasciato dall’autorità, che accompagnava la concessione dei fondi.
c) Risultati dell’inchiesta
(125)
Una società tra quelle incluse nel campione ha ricevuto sovvenzioni durante il PI dalla Zona di sviluppo economico ove essa è sita. Tali sovvenzioni sono state calcolate dalla Zona di sviluppo economico nella misura del 20 % di tutte le imposte versate dalla società alle autorità fiscali locali e comprendevano tra l’altro l’imposta sul reddito delle società, la tassa sull’uso di terreni e la tassa sul reddito da dividendi.
(126)
Un’altra società inclusa nel campione ha ricevuto durante il PI una sovvenzione dal governo locale a copertura delle spese per l’allacciamento alla rete dell’energia elettrica, che sarebbero state altrimenti sostenute dalla società stessa. Tale importo è stato concesso «a sostegno delle grandi società stabilite nella regione».
(127)
Un’altra società inclusa nel campione ha ricevuto una sovvenzione diretta di 25 milioni di CNY dal fondo della Commissione nazionale sullo sviluppo e sulla riforma («NDRC») dedicato all’adeguamento industriale per la produzione di vetro solare ad alta tecnologia. Tale sovvenzione diretta a carico dello Stato è stata ricevuta nel 2006 e la società ha imputato il 10 % dell’importo a ciascuno dei dieci anni successivi. Il vantaggio durante il PI è stato quindi considerato pari a 2,5 milioni di CNY.
(128)
La stessa società aveva inoltre iscritto a bilancio per il 2012 altre sovvenzioni erogate dagli uffici fiscali locali e da altri organi del governo locale. La società ha dichiarato che la maggior parte di tali sovvenzioni non erano in realtà trasferimenti in denaro alla società bensì rimborsi di importi precedentemente pagati dalla società alle autorità. Poiché non è stata fornita alcuna prova soddisfacente, la Commissione non può accettare tale spiegazione.
(129)
Un’altra società inclusa nel campione ha ricevuto una sovvenzione diretta di 15 milioni di CNY prima del PI dal governo locale e la società ha imputato il 10 % dell’importo a ciascuno dei dieci anni successivi. La sovvenzione è stata versata alla società per lo sviluppo del settore fotovoltaico (che comprende il settore del vetro solare), per la costruzione accelerata di una base manifatturiera avanzata nella zona industriale locale e per la positiva esecuzione di importanti progetti.
(130)
La stessa società ha ricevuto altresì diverse altre sovvenzioni prima del PI e ne ha imputato una parte al PI. Tuttavia la società non ha fornito alcun particolare in merito alla natura di tali sovvenzioni e in assenza di tali informazioni sono stati utilizzati i dati disponibili per trarre le conclusioni. La Commissione ha concluso, in assenza di altri dati, che tali sovvenzioni erano specifiche per tale società e che l’importo della sovvenzione imputato al PI va considerato un vantaggio.
d) Conclusioni
(131)
Il governo della RPC è stato invitato a fornire ulteriori informazioni e a partecipare a consultazioni in merito a tali sovvenzioni, ma ha declinato la proposta. In base alle prove raccolte sull’ottenimento di tali sovvenzioni da parte delle società incluse nel campione e in assenza di altre informazioni, la Commissione ha ritenuto che tali importi costituissero sovvenzioni ai sensi dell’articolo 3, paragrafo 1, lettera a), punto i), nonché dell’articolo 3, paragrafo 2, del regolamento di base, in quanto sono avvenuti trasferimenti di fondi dal governo sotto forma di sovvenzioni ai produttori del prodotto in esame ed è stato in tal modo conferito un vantaggio.
(132)
Le sovvenzioni sono inoltre specifiche ai sensi dell’articolo 4, paragrafo 2, lettera a), e dell’articolo 4, paragrafo 3, del regolamento di base, in quanto risultano circoscritte a determinate società o a progetti specifici in regioni specifiche e concesse per soddisfare esigenze una tantum delle società incluse nel campione. Tali sovvenzioni non rispettano le condizioni per la non specificità di cui all’articolo 4, paragrafo 2, lettera b), del regolamento di base, in quanto criteri e condizioni che disciplinano la spettanza non sono trasparenti né oggettivi e non si applicano automaticamente. Non esiste inoltre alcuna prova che le sovvenzioni rientrino in un programma di natura più generale.
(133)
In seguito alla divulgazione delle informazioni il governo della RPC ha contestato la competenza della Commissione a indagare su tali sovvenzioni e l’analisi della Commissione delle informazioni parziali ad essa disponibili. La Commissione ha però analizzato accuratamente le informazioni commerciali riservate fornite dalle società interessate e sono state decise compensazioni delle sovvenzioni nei casi in cui esistevano prove tanto di un vantaggio quanto della specificità della sovvenzione.
(134)
In tutti i casi le società hanno fornito informazioni sull’importo della sovvenzione e sulla sua fonte, anche se non sempre esse disponevano di documenti atti a dimostrare la base giuridica della concessione della sovvenzione. Le società interessate avevano inoltre iscritto a bilancio tale provento per la maggior parte come «provento da sovvenzione» e avevano fatto verificare da revisori indipendenti la propria contabilità. Ciò è stato interpretato come prova evidente di una sovvenzione che ha conferito un vantaggio compensabile.
(135)
Una società tra quelle incluse nel campione ha contestato per gli stessi motivi la competenza della Commissione a svolgere un’inchiesta e a decidere la compensazione di tali sovvenzioni specifiche alle società. Per gli stessi motivi la Commissione ha rigettato tale obiezione e ribadisce la propria posizione secondo cui essa è competente a svolgere inchieste su tali sovvenzioni e stabilire compensazioni ove opportuno.
e) Calcolo dell’importo della sovvenzione
(136)
La tabella sotto riportata indica il calcolo del vantaggio costituito dalle sovvenzioni indicate in precedenza, ipotizzando come vantaggio l’importo ricevuto durante il periodo dell’inchiesta o imputato al periodo dell’inchiesta, se l’importo è stato così contabilizzato dalla società interessata.
Altri regimi di sovvenzioni
Denominazione della società
Margine di sovvenzione
Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd
1,1 %
Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd
2,9 %
Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd
1,1 %
Henan Yuhua New Material Co., Ltd
3,0 %
7. Regimi di esenzione e di sgravio delle imposte dirette
7.1. Regime «due zero/tre metà» per le imprese a partecipazione estera
a) Introduzione
(137)
Il regime «due zero/tre metà» dà il diritto alle imprese a partecipazione estera (FIE) di non versare l’imposta sul reddito nei primi due anni e di versare solo il 12,5 % invece del 25 % nei tre anni successivi.
b) Base giuridica
(138)
La base giuridica del regime è costituita dall’articolo 8 della legge della Repubblica popolare cinese sull’imposta sul reddito per le imprese a partecipazione estera e le imprese straniere («legge fiscale sulle FIE») e dall’articolo 72 delle disposizioni di esecuzione della stessa legge. A quanto sostiene il governo della RPC questo regime ha avuto fine in forza dell’articolo 57 della legge sull’imposta sul reddito delle società (legge EIT) del 2008, con un periodo di transizione fino alla fine del 2012. La legge afferma quindi esplicitamente che tale regime prevedeva un vantaggio nell’anno fiscale 2012.
c) Risultati dell’inchiesta
(139)
Tale regime «due zero/tre metà» ha conferito vantaggi alle società nell’anno finanziario 2012, dopo il quale, a dire del governo della RPC, il programma è stato abrogato.
(140)
Una delle società incluse nel campione era una società a proprietà straniera che si è avvalsa di tale regime durante il PI. L’aliquota dell’imposta sul reddito applicata è stata pari al 12,5 % invece dell’aliquota piena del 25 %, come affermato nella dichiarazione dei redditi relativa al 2012 e nel bilancio societario.
(141)
La Commissione ha informato le parti interessate di tali risultati e ha ricevuto dal governo della RPC il commento che, secondo l’Avviso di transizione (17), tutti i vantaggi previsti da tale regime sarebbero cessati nel 2012. Il governo ha sostenuto quindi che, nel caso di imposizione di compensazioni, non poteva essere imposto alcun dazio in rapporto al vantaggio ricevuto durante il PI grazie a tale regime da un’unica società inclusa nel campione. Tale argomentazione viene accettata in quanto per tale società inclusa nel campione, nelle circostanze particolari del caso in oggetto, la Commissione non ha prove di un vantaggio continuativo.
d) Conclusioni
(142)
Sebbene il regime «due zero/tre metà» sia stato compensato da regolamenti precedenti, per questa unica società inclusa nel campione la Commissione non imporrà un dazio a compensazione del vantaggio riscontrato durante il PI in quanto la Commissione non ha prove che per questa unica società inclusa nel campione tale regime, o versioni dello stesso, sarebbe ancora in vigore alla data di imposizione del dazio.
7.2. Imprese di nuova e alta tecnologia
a) Introduzione
(143)
Questo regime permette alle società che possono dimostrare di rispettare certi criteri di ottenere la designazione di «Imprese di alta e nuova tecnologia» e di ricevere una riduzione al 15 % dell’imposta sul reddito rispetto all’aliquota standard del 25 %.
b) Base giuridica
(144)
La base giuridica di tale regime è costituita dall’articolo 28, paragrafo 2, della legge sull’imposta sul reddito delle società del 2008 (legge EIT), unitamente alle «Administrative Measures for the Determination of High and New Technology Enterprises» (Misure amministrative per la definizione delle imprese di alta e nuova tecnologia) [Guo Ke Fa Huo (2008) n. 172] e dall’articolo 93 del Regolamento d’attuazione della legge sull’imposta sul reddito delle società unitamente all’Avviso dell’Amministrazione statale delle imposte su questioni che riguardano il pagamento dell’imposta sul reddito per le imprese di alta e nuova tecnologia [Guo Shui Han (2008) n. 985].
c) Risultati dell’inchiesta
(145)
Tale regime si applica alle imprese di nuova e alta tecnologia che hanno ottenuto tale specifica designazione dal governo della RPC. Per poter beneficiare di tale regime le società devono detenere diritti di proprietà intellettuali indipendenti e soddisfare i criteri seguenti, esposti nella base giuridica e riassumibili come segue:
a)
i loro prodotti devono figurare tra i prodotti dei «Settori ad alta tecnologia con importante sostegno dello Stato»;
b)
la loro spesa totale in ricerca e sviluppo deve ammontare al 3-6 % del fatturato totale;
c)
gli introiti da prodotti di nuova e alta tecnologia devono rappresentare oltre il 60 % del fatturato totale;
d)
il personale addetto a ricerca e sviluppo deve costituire il 10 % del personale totale;
e)
devono essere soddisfatti gli altri requisiti stabiliti dalle «Misure amministrative per la definizione delle imprese di nuova e alta tecnologia del 2008».
(146)
Si è riscontrato che alcune delle società incluse nel campione, ma non tutte, si sono avvalse di tale regime e quindi hanno versato un’imposta sul reddito pari solo al 15 % invece del 25 %. Tali società avevano richiesto la designazione di imprese di nuova e alta tecnologia e avevano ricevuto una comunicazione ufficiale che esse erano risultate conformi ai criteri e avrebbero quindi avuto il diritto di redigere le proprie dichiarazioni dei redditi di conseguenza.
d) Conclusioni
(147)
Come nei considerando da 322 a 326 dell’inchiesta precedente relativa ai pannelli solari, la Commissione ritiene che il regime si configuri come sovvenzione ai sensi dell’articolo 3, paragrafo 1, lettera a), punto ii), e articolo 3, paragrafo 2, del regolamento di base, perché si ha un contributo finanziario sotto forma di entrate cui il governo della RPC rinuncia, conferendo un vantaggio alle società interessate. Il vantaggio per i beneficiari è pari al risparmio fiscale.
(148)
La sovvenzione è specifica ai sensi dell’articolo 4, paragrafo 2, lettera a), del regolamento di base, in quanto è limitata alle società certificate come imprese di nuova e alta tecnologia e che soddisfano i requisiti delle disposizioni amministrative del 2008. Le società interessate incluse nel campione hanno ottenuto tale certificazione. L’ammissibilità non è automatica e non sono stati stabiliti criteri oggettivi dalla legislazione o dall’autorità responsabile.
(149)
In seguito alla divulgazione delle informazioni, il governo della RPC ha contestato le conclusioni della Commissione sostenendo che i criteri di ammissibilità erano oggettivi e parimenti validi per tutte le società della RPC. La Commissione non condivide l’interpretazione data dal governo della RPC delle leggi e delle misure di attuazione, da cui si evince che il regime è circoscritto a determinati settori e società sostenuti dal governo in base a criteri che non sembrano obiettivi né imparziali, quali il criterio che il prodotto figuri tra i prodotti dei «Settori ad alta tecnologia con importante sostegno dello Stato».
(150)
L’ammissibilità non è quindi automatica ma dipende dalla concessione di un certificato di «impresa di alta e nuova tecnologia» che viene emesso al termine di una procedura discrezionale dall’autorità competente.
(151)
La Commissione pertanto ritiene che questa sovvenzione sia compensabile.
e) Calcolo dell’importo della sovvenzione
(152)
La Commissione ha calcolato l’importo della sovvenzione compensabile come la differenza tra l’importo dell’imposta normalmente dovuto durante il PI e l’importo dell’imposta effettivamente versato durante il PI dalle società interessate.
Imprese di nuova e alta tecnologia
Denominazione della società
Margine di sovvenzione
Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd
0 %
Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd
0 %
Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd
0,4 %
Henan Yuhua New Material Co., Ltd
1,8 %
7.3. Esenzione dall’imposta sul reddito da dividendi tra imprese residenti qualificate
a) Introduzione
(153)
La denuncia sosteneva che i produttori esportatori di vetro solare ricevevano sovvenzioni mediante un altro regime di esenzione fiscale diretta, ovvero l’esenzione dall’imposta sul reddito da dividendi tra imprese residenti qualificate (18). Questo caso rientra nella pratica generale di sovvenzioni mediante esenzioni e/o riduzioni delle imposte dirette come indicato nell’avviso di apertura dell’inchiesta.
b) Base giuridica
(154)
Le basi giuridiche di tale esenzione dall’imposta sul reddito da dividendi sono gli articoli 25 e 26 delle legge EIT e l’articolo 83 del regolamento d’attuazione della legge sull’imposta sul reddito delle società.
c) Risultati dell’inchiesta
(155)
La Commissione ha riscontrato che una società inclusa nel campione ha ricevuto un’esenzione dall’imposta sul reddito da dividendi tra imprese residenti qualificate. Tale società ha presentato domanda direttamente all’ufficio locale delle imposte per ottenere la deduzione dall’imponibile dei dividendi ottenuti da investimenti in partecipazioni.
d) Conclusioni
(156)
La Commissione ritiene che ciò si configuri come sovvenzione ai sensi dell’articolo 3, paragrafo 1, lettera a), punto ii), e articolo 3, paragrafo 2, del regolamento di base, perché si ha un contributo finanziario sotto forma di entrate cui il governo della RPC rinuncia, conferendo un vantaggio alla società interessata. Il vantaggio per il beneficiario è pari al risparmio fiscale.
(157)
Nel documento d’informazione la Commissione ha dichiarato che tale regime di sovvenzione è specifico ai sensi dell’articolo 4, paragrafo 2, lettera a), del regolamento di base, dato che la legislazione limita l’accesso a tale regime solo alle imprese residenti nella Repubblica popolare cinese e che hanno effettuato investimenti in altre imprese residenti.
(158)
In seguito alla divulgazione delle informazioni il governo della RPC ha contestato le conclusioni sostenendo che l’esenzione dall’imposta sul reddito da dividendi tra imprese residenti qualificate non può essere considerata specifica, in quanto l’articolo 26, paragrafo 3, della legge EIT dispone che tale esenzione dall’imposta sul reddito da dividendi possa essere concessa anche alle imprese non residenti. Il governo della RPC sostiene inoltre che i criteri di ammissibilità sono obiettivi e si applicano a tutte le imprese residenti indipendentemente dal settore, dal prodotto o dall’ubicazione geografica.
(159)
Per quanto effettivamente la legge EIT presentata dal governo nella presente inchiesta affermi all’articolo 26, paragrafo 3, che tale esenzione dall’imposta sul reddito da dividendi possa essere concessa anche a imprese non residenti, la Commissione rimane comunque del parere che tale regime di sovvenzione sia specifico. Infatti l’articolo 25 della legge EIT conferma che tale esenzione fiscale è riservata ai settori e ai progetti incentivati dallo Stato. Quindi solo i settori e i progetti incentivati possono accedere a tale regime. Come già spiegato nella precedente sezione 5.1, lettera c), il settore del vetro solare è un settore incentivato.
e) Calcolo dell’importo della sovvenzione
(160)
La Commissione ha calcolato l’importo della sovvenzione come la differenza tra l’importo dell’imposta normalmente dovuto durante il PI e l’importo dell’imposta effettivamente versato dalla società interessata.
Agevolazione fiscale relativa al reddito da dividendi
Denominazione della società
Margine di sovvenzione
Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd
0 %
Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd
0 %
Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd
5,8 %
Henan Yuhua New Material Co., Ltd
0 %
7.4. Altri regimi di esenzione e di riduzione delle imposte dirette
a) Introduzione
(161)
Esclusi i programmi esaminati nelle precedenti sezioni da 7.1 a 7.3, la Commissione non ha trovato prove di vantaggi conferiti alle società incluse nel campione da altri regimi di esenzione e di riduzione delle imposte dirette elencati nella precedente sezione C.4. Essa ha però riscontrato durante le sue ispezioni altre due agevolazioni fiscali per le società nei conti di una delle società incluse nel campione: un credito d’imposta per le spese in ricerca e sviluppo nonché rimborsi dell’imposta sulla proprietà residenziale e della tassa sull’uso di terreni. Si tratta anche in tal caso di «programmi di riduzione delle imposte dirette o di esenzione da esse» come accennato nell’avviso di apertura del procedimento, in quanto sono misure in base alle quali l’importo dell’imposta sul reddito versato è stato ridotto dall’autorità fiscale oppure l’autorità fiscale ha restituito l’imposta sul reddito già versata. Il credito d’imposta per le spese in ricerca e sviluppo è correlato anche al regime dei «crediti d’imposta per R&S nelle FIE» indicato nella precedente sezione C.4.
b) Base giuridica
(162)
La base giuridica del credito d’imposta per le spese in ricerca e sviluppo è l’articolo 30 della legge EIT della RPC.
(163)
Quanto ai rimborsi relativi all’imposta sulla proprietà residenziale e alla tassa sull’uso di terreni, non è stata indicata la precisa norma che ha permesso di concedere tali agevolazioni, anche se la Commissione ha ricevuto una copia di una circolare, emessa dall’autorità di governo provinciale, che accompagnava l’agevolazione.
c) Risultati dell’inchiesta
(164)
La Commissione ha riscontrato che una società inclusa nel campione ha ricevuto crediti d’imposta per le spese in ricerca e sviluppo e rimborsi dell’imposta sulla proprietà residenziale e della tassa sull’uso di terreni. Il documento emesso dall’autorità di governo provinciale limita i rimborsi alle imprese di nuova e alta tecnologia di recente costituzione.
d) Conclusioni
(165)
In merito ai crediti d’imposta per le spese in ricerca e sviluppo la Commissione ritiene che tale sovvenzione sia specifica, in quanto l’articolo 30 va letto unitamente all’articolo 25 della legge EIT, ove si afferma che tale agevolazione fiscale è riservata ai settori e ai progetti incentivati dallo Stato. Quindi solo i settori e i progetti incentivati possono accedere a tale regime. Come già spiegato nella precedente sezione 5.1, lettera c), il settore del vetro solare è un settore incentivato.
(166)
I rimborsi relativi all’imposta sulla proprietà residenziale e alla tassa sull’uso di terreni erano specifici in termini di ubicazione e tipo di settore. Il governo della RPC è stato invitato a fornire ulteriori informazioni su tali forme di agevolazione fiscale nella richiesta di ulteriori consultazioni, ma ha declinato la proposta. La Commissione ha pertanto proceduto in base alle prove raccolte per quanto riguarda l’applicazione di tali regimi fiscali alle società incluse nel campione, in assenza di altre informazioni.
(167)
In seguito alla divulgazione delle informazioni, il governo della RPC ha contestato le affermazioni della Commissione, dichiarando che la Commissione non aveva addotto alcuna prova chiara della specificità di tali regimi. Le informazioni particolareggiate relative alla specificità di tali regimi sono state comunicate solo a tale società, dalla quale non sono pervenute osservazioni. La Commissione ha inoltre aggiunto informazioni sulla specificità di tali regimi nei considerando precedenti.
(168)
La Commissione ritiene che tali agevolazioni si configurino come sovvenzioni ai sensi dell’articolo 3, paragrafo 1, lettera a), punto ii), e dell’articolo 3, paragrafo 2, del regolamento di base, perché si ha un contributo finanziario sotto forma di entrate cui il governo della RPC rinuncia, conferendo un vantaggio alla società interessata. Il vantaggio per il beneficiario è pari al risparmio fiscale.
e) Calcolo dell’importo della sovvenzione
(169)
La Commissione ha calcolato l’importo della sovvenzione come la differenza tra l’importo dell’imposta normalmente dovuto durante il PI e l’importo dell’imposta effettivamente versato dalla società interessata.
Agevolazioni fiscali per le società
Denominazione della società
Margine di sovvenzione
Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd
0 %
Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd
0 %
Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd
0,7 %
Henan Yuhua New Material Co., Ltd
0 %
8. Regimi riguardanti le imposte indirette e i dazi sulle importazioni
(170)
La Commissione non ha riscontrato casi in cui le società incluse nel campione abbiano ricevuto vantaggi dai regimi riguardanti le imposte indirette e i dazi sulle importazioni elencati nella precedente sezione C.4.
9. Fornitura di beni e servizi da parte della pubblica amministrazione per un corrispettivo inferiore all’importo adeguato
9.1. Fornitura di antimonio; fornitura di energia elettrica
(171)
Non sono stati riscontrati vantaggi correlati all’acquisto di antimonio o di energia elettrica da parte delle imprese incluse nel campione durante il PI.
9.2. Concessione di diritti d’uso di terreni
a) Introduzione
(172)
Come esposto nei considerando da 354 a 370 del regolamento sui pannelli solari le società nella RPC non possono acquistare direttamente terreno ma possono unicamente comprare il diritto d’uso di un terreno dalle autorità locali.
b) Base giuridica
(173)
La legge fondiaria della Repubblica popolare cinese stabilisce che tutta la terra appartiene al popolo e non può essere comprata o venduta; essa espone a quali condizioni i diritti d’uso di terreni possono essere venduti alle società attraverso gara d’appalto, offerta o asta.
c) Risultati dell’inchiesta
(174)
In teoria un sistema di aste permetterebbe al mercato di valutare il prezzo dell’uso di uno specifico lotto di terreno e quindi il prezzo verrebbe stabilito autonomamente. Durante la visita della Commissione però il governo della RPC ha dichiarato che esso determina in ogni caso le soglie inferiori di prezzo per ogni categoria di terreno (i terreni sono classificati in categorie che vanno da 1 a 15 secondo la qualità dell’appezzamento), al di sotto delle quali i prezzi per l’uso di terreni non possono scendere.
(175)
Il governo della RPC controlla inoltre l’offerta di terreni, limitando con un sistema di quote la superficie il cui diritto d’uso può essere venduto per usi industriali o residenziali, per provincia e per anno.
(176)
In ogni caso per ogni acquisto di diritto d’uso di terreni effettuato dai produttori esportatori inclusi nel campione la Commissione non ha trovato prove dello svolgimento di un’asta che abbia stabilito autonomamente il prezzo del diritto d’uso di terreni. La società a cui viene aggiudicato il terreno è quella che ha presentato l’offerta di partenza oppure 5 CNY per metro quadrato in aggiunta al prezzo di partenza, e il diritto d’uso del terreno le è assegnato in quanto è l’unica offerente.
(177)
In seguito alla divulgazione delle informazioni il governo della RPC ha contestato i risultati della Commissione e dichiarato che nel paese per la vendita dei diritti d’uso di terreni all’industria veniva applicata un’autentica procedura d’asta.
(178)
Dapprima il governo ha sostenuto che il sistema costituiva un’asta autentica in quanto il governo si limitava a stabilire il prezzo di partenza come un normale banditore. Tale argomentazione è respinta poiché nello svolgimento normale di un’asta il prezzo di partenza viene stabilito da un banditore autonomo dopo una valutazione autonoma, cosa che non si verifica in questo caso in quanto il proprietario del diritto di uso di terreni coincide con il banditore.
(179)
Il governo della RPC afferma poi che le soglie minime di prezzo esistono per assicurare che il prezzo finale non sia inferiore al «valore di mercato di base» del diritto di uso del terreno. Non sono state fornite prove a convalida di tale affermazione, che è intrinsecamente tautologica, in quanto si postula che l’importo pagato per il diritto d’uso del terreno (stabilito dal governo) sia pari al prezzo di mercato (sul quale è basata la soglia minima).
(180)
Il governo della RPC ha successivamente dichiarato che l’assenza di altri offerenti all’asta «non può far ritenere che il diritto d’uso del terreno non sia stato effettivamente offerto all’asta». Di fatto le conclusioni tratte da tali elementi sono diametralmente opposte. Malgrado le richieste, il governo non ha fornito prove di nessun caso in cui al diritto d’uso del terreno sia stato attribuito un prezzo in seguito a un’asta competitiva; pertanto l’effetto dell’intero processo è che il governo determina il prezzo e la società versa tale prezzo. Se da un lato l’esistenza di una pluralità di offerenti può non essere una condizione assoluta in ogni caso per verificare l’esistenza di un sistema di mercato, l’assenza completa di una pluralità di offerenti, come riscontrato per tutte le società incluse nel campione, è un forte indizio dell’assenza di veri prezzi di mercato.
(181)
Nel caso in cui una società inclusa nel campione ha versato 5 CNY al metro quadro in più del prezzo stabilito dal governo, essa ha dichiarato alla Commissione di aver agito secondo istruzioni delle autorità competenti al fine di creare l’apparenza di un’asta. Pertanto la Commissione non può accettare tale fatto come prova incontrovertibile dell’esistenza di un mercato per i diritti d’uso di terreni nella RPC.
(182)
Quindi di fatto le società incluse nel campione hanno pagato il prezzo stabilito dal governo della PRC. Come indicato anche nel regolamento sui pannelli solari (considerando da 361 a 370) il diritto di uso di terreni viene concesso per un corrispettivo inferiore all’importo adeguato se comparato ad un parametro di riferimento di mercato, come indicato nella successiva sezione e).
d) Conclusioni
(183)
La Commissione conclude che la concessione di diritti d’uso di terreni da parte del governo della RPC va considerata una sovvenzione ai sensi dell’articolo 3, paragrafo 1, lettera a), punto iii), e dell’articolo 3, paragrafo 2, del regolamento di base sotto forma di una fornitura di beni che conferisce un vantaggio alle società. Poiché l’inchiesta non ha riscontrato l’esistenza di un mercato funzionante per la vendita dei diritti d’uso di terreni nella RPC, l’uso di un parametro di riferimento esterno (cfr. la successiva sezione e) dimostra che l’importo pagato per i diritti d’uso di terreni dagli esportatori inclusi nel campione è inferiore al valore di mercato.
(184)
Tale sovvenzione è specifica ai sensi dell’articolo 4, paragrafo 2, lettere a) e c), del regolamento di base, in quanto la decisione n. 40 del Consiglio di Stato impone che le autorità pubbliche provvedano a fornire terreni ai settori incentivati, ai quali appartiene il settore del vetro solare. L’articolo 18 della decisione n. 40 esplicita che i settori «limitati» non avranno accesso ai diritti d’uso di terreni.
(185)
La situazione in fatto di terreni nella RPC è un tema trattato anche nel documento di lavoro dell’FMI che conferma che l’assegnazione di diritti d’uso di terreni alle industrie cinesi non rispetta le condizioni di mercato (19).
(186)
Il governo della RPC ha contestato la valutazione di specificità affermando che le limitazioni indicate nella decisione n. 40 non possono essere usate per dimostrare la specifica concessione di un vantaggio. Tale argomentazione è respinta in quanto l’effetto della decisione n. 40 è concedere diritti d’uso di terreni ai settori incentivati. La produzione di vetro solare costituisce un settore incentivato e quindi la fornitura di diritti di uso di terreni ai produttori di vetro solare rientra nelle disposizioni della decisione n. 40.
(187)
Anche una delle società incluse nel campione ha contestato i risultati della Commissione sostenendo che in Cina esiste un mercato funzionante per i diritti d’uso di terreni. Tuttavia tale affermazione sul processo di aggiudicazione dei diritti d’uso di terreni in Cina non pare confermata da quanto asserito dalla società stessa: questa non ha potuto dimostrare che esista una valutazione indipendente dei diritti, che essi vengano venduti nel corso di un’asta indipendente né che il prezzo sia stabilito dal mercato in base a offerte competitive e che i prezzi non risentano del sostegno del governo.
(188)
La società inclusa nel campione ha quindi dichiarato che, fermo restando che la Commissione avrebbe dovuto affermare l’esistenza di un mercato funzionante escludendo ogni sovvenzione, la Commissione avrebbe dovuto confrontare il prezzo dei diritti d’uso di terreni di tale società con un parametro di riferimento costituito dai prezzi dei diritti d’uso nella provincia in cui era sita la stessa società. Poiché la Commissione aveva accertato che non esiste un parametro di mercato adeguato in tale provincia l’argomentazione è stata respinta.
e) Calcolo del margine di sovvenzione
(189)
Il vantaggio consiste nella differenza tra il prezzo pagato per il diritto d’uso del terreno e un opportuno parametro esterno di riferimento. Analogamente al regolamento sui pannelli solari, tale parametro di riferimento è il prezzo di mercato del terreno nel Territorio doganale separato di Taiwan, Penghu, Kinmen e Matsu («Taipei cinese»).
(190)
In seguito alla divulgazione delle informazioni il governo della RPC ha contestato l’uso di Taiwan come riferimento e ha chiesto maggiori informazioni su perché esso sia stato ritenuto adeguato. Come spiegato nel considerando 467 del regolamento sui pannelli solari la Commissione considera Taiwan un riferimento esterno adeguato per i seguenti motivi:
a)
il livello comparabile di sviluppo economico, PIL e infrastruttura economica di tale zona e della maggioranza delle province e delle città cinesi ove hanno sede i produttori esportatori che hanno collaborato,
b)
la vicinanza fisica della RPC e di Taiwan,
c)
l’elevato grado di infrastruttura industriale sia a Taiwan sia in molte province della RPC,
d)
le forti relazioni economiche e gli scambi transfrontalieri tra Taiwan e la RPC,
e)
l’elevata densità di popolazione in molte delle province della RPC e di Taiwan,
f)
le analogie tra il tipo di terreni e di negoziazioni utilizzati per la costruzione del pertinente riferimento a Taiwan e quelli nella RPC, nonché
g)
le caratteristiche comuni a Taiwan e alla RPC sotto l’aspetto demografico, linguistico e culturale.
(191)
Tenuti presenti tutti questi fattori la Commissione ha concluso che i prezzi dei diritti di uso di terreni nella RPC, se prevalessero le condizioni di mercato, per i produttori esportatori inclusi nel campione sarebbero molto simili ai prezzi dei terreni a Taiwan.
(192)
Una società inclusa nel campione ha suggerito che, qualora fosse indispensabile usare un riferimento esterno, si sarebbe dovuto tener conto del PIL della provincia in cui è sita la società e il parametro avrebbe dovuto essere «i prezzi attuali del terreno in Egitto, Armenia, Guatemala, Congo, Mongolia o Indonesia», in quanto tali paesi si trovano «in uno stadio analogo di sviluppo». L’argomentazione è stata respinta per i seguenti motivi:
a)
il livello di sviluppo economico non è l’unico tra i fattori elencati a motivare la scelta di Taiwan come riferimento adeguato,
b)
la società ha menzionato la provincia in cui essa ha sede invece della città capoluogo, nella quale il PIL pro capite è molto più alto che nella provincia circostante, nonché
c)
oltre al PIL non sono stati prodotti altri argomenti per sostenere che un altro riferimento esterno sarebbe stato più adeguato rispetto a Taiwan.
(193)
Un’altra delle società incluse nel campione, in seguito alla divulgazione delle informazioni, ha obiettato che l’uso di Taiwan non era adatto alle condizioni economiche della specifica provincia in cui essa aveva sede, ma non ha suggerito un’alternativa. Data l’assenza di suggerimenti alternativi in merito al riferimento si conferma l’uso di Taiwan.
(194)
I prezzi dei terreni medi a Taiwan nel 2012 sono stati ottenuti dall’ufficio industriale del ministero degli Affari economici e adeguati ad anni precedenti, sottraendo gli effetti dell’inflazione e della crescita del PIL, in modo da stabilire un prezzo fondiario di riferimento per ogni anno di calendario. Poiché i diritti d’uso di terreni valgono 50 anni e sono ammortizzati in base a tale durata, il vantaggio durante il PI costituirà 1/50 della differenza tra il prezzo di riferimento e il prezzo effettivamente pagato.
(195)
Il tasso di sovvenzione accertato per la fornitura di terreni per un corrispettivo inferiore all’importo adeguato è:
Diritti d’uso di terreni per un corrispettivo inferiore all’importo adeguato
Denominazione della società
Margine di sovvenzione
Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd
2,1 %
Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd
8,0 %
Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd
2,3 %
Henan Yuhua New Material Co., Ltd
7,1 %
10. Conclusioni relative alle sovvenzioni
(196)
La Commissione ha calcolato gli importi delle sovvenzioni compensabili in conformità a quanto stabilito dal regolamento di base per le società soggette a inchiesta in relazione ad ogni regime e ha addizionato tali cifre per calcolare l’importo totale della sovvenzione per ogni società durante il PI.
(197)
Per calcolare i margini totali di sovvenzione indicati più oltre la Commissione ha dapprima calcolato la percentuale di sovvenzionamento, rappresentata dall’incidenza delle sovvenzioni sul fatturato totale della società. Tale percentuale è stata poi usata per calcolare le sovvenzioni assegnate alle esportazioni del prodotto in esame durante il PI.
(198)
È stato poi calcolato l’importo delle sovvenzioni per metro quadrato di prodotto in esame esportato nell’Unione durante il PI e sono stati calcolati i margini sotto indicati in percentuale del valore cif delle stesse esportazioni per metro quadrato.
(199)
In seguito alla divulgazione delle informazioni il governo della RPC ha osservato che la Commissione non aveva tenuto presenti i margini di dumping calcolati nel procedimento antidumping parallelo quando aveva pubblicato i margini di sovvenzione in occasione della divulgazione delle informazioni, e che la Commissione si poneva il problema del doppio conteggio solo nel calcolo del dazio da imporre.
(200)
Il governo della RPC ha chiesto che, quando si riscontra che le sovvenzioni causano dumping, i calcoli del margine riflettano questa situazione, e così i calcoli del dazio.
(201)
Poiché nel caso presente le misure sono limitate dal margine di pregiudizio, tali operazioni non modificherebbero i dazi effettivamente imposti. La Commissione non ha ritenuto pertanto necessario analizzare nella loro sostanza tali argomentazioni.
Denominazione della società
Margine di sovvenzione
Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd
3,2 %
Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd
17,1 %
Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd
12,8 %
Henan Yuhua New Material Co., Ltd
16,7 %
D. PREGIUDIZIO
1. Definizione dell’industria dell’Unione e della produzione dell’Unione
(202)
Dopo l’apertura del procedimento si sono manifestati otto produttori del prodotto simile nell’Unione durante il PI. Alla Commissione non risultano altri produttori dell’Unione del prodotto simile. La Commissione ritiene quindi che tali otto produttori dell’Unione costituiscano l’industria dell’Unione ai sensi dell’articolo 9, paragrafo 1, del regolamento di base ed essi sono di seguito denominati «l’industria dell’Unione».
(203)
Per determinare la produzione totale dell’Unione durante il PI sono state utilizzate tutte le informazioni disponibili riguardanti l’industria dell’Unione, comprese quelle fornite dal denunciante, i dati macroeconomici forniti dall’associazione dell’industria dell’Unione (Glass for Europe) e le risposte al questionario dei produttori dell’Unione inclusi nel campione. Per i produttori dell’Unione inclusi nel campione i dati sono stati oggetto di controlli incrociati con le risposte ai questionari. Su tale base la produzione totale dell’Unione durante il PI è stata stimata a circa 21 734 000 metri quadrati.
(204)
In seguito alla divulgazione delle informazioni, il governo della RPC ha osservato discrepanze tra i dati sull’industria dell’Unione riportati in tale documento e quelli contenuti nella denuncia. Esso ha di conseguenza sostenuto che ciò indica l’assenza di prove obiettive e credibili e rende opinabili le conclusioni della Commissione.
(205)
Le differenze rilevate dal governo della RPC tra i dati della denuncia e quelli del documento d’informazione sono dovuti al fatto che tutti i dati relativi ai produttori dell’Unione inclusi nel campione sono stati verificati in loco e ove necessario sono stati aggiornati. Poiché il campione rappresenta il 79 % delle vendite totali dell’industria dell’Unione sul mercato dell’Unione, la Commissione non può accettare la tesi che le prove utilizzate non costituiscano una base obiettiva e credibile sulla quale la Commissione si è fondata per trarre le proprie conclusioni.
2. Determinazione del mercato pertinente dell’Unione
(206)
Nessuno dei produttori dell’Unione inclusi nel campione produceva per uso vincolato. Non è stato pertanto necessario effettuare un’analisi distintiva delle vendite vincolate.
3. Consumo dell’Unione
(207)
Il consumo dell’Unione è stato accertato a partire dal volume delle vendite totali sul mercato dell’Unione di tutti i produttori dell’Unione, sottratte le loro esportazioni e aggiunte le importazioni dalla RPC e da altri paesi terzi. Per definire il consumo dell’Unione ci si è basati sui dati forniti dal denunciante e da Glass for Europe che, laddove possibile, sono stati oggetto di controlli incrociati con le risposte al questionario dei produttori dell’Unione inclusi nel campione.
(208)
Il consumo dell’Unione ha mostrato il seguente andamento:
Tabella 1
Consumo dell’Unione (1 000 m2)
2009
2010
2011
PI
Consumo totale UE
16 596
28 239
33 993
27 412
Indice
100
170
205
165
Fonte: Glass for Europe, denunciante e risposte al questionario dei produttori dell’Unione
(209)
Nel periodo in esame, il consumo totale dell’Unione è aumentato del 65 % tra il 2009 e il 2011, ma durante il PI è diminuito rispetto al 2011. Nel 2012 il consumo è comunque rimasto ampiamente superiore al livello del 2009. Ciò si deve principalmente all’aumento del consumo di prodotti finali, in particolare moduli solari (cfr. la successiva sezione E.2.3).
4. Importazioni dal paese interessato
4.1. Volume e quota di mercato delle importazioni sovvenzionate dal paese interessato
(210)
Poiché il vetro solare è importato nell’Unione con il codice NC 7007 19 80 - Altri - Vetri di sicurezza formati da fogli aderenti tra loro, che comprende anche altri prodotti non oggetto della presente inchiesta, non è stato possibile ricorrere ai dati di Eurostat per determinare i volumi e i valori delle importazioni, per i quali ci si è basati sui dati forniti dal denunciante e da Glass for Europe. Le importazioni sovvenzionate nell’Unione dal paese interessato hanno avuto il seguente andamento:
Tabella 2
Volume delle importazioni ( 1 000 m2) e quota di mercato
2009
2010
2011
PI
Volume delle importazioni dalla RPC (1 000 m2)
1 200
2 050
6 150
8 350
Indice
100
171
513
696
Quota di mercato
7,2 %
7,3 %
18,1 %
30,5 %
Indice
100
100
250
421
Fonte: Glass for Europe e la denuncia
(211)
Nel corso del periodo in esame, i volumi delle importazioni sovvenzionate nell’Unione del prodotto in esame sono aumentati in misura notevole, del 596 %. Ciò ha comportato un aumento significativo della quota di mercato delle importazioni del prodotto in esame nel mercato dell’Unione dalla RPC (un aumento dal 7,2 % al 30,5 %).
(212)
Anche il consumo dell’Unione è aumentato fino al 2012. Nel 2012, quando il mercato dell’Unione si è contratto, i produttori esportatori cinesi sono stati comunque in grado di aumentare il volume totale delle proprie importazioni.
(213)
In seguito alla divulgazione delle informazioni, il governo della RPC ha sostenuto che la Commissione ha utilizzato dati molto superiori al reale, laddove le statistiche cinesi sulle esportazioni indicavano per il PI esportazioni molto inferiori al volume menzionato nel documento d’informazione, e ha chiesto una spiegazione su come sono stati calcolati tali volumi.
(214)
La Commissione osserva in primo luogo che le statistiche sulle esportazioni presentate dal governo della RPC, che comprendono tutti i tipi di vetro temprato, sono inferiori di 2,5 volte e più a quanto riportato nelle statistiche Eurostat per tutte le voci del codice NC ex 7007 19 80 per il 2012. Esse non possono quindi ragionevolmente essere considerate affidabili.
(215)
La Commissione si è basata per i propri calcoli sulle informazioni fornite dal denunciante e da Glass for Europe, che sono riportate nel documento consultabile. La Commissione ha effettuato controlli incrociati di tali informazioni con i dati verificati forniti dai produttori esportatori inclusi nel campione e dagli altri produttori esportatori che hanno collaborato. Come riportato nella precedente sezione A.3.3, i produttori esportatori che hanno collaborato rappresentano quasi il 100 % delle esportazioni note di vetro solare nell’Unione durante il 2012. La Commissione non ha pertanto motivo di credere che le informazioni sulle quali essa fonda i propri risultati siano erronee. Il governo della RPC non ha inoltre fornito alcuna prova a sostegno di quanto asserito.
4.2. Prezzi delle importazioni sovvenzionate dal paese interessato e sottoquotazione dei prezzi
(216)
Il prezzo medio delle importazioni sovvenzionate nell’Unione dal paese interessato ha registrato il seguente andamento:
Tabella 3
Prezzi all’importazione (EUR/m2)
2009
2010
2011
PI
RPC
6,02
6,10
4,96
4,38
Indice
100
101
82
73
Fonte: denunciante e risposte al questionario dei produttori esportatori cinesi
(217)
Il prezzo medio all’importazione del prodotto in esame è diminuito nel periodo in esame. Il prezzo medio all’importazione si è ridotto del 27,2 %, passando da 6,02 EUR/m2 del 2009 a 4,38 EUR/m2 durante il PI.
(218)
Per determinare la sottoquotazione dei prezzi durante il PI, è stata confrontata la media ponderata dei prezzi di vendita per tipo di prodotto praticati dai produttori dell’Unione inclusi nel campione ad acquirenti indipendenti sul mercato dell’Unione, adeguati a livello franco fabbrica, con la media ponderata dei corrispondenti prezzi per tipo di prodotto delle importazioni provenienti dai produttori cinesi inclusi nel campione praticati al primo acquirente indipendente sul mercato dell’Unione, su base cif, con adeguamenti al rialzo che consistono in 0,40 EUR/m2 per tenere conto dei costi di sdoganamento, movimentazione e carico, e in un dazio all’importazione del 3 %. Tali adeguamenti comportano un aumento del prezzo tra il 7 e il 15 %, a seconda del numero di controllo del prodotto, il che corrisponde a una media ponderata dell’11 %.
(219)
Il confronto dei prezzi è stato effettuato paragonando tipi identici di prodotti per operazioni allo stesso stadio commerciale, una volta apportati i debiti adeguamenti di cui al considerando precedente e dedotti sconti e riduzioni. Il risultato del confronto, espresso in percentuale sul fatturato dei produttori dell’Unione inclusi nel campione durante il PI, ha indicato per le importazioni sovvenzionate del prodotto in esame un margine di sottoquotazione medio ponderato per società compreso fra il 10,6 % e il 26,7 % dei prezzi dei produttori dell’Unione inclusi nel campione.
5. Situazione economica dell’industria dell’Unione
(220)
Conformemente all’articolo 8, paragrafo 5, del regolamento di base, l’esame dell’incidenza delle importazioni sovvenzionate sull’industria dell’Unione ha comportato una valutazione di tutti i fattori e gli indicatori economici rilevanti per la situazione di tale industria nel periodo in esame.
(221)
Come detto nella precedente sezione A.3.2, per esaminare l’eventuale pregiudizio subito dall’industria dell’Unione si è fatto uso del campionamento.
(222)
Per la valutazione del pregiudizio, la Commissione ha operato una distinzione tra indicatori di pregiudizio macroeconomici e microeconomici. La Commissione ha analizzato gli indicatori macroeconomici per il periodo in esame in base ai dati forniti da Glass for Europe e dal denunciante relativi a tutti i produttori dell’Unione. La Commissione ha analizzato gli indicatori microeconomici in base alle risposte al questionario dei produttori dell’Unione inclusi nel campione.
(223)
Ai fini della presente inchiesta, sono stati valutati i seguenti indicatori macroeconomici: produzione, capacità produttiva, tasso di utilizzo degli impianti, volume delle vendite, quota di mercato, crescita, occupazione, produttività, entità del margine di sovvenzione e capacità di ripresa dagli effetti di precedenti pratiche di sovvenzione.
(224)
Sono stati valutati i seguenti indicatori microeconomici: prezzi medi unitari, costo unitario, costi di manodopera, scorte, redditività, flusso di cassa, investimenti, utile sul capitale investito e capacità di reperire capitali.
(225)
Uno dei produttori esportatori ha sostenuto che la Commissione non si è attenuta, nell’analisi del pregiudizio, all’articolo 8, paragrafi 1 e 4, del regolamento di base, in quanto ha effettuato l’analisi del pregiudizio in base a due insiemi di dati distinti e, a quanto asserito, incoerenti, cioè gli indicatori di pregiudizio macroeconomici e microeconomici. Tale produttore ha affermato altresì che la presunta incoerenza dell’analisi fondata su questi due insiemi di dati getta seri dubbi sull’adeguatezza, l’equità e l’obiettività della descrizione generale del pregiudizio.
(226)
Lo stesso produttore ha citato alcune inchieste precedenti nelle quali, a quanto asserito, le istituzioni dell’Unione hanno attribuito in modo incoerente diversi insiemi di dati al livello macroeconomico e a quello microeconomico.
(227)
La Commissione non può accettare tale affermazione. Esiste una metodologia da applicare al campionamento al fine di analizzare la situazione dell’industria dell’Unione e di prendere in considerazione non solo le tendenze rivelate dal campione ma anche quelle del settore nell’insieme. Tutti i fattori prescritti dall’articolo 8, paragrafo 4, del regolamento di base sono stati presi in considerazione nella presente analisi. Anche la conclusione in merito al pregiudizio si fonda su tutti i fattori citati. Ne consegue che l’analisi del pregiudizio è stata condotta nel rispetto dell’articolo 8, paragrafi 1 e 4, del regolamento di base.
6. Indicatori macroeconomici
6.1. Produzione, capacità di produzione e tasso di utilizzo degli impianti
(228)
Nel periodo in esame la produzione totale dell’Unione, la capacità di produzione e il tasso di utilizzo degli impianti hanno registrato il seguente andamento:
Tabella 4
Produzione, capacità di produzione e tasso di utilizzo degli impianti
2009
2010
2011
PI
Capacità produttiva (1 000 m2)
39 000
44 611
48 511
54 615
Indice 2009
100
114
124
140
Volume di produzione (1 000 m2)
17 540
29 245
31 245
21 734
Indice
100
167
178
124
Tasso di utilizzo degli impianti
45 %
66 %
64 %
40 %
Indice
100
146
143
88
Fonte: denunciante e risposte al questionario dei produttori dell’Unione
(229)
Nel periodo in esame la produzione dell’industria dell’Unione è aumentata parallelamente all’aumento del consumo. Già all’inizio del periodo in esame l’industria dell’Unione disponeva di capacità produttiva eccedentaria. A causa della rapida crescita del consumo dell’Unione tale eccedenza è diminuita fino al 2011, in quanto la capacità produttiva dell’Unione, per quanto in aumento, cresceva meno velocemente del consumo dell’Unione. La capacità produttiva ha continuato a crescere nel 2012 mentre il consumo dell’Unione diminuiva. La produzione è aumentata dal 2009 al 2011 per poi diminuire del 30 % nel corso del PI. Disponendo di impianti già esistenti, l’industria dell’Unione ha potuto ampliare velocemente la produzione per soddisfare la forte crescita della domanda dell’Unione fino al 2011. Al contempo però, in risposta alla crescita riscontrata dal 2009 al 2011, l’industria dell’Unione ha aggiunto ulteriori impianti che sono solo parzialmente entrati in attività durante il PI. L’esito è stato un netto calo dell’utilizzo degli impianti durante il PI rispetto agli anni precedenti.
(230)
Sebbene durante il periodo in esame l’industria dell’Unione abbia ampliato la propria capacità produttiva in risposta all’aumento del consumo, i livelli di produzione dell’industria sono cresciuti più lentamente del consumo e il tasso di utilizzo degli impianti, dopo un considerevole aumento nei primi tre anni del periodo in esame, è diminuito durante il periodo dell’inchiesta, che ha coinciso con un’accresciuta quota di mercato delle importazioni sovvenzionate dal paese interessato e con la concorrenza sleale subita dai principali acquirenti utilizzatori dell’industria dell’Unione nel settore dei pannelli solari a causa di dumping e sovvenzioni da parte della RPC accertati anche in tale settore.
6.2. Volume delle vendite e quota di mercato
(231)
Il volume delle vendite dell’industria dell’Unione e la quota di mercato hanno avuto il seguente andamento nel periodo in esame:
Tabella 5
Volume delle vendite e quota di mercato
2009
2010
2011
PI
Volume delle vendite (1 000 m2)
14 696
25 303
26 556
18 039
Indice
100
172
181
123
Quota di mercato
88,6 %
89,6 %
78,1 %
65,8 %
Indice
100
101
88
74
Fonte: Glass for Europe, denunciante e risposte al questionario dei produttori dell’Unione
(232)
Nel periodo in esame, il volume delle vendite dell’industria dell’Unione è aumentato del 22,7 %. Essendo tuttavia il consumo nell’Unione aumentato del 65 %, la quota di mercato dell’industria dell’Unione è scesa dall’88,6 % del 2009 al 65,8 % durante il PI, facendo segnare un calo del 25,7 % nel periodo in esame. Le vendite dell’industria dell’Unione sono aumentate in misura nettamente inferiore rispetto alle importazioni sovvenzionate dal paese interessato. Di conseguenza, i produttori dell’Unione non hanno potuto beneficiare pienamente dell’aumento del consumo e la loro quota di mercato si è ridotta nel periodo in esame.
6.3. Crescita
(233)
La crescita dell’industria dell’Unione si riflette negli indicatori quantitativi quali la produzione, le vendite e la quota di mercato, al confronto con l’andamento del consumo. Nonostante un aumento del consumo nel corso del periodo in esame, la quota di mercato dei produttori dell’Unione non è cresciuta in misura corrispondente al consumo. La quota di mercato dell’industria dell’Unione si è ridotta durante il periodo in esame. Nello stesso periodo, la quota di mercato delle importazioni dalla RPC è aumentata del 321 %. L’impossibilità per l’industria dell’Unione di crescere in parallelo alla crescita del mercato ha avuto ripercussioni generali negative sulla sua situazione economica.
6.4. Occupazione e produttività
(234)
L’occupazione e la produttività hanno avuto il seguente andamento nel periodo in esame:
Tabella 6
Occupazione e produttività
2009
2010
2011
PI
Occupazione in equivalenti a tempo pieno (ETP)
565
792
932
857
Indice
100
140
165
152
Produttività (1 000 m2/ETP)
31
37
34
25
Indice
100
119
108
82
Fonte: denunciante e risposte al questionario dei produttori dell’Unione
(235)
Tra il 2009 e il PI l’occupazione è cresciuta complessivamente del 52 %. Tale aumento si è tuttavia verificato nel periodo fino al 2011, quando è stato raggiunto il picco di 932 equivalenti a tempo pieno (ETP), successivamente scesi a 857 ETP durante il PI. La produttività è aumentata solo di poco nel 2010 e nel 2011 rispetto al 2009. Ciò è dipeso in parte dal fatto che la produzione del prodotto simile è altamente automatizzata e non richiede molto personale. Durante il PI però la produttività è diminuita del 24,4 % rispetto al 2011. Ciò è stato dovuto alla diminuzione della produzione di circa il 30 % nello stesso periodo, cosa che ha avuto ripercussioni negative sul tasso di utilizzo degli impianti.
(236)
L’occupazione è pertanto diminuita durante il PI, coerentemente con la tendenza della produzione del prodotto simile nell’Unione durante il periodo dell’inchiesta.
6.5. Entità del margine di sovvenzione e ripresa dagli effetti di precedenti pratiche di sovvenzione
(237)
Tutti i margini di sovvenzione sono notevolmente superiori al livello de minimis. Considerati il volume e i prezzi delle importazioni dal paese interessato, l’incidenza dell’entità dei margini di sovvenzione effettivi sull’industria dell’Unione può essere considerata ragguardevole.
(238)
Trattandosi della prima inchiesta antisovvenzioni relativa al prodotto in esame, la ripresa dagli effetti di precedenti pratiche di sovvenzione non è oggetto di valutazione.
7. Indicatori microeconomici
(239)
Come indicato in precedenza, gli indicatori microeconomici sono analizzati in base alle risposte al questionario fornite dai produttori dell’Unione inclusi nel campione. Per la maggior parte dei produttori dell’Unione inclusi nel campione il 2009 è stato l’anno in cui hanno fatto gli investimenti iniziali e hanno avviato la produzione del prodotto simile. Sebbene la maggior parte dei produttori dell’Unione inclusi nel campione fossero già attivi nel settore del vetro, tutte le società hanno dovuto investire in impianti speciali per il vetro solare, completamente differenti da quelli per la produzione di vetro comune in quanto sono estremamente diversi la purezza e il tenore di ferro di tale vetro, come anche la sua qualità generale. Il vetro deve inoltre essere temprato, diversamente dal vetro comune. Da ultimo, si applica anche un rivestimento. Pertanto tutti gli indicatori analizzati di seguito risentono notevolmente di tale fase di avviamento verificatasi nel 2009. Al fine di evidenziare le tendenze senza l’effetto distorsivo della fase di avviamento delle società incluse nel campione, sono indicati anche indici basati sull’anno 2010.
7.1. Prezzi e fattori che incidono sui prezzi
(240)
I prezzi di vendita medi dei produttori dell’Unione inclusi nel campione praticati ad acquirenti indipendenti dell’UE hanno registrato il seguente andamento durante il periodo in esame.
Tabella 7
Prezzi di vendita medi nell’Unione
2009
2010
2011
PI
Prezzo medio unitario di vendita sul mercato dell’Unione (EUR/m2)
10,64
9,07
8,91
8,20
Indice 2009
100
85
84
77
Indice 2010
117
100
98
90
Costo unitario di produzione (EUR/m2)
13,13
8,38
8,44
9,34
Indice 2009
100
64
64
71
Indice 2010
157
100
101
112
Fonte: risposte al questionario dei produttori dell’Unione
(241)
I prezzi unitari di vendita sono scesi continuamente durante il periodo in esame, ma il calo è stato particolarmente pronunciato nel corso del PI, quando si è registrata una flessione del 7,9 % rispetto al 2011, del 9,5 % rispetto al 2010 e del 23 % rispetto al 2009. La diminuzione dei prezzi di vendita dei produttori dell’Unione è stata inferiore alla tendenza rilevata per i prezzi di vendita dei prodotti importati originari del paese interessato. Ad esempio, il calo dei prezzi cinesi è stato dell’11 % tra il 2011 e il 2012, mentre nello stesso periodo i prezzi dell’Unione sono diminuiti dell’8 %.
(242)
Nonostante la grande differenza esistente fra il prezzo medio unitario di vendita dell’industria dell’Unione e i prezzi delle importazioni cinesi, come illustrato nella precedente sezione D.4.2, la sottoquotazione effettiva, basata su un confronto per tipo di prodotto, è risultata molto inferiore, fra il 10,6 % e il 26,7 %, nel periodo dell’inchiesta. Ciò si deve al fatto che non tutti i tipi di prodotto fabbricati dall’industria dell’Unione venivano esportati dai produttori esportatori cinesi inclusi nel campione.
(243)
In seguito alla divulgazione delle informazioni il governo della RPC ha obiettato che la Commissione, nel valutare i prezzi cinesi medi, non aveva tenuto presente la differenza tra i tipi di prodotto esportati dai produttori esportatori cinesi e i tipi venduti dai produttori dell’Unione. La semplice menzione dell’esistenza di un’ampia differenza tra il prezzo medio di vendita dell’industria dell’Unione e il prezzo medio di vendita dei produttori esportatori cinesi avrebbe offerto, a quanto asserito, una rappresentazione ingannevole dei fatti, a causa del divario esistente tra i prezzi di vendita nell’Unione e i prezzi delle importazioni cinesi.
(244)
Come già indicato, la Commissione ha effettuato un confronto dettagliato per tipo di prodotto allo scopo di accertare la sottoquotazione dei prezzi, che rientra incontestabilmente nell’analisi del pregiudizio. Inoltre essa ha indicato chiaramente la causa delle differenze: il fatto che non tutti i tipi di prodotti realizzati dall’industria dell’Unione venivano fabbricati da produttori esportatori cinesi. Non si può quindi sostenere che la Commissione abbia offerto una rappresentazione fuorviante e ingannevole dei fatti.
(245)
Il costo unitario di produzione è aumentato di oltre il 10 % tra il 2011 e il PI, mentre è rimasto relativamente stabile tra il 2010 e il 2011. Il costo di produzione ha generalmente seguito l’andamento del prezzo di vendita tra il 2009 e il 2011. L’aumento del costo unitario di produzione nel 2012 è stato dovuto alla riduzione dei volumi prodotti.
(246)
Il governo della PRC ha sostenuto altresì che la diminuzione del prezzo medio unitario di vendita durante il periodo in esame è stata causata tra l’altro da una maggiore efficienza ottenuta nella produzione. Inoltre l’aumento del costo di produzione unitario nel 2012 si dovrebbe, a quanto sostenuto, non alla diminuzione del volume di produzione ma all’aumento della capacità produttiva.
(247)
In effetti la maggiore efficienza ottenuta nel periodo 2009-2011 ha ridotto il costo unitario di produzione e quindi contribuito alla riduzione del prezzo unitario di vendita. La Commissione ha però accertato che durante il PI il livello del prezzo medio di vendita era diminuito fino ad essere inferiore al costo medio unitario di produzione, di cui costituiva solo l’88 %. Allo stesso tempo l’aumento della capacità produttiva delle società incluse nel campione non avrebbe potuto causare l’aumento del loro costo di produzione unitario. Infatti la loro capacità produttiva era aumentata solo del 2,6 % tra il 2011 e il 2012 mentre il costo medio unitario di produzione era aumentato del 10,6 % nello stesso periodo. Di conseguenza tali affermazioni sono state respinte.
7.2. Costo del lavoro
(248)
Il costo medio del lavoro dei produttori dell’Unione inclusi nel campione ha riportato il seguente andamento nel periodo in esame:
Tabella 8
Costo medio del lavoro per addetto
2009
2010
2011
PI
Costo medio per addetto (EUR)
45 232
44 503
48 288
50 615
Indice 2009
100
98
107
112
Indice 2010
102
100
109
114
Fonte: risposte al questionario dei produttori dell’Unione
(249)
Tra il 2009 e il PI, il costo medio del lavoro per addetto è aumentato in modo costante e complessivamente del 12 %. Però un aumento notevole, pari al 4,8 %, si è verificato tra il 2011 e il PI. L’aumento generale del costo del lavoro si può spiegare parzialmente con i costi subiti da alcuni produttori dell’Unione per il fermo degli impianti tra il 2011 e il PI, cioè con la necessità di retribuire gli addetti sebbene questi non fossero effettivamente impegnati nel lavoro.
7.3. Scorte
(250)
I livelli delle scorte dei produttori dell’Unione inclusi nel campione hanno registrato il seguente andamento nel periodo in esame:
Tabella 9
Scorte
2009
2010
2011
PI
Scorte finali (1 000 m2)
1 540
1 875
1 657
1 778
Indice 2009
100
122
108
115
Indice 2010
82
100
88
95
Fonte: risposte al questionario dei produttori dell’Unione
(251)
Le scorte sono aumentate del 7,3 % tra il 2011 e il PI e del 15 % tra il 2009 e il PI, mentre sono diminuite dell’11,6 % tra il 2010 e il 2011.
(252)
In seguito alla divulgazione delle informazioni, il governo della RPC ha sostenuto che l’andamento delle scorte era irrilevante in quanto il loro aumento in termini assoluti e relativi era molto modesto.
(253)
Considerato l’andamento del prezzo, non è razionale per un produttore tenere scorte ingenti, in quanto il loro valore si deprezza rapidamente. Sarebbe stato quindi logico che i produttori dell’Unione tenessero scorte limitate del prodotto simile. Quindi l’aumento delle scorte del prodotto simile tra il 2011 e il PI, sebbene limitato, costituisce un indicatore rilevante per stabilire se l’industria dell’Unione abbia subito un pregiudizio grave. L’alto volume in termini assoluti delle scorte nel 2010 va rapportato al dato generale che in tale anno le vendite sono state molto superiori a quelle durante il PI.
7.4. Redditività, flusso di cassa, investimenti, utile sul capitale investito e capacità di reperire capitali
(254)
Redditività, flusso di cassa, investimenti e utile sul capitale investito dei produttori dell’Unione inclusi nel campione hanno avuto, nel periodo in esame, il seguente andamento:
Tabella 10
Redditività, flusso di cassa, investimenti e utile sul capitale investito
2009
2010
2011
PI
Redditività
-20,3 %
8,3 %
8,2 %
-14,5 %
Indice 2009
100
241
240
129
Indice 2010
- 244
100
99
- 174
Flusso di cassa (1 000 EUR)
-21 550
29 574
33 425
6 200
Indice 2009
100
337
355
229
Indice 2010
-73
100
113
21
Investimenti (1 000 EUR)
46 087
18 230
7 633
10 712
Indice 2009
100
40
17
23
Indice 2010
253
100
42
59
Utile sul capitale investito
-6,9 %
9,6 %
13,3 %
-11,5 %
Indice 2009
100
339
393
66
Indice 2010
-72
100
139
- 120
Fonte: risposte al questionario dei produttori dell’Unione
(255)
La redditività dei produttori dell’Unione inclusi nel campione è stata determinata indicando il profitto netto al lordo delle imposte derivante dalle vendite del prodotto simile ad acquirenti indipendenti nell’Unione in percentuale sul fatturato generato da tali vendite.
(256)
Nel 2009, la maggior parte dei produttori dell’Unione inclusi nel campione ha registrato perdite dovute essenzialmente, come si è detto nella sezione D.7, all’aver avviato in quel periodo la produzione del prodotto simile. Già nel 2010 l’utile medio si era attestato all’8,31 %. La redditività ha subito quindi una lieve flessione nel 2011, quando sono cominciate ad aumentare le importazioni sovvenzionate. Da ultimo l’industria ha subito perdite considerevoli durante il PI, quando il calo è stato del 276,6 % rispetto al 2011.
(257)
Tra il 2011 e il PI il flusso di cassa netto, cioè la capacità dei produttori dell’Unione inclusi nel campione di autofinanziarsi, ha subito un forte calo, pari all’81 %. A partire dal 2010 esso aveva registrato un aumento progressivo e nel complesso è aumentato durante il periodo in esame.
(258)
L’utile sul capitale investito è stato espresso come percentuale del profitto sul valore contabile netto degli investimenti.
(259)
La tabella 10 mostra che dopo la fase di avviamento del 2009, in cui l’industria ha fortemente investito nel prodotto simile, gli investimenti sono diminuiti costantemente tra il 2009 e il 2011 per poi aumentare nel PI. Tuttavia durante il PI gli investimenti sono rimasti modesti rispetto al livello del 2009. Gli investimenti effettuati nel corso del PI si sono concentrati soprattutto su ricerca e sviluppo e sul miglioramento e sul mantenimento delle tecnologie e dei processi produttivi per incrementare l’efficienza. In particolare, l’industria ha investito in nuovi tipi di prodotto non importati dalla RPC durante lo stesso periodo e ad alta densità di ricerca e di innovazione.
(260)
Per contro, l’utile sul capitale investito è sceso del 34 % tra il 2009 e il 2012. Era aumentato costantemente prima del PI, crescendo del 293 % tra il 2009 e il 2011, ma è poi calato del 186 % in confronto al 2011 durante il PI. Il calo nel 2012 è una logica conseguenza del fatto che l’industria dell’Unione ha subito perdite durante il PI.
(261)
Per quanto concerne la capacità di reperire capitali, si è riscontrato un costante deterioramento della capacità dell’industria dell’Unione di generare liquidità per il prodotto simile, con il conseguente indebolimento della sua situazione finanziaria.
8. Conclusioni relative al pregiudizio
(262)
L’analisi della situazione dell’industria dell’Unione evidenzia chiaramente una tendenza negativa per la maggior parte degli indicatori di pregiudizio. Sullo sfondo di un aumento generale del consumo, nel corso del periodo in esame è aumentata la produzione complessiva. Nonostante l’aumento del volume delle vendite, la quota di mercato dell’industria dell’Unione è diminuita durante il periodo in esame in quanto nello stesso periodo il consumo ha avuto una crescita superiore. I prezzi medi di vendita sono nettamente calati nel corso del periodo in esame, producendo effetti negativi su tutti gli indicatori finanziari quali redditività, flusso di cassa, utile sul capitale investito e capacità di reperire capitali.
(263)
Nel periodo in esame, il volume complessivo delle vendite dell’industria dell’Unione è aumentato. A tale aumento è tuttavia corrisposto un notevole calo dei prezzi medi di vendita e della quota di mercato dell’industria dell’Unione.
(264)
Considerato quanto sopra, l’inchiesta ha confermato in particolare che i prezzi di vendita dell’industria dell’Unione sono stati inferiori ai costi di produzione durante il PI, con effetti nocivi sulla redditività dell’industria dell’Unione, la quale ha raggiunto livelli molto negativi durante il PI.
(265)
La capacità produttiva ha avuto invece un andamento positivo tra il 2009 e il PI. Inoltre gli investimenti, sebbene diminuiti tra il 2009 e il PI, sono aumentati tra il 2011 e il PI. Ciò è stato dovuto al fatto che, come precisato nella precedente sezione D.7.4, le società incluse nel campione hanno continuato a investire nel prodotto simile, concentrandosi tra l’altro su tipi di prodotto destinati a nicchie di mercato non toccate dalle esportazioni di tali tipi di prodotto dal paese interessato e ad alta intensità di ricerca e di innovazione. Al tempo stesso è evidente che l’industria dell’Unione ha bisogno anche di poter produrre e vendere volumi elevati dei tipi più basilari di prodotto (che attualmente sono in concorrenza con le importazioni sovvenzionate dalla RPC) al fine di ripartire i costi fissi e di realizzare economie di scala.
(266)
In seguito alla divulgazione delle informazioni, il governo della RPC ha sostenuto che la valutazione della Commissione non è coerente, in quanto essa ha dichiarato che gli investimenti riguardavano soprattutto ricerca e sviluppo, ma che allo stesso tempo durante il PI veniva aumentata la capacità produttiva in previsione di un aumento della domanda. Tali affermazioni non sono incoerenti ma complementari: gli investimenti in nuovi tipi di prodotto durante lo stesso periodo hanno inevitabilmente anche causato un aumento della capacità. Inoltre, sebbene tali investimenti abbiano effettivamente fatto lievitare i costi dell’industria dell’Unione, essi costituiscono anche un importante segnale che l’industria sta facendo del suo meglio per rimanere concorrenziale.
(267)
Si può pertanto concludere che l’industria dell’Unione non solo ha subito un pregiudizio grave durante il PI, ma ha anche cercato attivamente di ridurre la propria esposizione alle importazioni sovvenzionate del prodotto in esame sviluppando prodotti innovativi non ancora importati dal paese in questione.
(268)
Alla luce di quanto sopra esposto, si conclude che l’industria dell’Unione ha subito un pregiudizio grave secondo quanto stabilito all’articolo 8, paragrafo 5, del regolamento di base.
E. NESSO DI CAUSALITÀ
(269)
Conformemente all’articolo 8, paragrafi 6 e 7, del regolamento di base, si è esaminato se le importazioni sovvenzionate dal paese interessato abbiano arrecato all’industria dell’Unione un pregiudizio di portata tale da potersi definire grave. Sono stati esaminati anche altri fattori noti, diversi dalle importazioni sovvenzionate, che avrebbero potuto danneggiare l’industria dell’Unione nello stesso periodo, in modo da non attribuire alle importazioni sovvenzionate l’eventuale pregiudizio causato da tali fattori.
1. Effetti delle importazioni sovvenzionate
(270)
L’indagine ha rivelato che le importazioni sovvenzionate sono aumentate durante il periodo in esame, con un incremento del 596 % in termini di volume e del 366 % in termini di quota di mercato. Si conferma quindi che tanto il volume quanto la quota di mercato delle importazioni del prodotto in esame hanno registrato un incremento considerevole durante il periodo in esame. Esiste una chiara coincidenza temporale tra l’aumento delle importazioni sovvenzionate e la perdita di quote di mercato dell’industria dell’Unione. In altre parole, le importazioni sono aumentate molto più velocemente del consumo sul mercato dell’Unione e i produttori dell’Unione hanno perduto quote di mercato a favore delle importazioni sovvenzionate dalla Cina. L’inchiesta ha anche accertato che, come indicato nella precedente sezione D.4.2, le importazioni sovvenzionate hanno avuto livelli di prezzo molto inferiori a quelli dell’industria dell’Unione durante il PI.
(271)
L’inchiesta ha dimostrato che i prezzi delle importazioni sovvenzionate sono diminuiti del 27,2 % durante il periodo in esame, il che ha comportato differenze ancora maggiori tra i prezzi dei produttori dell’Unione e quelli dei produttori esportatori. A fronte di questa notevole pressione sui prezzi, l’industria dell’Unione ha fatto grandi sforzi per ridurre i propri costi di produzione. Ciononostante, il livello eccezionalmente basso dei prezzi delle importazioni cinesi ha costretto l’industria dell’Unione ad abbassare ulteriormente i propri prezzi di vendita fino a livelli non redditizi. Dopo la fase di avviamento dell’anno 2009 i produttori dell’Unione hanno raggiunto livelli stabili di profitto nel 2010 e 2011. Durante il PI però i produttori dell’Unione hanno registrato perdite significative.
(272)
In seguito alla divulgazione delle informazioni, diverse parti interessate hanno contestato la conclusione della Commissione che vi sia un nesso di causalità tra il pregiudizio grave subito dall’industria dell’Unione e le importazioni sovvenzionate dalla RPC, sostenendo che non vi è contemporaneità tra il pregiudizio e l’aumento delle importazioni dal paese in questione. Ciò si deve al fatto che tra il 2009 e il 2011 le importazioni cinesi sono aumentate in misura considerevole. Inoltre il prezzo medio delle importazioni cinesi nel 2011 era 4,96 EUR/m2, quindi non lontano da quello del 2012 (4,38 EUR/m2).
(273)
Le stesse parti interessate hanno inoltre obiettato che attribuire la responsabilità del pregiudizio subito dall’industria dell’Unione alle importazioni cinesi del 2012 contrasta con la constatazione che le importazioni cinesi non avevano avuto nessun impatto negativo l’anno precedente, sebbene il prezzo medio delle importazioni fosse molto simile.
(274)
Le parti hanno anche osservato che la coincidenza temporale tra il pregiudizio grave subito e le importazioni cinesi sovvenzionate non può essere valutata in base all’intero periodo in esame, dal 2009 alla fine del PI, senza che siano prese in considerazione le tendenze sopravvenute in tale periodo.
(275)
Dall’inizio del periodo in esame fino alla fine del PI le importazioni sono aumentate del 596 % con un aumento della quota di mercato del 321 %. I prezzi delle importazioni nel periodo in esame si sono ridotti del 27,2 %.
(276)
È esatto che il margine di profitto dell’industria dell’Unione nel 2011 fosse di poco inferiore a quello del 2010 malgrado il notevole aumento delle importazioni dalla RPC già nel 2011. Tuttavia durante il 2011 il consumo di vetro solare nell’Unione è aumentato in misura significativa, ovvero del 20,4 % tra il 2010 e il 2011, mentre le importazioni dalla RPC aumentavano nello stesso periodo del 150 %. Durante il PI, mentre il consumo si è ridotto di un po’ più del 19 %, il volume delle importazioni cinesi è ulteriormente aumentato di oltre il 35 %. Ciò mostra chiaramente la coincidenza temporale tra il pregiudizio grave subito dall’industria dell’Unione durante il PI e il forte aumento delle importazioni cinesi sovvenzionate. È inoltre logicamente necessario che trascorra un certo tempo prima che i produttori dell’Unione risentano di alcuni effetti negativi dell’aumento delle importazioni sovvenzionate (ad esempio perdita di clienti, perdite operative, riduzione dell’utile sul capitale investito e del flusso di cassa ecc.). L’osservazione è stata pertanto respinta.
(277)
La Commissione ha inoltre analizzato le tendenze sopravvenute durante il periodo in esame. Il fatto che effettivamente nel 2011 l’industria dell’Unione fosse ancora redditizia, sebbene in quell’anno le importazioni cinesi fossero già aumentate, non influisce sulla conclusione che durante il PI vi sia stata una coincidenza temporale tra il pregiudizio subito dall’industria dell’Unione e il continuo aumento delle importazioni cinesi sovvenzionate.
(278)
Durante il PI, quando il consumo si è ridotto di poco più del 19 %, i produttori esportatori cinesi:
a)
hanno aumentato la propria quota di mercato di 12,4 punti percentuali rispetto al 2011, mentre la quota di mercato dell’industria dell’Unione è diminuita di 12,3 punti percentuali;
b)
hanno aumentato il volume delle importazioni cinesi di oltre il 35 % mentre le vendite dell’industria dell’Unione sono diminuite del 32 %; nonché
c)
hanno ulteriormente ridotto di oltre il 10 % i propri prezzi all’esportazione, già molto bassi, con una sottoquotazione fino al 26,7 % dei prezzi dell’industria dell’Unione, contribuendo in tal modo alle perdite subite dall’industria dell’Unione durante il PI.
(279)
In base all’analisi precedente la Commissione conclude che la presenza di importazioni sovvenzionate e il notevole aumento della loro quota di mercato a prezzi costantemente inferiori a quelli dell’industria dell’Unione hanno causato il pregiudizio grave subito dall’industria dell’Unione.
2. Effetti di altri fattori
2.1. Importazioni da paesi terzi
(280)
Nel periodo in esame il volume delle importazioni da altri paesi terzi ha avuto il seguente andamento:
Tabella 11
Importazioni da paesi terzi (1 000 m2)
Paesi terzi
2009
2010
2011
PI
Volume (m2)
700
886
1 287
1 023
Indice
100
127
184
146
Quota di mercato
4,2 %
3,1 %
3,8 %
3,7 %
Indice
100
74
90
88
Prezzo medio EUR/m2
10,50
10,09
9,60
8,40
Indice
100
96
91
80
Fonte: Glass for Europe e la denuncia
(281)
Il volume delle importazioni da altri paesi terzi è aumentato nel periodo in esame del 46 %, coerentemente con l’aumento del consumo nell’Unione. Durante il PI la quota di mercato di tali importazioni è leggermente diminuita rispetto al 2011 (3,7 %), ma è rimasta complessivamente stabile nel periodo in esame. La Turchia è il secondo maggior esportatore dopo la RPC, seguita dall’India.
(282)
In base alle informazioni disponibili sulle importazioni da tutti i paesi terzi il corrispondente prezzo medio è stato superiore al prezzo medio delle importazioni cinesi. Ciò vale anche per il prezzo unitario di particolari tipi del prodotto in esame. Dall’altro lato, il prezzo medio delle importazioni dai paesi terzi è stato simile o superiore al prezzo medio praticato dall’industria dell’Unione.
(283)
Visti i bassi volumi totali delle importazioni e delle quote di mercato dei paesi terzi nonché i loro livelli di prezzo, la Commissione conclude che le importazioni dai paesi terzi non potevano infrangere il nesso causale tra le importazioni sovvenzionate e il pregiudizio subito dall’industria dell’Unione.
2.2. Andamento delle esportazioni dell’industria dell’Unione
(284)
Il volume delle esportazioni dei produttori dell’Unione inclusi nel campione ha avuto, nel periodo in esame, il seguente andamento:
Tabella 12
Andamento delle esportazioni dei produttori dell’Unione inclusi nel campione
2009
2010
2011
PI
Valore delle vendite all’esportazione (1 000 EUR)
19 313
19 814
27 419
7 001
Indice
100
103
142
36
Volume delle vendite all’esportazione (1 000 m2)
1 460
1 713
2 708
760
Indice
100
117
185
52
Prezzo medio (EUR/m2)
13,22
11,56
10,12
9,21
Indice
100
87
77
70
Fonte: risposte al questionario dei produttori dell’Unione
(285)
Le vendite all’esportazione dei produttori dell’Unione inclusi nel campione sono aumentate tra il 2009 e il 2011, per poi diminuire improvvisamente durante il PI del 74 % in termini di valore e del 71,9 % in termini di volume. Dalle risposte degli esportatori cinesi inclusi nel campione pare che la causa risieda nei prezzi molto bassi delle esportazioni cinesi verso i principali mercati di esportazione dell’industria dell’Unione (ovvero Stati Uniti e Canada).
(286)
Le vendite all’esportazione dei produttori dell’Unione inclusi nel campione costituivano nel 2009 (nella fase di avviamento) il 20 % del volume totale delle loro vendite, l’11 % nel 2010, e nel 2011, anno in cui è stato raggiunto il picco, solo il 14 %. Il 2012 ha riportato un’ulteriore diminuzione fino al 5 %.
(287)
Per l’industria dell’Unione il mercato principale è costituito da quello dell’Unione stessa, che è uno dei maggiori al mondo, e non dai mercati nei paesi terzi. Essendo inoltre il vetro solare relativamente pesante e fragile, il suo trasporto comporta costi aggiuntivi per compensare i casi di rottura e corrosione. L’inchiesta ha inoltre confermato che il calo delle esportazioni si deve principalmente alla concorrenza con esportazioni cinesi a basso prezzo anche sui mercati dei paesi terzi. La Commissione conclude pertanto che la diminuzione delle esportazioni dei produttori dell’Unione inclusi nel campione non infrange il nesso di causalità tra le importazioni sovvenzionate e il pregiudizio subito dall’industria dell’Unione.
(288)
In seguito alla divulgazione delle informazioni, la conclusione della Commissione, ovvero che il calo delle esportazioni dei produttori dell’Unione inclusi nel campione dipendesse molto probabilmente dai prezzi molto bassi delle esportazioni cinesi verso i principali mercati di esportazione dell’industria dell’Unione (Stati Uniti e Canada), è stata contestata da diverse parti interessate, che hanno definito tale conclusione infondata in quanto erano presenti esportazioni cinesi anche nel 2011 e quindi non vi è motivo per cui il loro impatto dovesse manifestarsi solo nel 2012. Secondo tali parti interessate il vero motivo delle scarse vendite all’esportazione era il fatto che l’industria dell’Unione non era concorrenziale e quando i prezzi sul mercato mondiale sono diminuiti l’industria dell’Unione non poteva rimanere concorrenziale. Pertanto le parti interessate ritengono che la diminuzione delle esportazioni dell’industria dell’Unione durante il PI abbia aggravato ulteriormente il pregiudizio subito.
(289)
La Commissione respinge tali affermazioni per i motivi seguenti. Il mercato principale per l’industria dell’Unione è ancora il mercato dell’Unione, non i mercati dei paesi terzi. Inoltre i costi aggiuntivi del trasporto, per compensare i casi di rottura e corrosione, sono sopportabili solo se il livello dei prezzi nei paesi terzi è sufficientemente elevato. Ciò non pare essersi verificato. In realtà in base alle informazioni di cui dispone la Commissione, tratte dalle risposte al questionario dei produttori esportatori inclusi nel campione, i prezzi delle esportazioni cinesi verso le principali destinazioni delle esportazioni dell’industria dell’Unione erano effettivamente molto bassi e sono diminuiti ulteriormente durante il PI rispetto al 2011. Ciò indica che il peggioramento delle esportazioni dell’industria dell’Unione si deve principalmente ai prezzi sempre più bassi delle esportazioni cinesi anche sui mercati dei paesi terzi, come confermato durante l’inchiesta.
(290)
Le stesse parti interessate hanno obiettato altresì che l’inchiesta riguardava il mercato dell’Unione e non ha valutato alcun presunto caso di politica dei prezzi sleale sui mercati dei paesi terzi.
(291)
Inoltre i risultati presentati dalle istituzioni dell’UE, ammesso che fossero corretti, avevano, a quanto asserito, attribuito alle esportazioni sovvenzionate verso l’Unione un pregiudizio causato da altri fattori. Analogamente, le presunte esportazioni cinesi a basso prezzo o sovvenzionate verso paesi terzi erano distinte dalle importazioni sovvenzionate verso l’UE e in quanto tali da considerare come un fattore diverso, i cui effetti pregiudizievoli non potevano essere attribuiti alle importazioni sovvenzionate.
(292)
La Commissione respinge tale argomentazione: essa non ha indagato se i prezzi delle importazioni originarie della RPC verso paesi terzi fossero oggetto di dumping e/o sovvenzioni, limitandosi invece ad accertare, in base ai prezzi delle esportazioni verso paesi terzi comunicati dai produttori esportatori inclusi nel campione, che tali prezzi sono costantemente diminuiti negli ultimi anni.
(293)
Analogamente, la Commissione ha analizzato la riduzione di prezzo delle importazioni originarie della RPC verso i paesi terzi come fattore separato e non l’ha attribuita alle importazioni sovvenzionate verso l’Unione. Tale fatto era in realtà stato invocato solo come possibile spiegazione del calo delle esportazioni dell’industria dell’Unione verso i suoi principali paesi terzi di destinazione, fermo restando che tali mercati non costituivano, né avevano mai costituito, i mercati principali dell’industria dell’Unione. Anche negli anni di picco 2010 e 2011 oltre l’85 % delle vendite dell’industria dell’Unione era stato concluso sul mercato dell’Unione.
(294)
La Commissione conclude quindi che la diminuzione delle esportazioni dei produttori dell’Unione inclusi nel campione non infrange il nesso di causalità tra le importazioni sovvenzionate e il pregiudizio subito dall’industria dell’Unione.
2.3. Andamento del consumo e della capacità produttiva
(295)
Come indicato nella precedente sezione D.3, il consumo dell’Unione è cresciuto del 65 % tra il 2009 e il PI, raggiungendo il picco nel 2011, quando è aumentato del 105 % rispetto al 2009. L’industria dell’Unione non è stata tuttavia in grado di trarre il massimo beneficio da tale aumento del consumo. Le sue vendite totali sono aumentate in modo significativo fino al 2011, ma a un ritmo inferiore all’ampliamento del mercato, per poi diminuire anche in termini generali durante il PI. La sua quota di mercato è scesa costantemente nel corso del periodo in esame, fino a contrarsi del 25,7 % durante il PI rispetto al 2009 (-15,8 % a confronto con il 2011). Si è invece registrato un forte incremento sia della quota di mercato sia del volume delle vendite cinesi, anche quando il consumo è sceso tra il 2011 e il PI, con un aumento del 68,4 % tra il 2011 e il PI ed una crescita complessiva del 321 % durante l’intero periodo. L’aumento delle importazioni cinesi nel periodo in esame è stato del 596 %.
(296)
Poiché il consumo dell’Unione è aumentato durante il periodo in esame, il suo andamento è tale da rafforzare il nesso di causalità tra l’aumento delle importazioni sovvenzionate e il pregiudizio subito dall’industria dell’Unione e non costituisce di per sé una causa del pregiudizio subito dall’industria dell’Unione. Inoltre anche durante il PI, quando il consumo è diminuito, le importazioni cinesi sovvenzionate hanno aumentato ancora la propria quota di mercato a scapito dell’industria dell’Unione.
(297)
In seguito alla divulgazione delle informazioni, diverse parti interessate hanno sostenuto che il pregiudizio subito dall’industria dell’Unione era dovuto al calo del consumo dell’Unione, in quanto questo sarebbe, a quanto asserito, l’unico fattore che è diminuito per la prima volta nel 2012 e al quale si potrebbe ragionevolmente collegare il pregiudizio, mentre le importazioni cinesi erano iniziate già nel 2011 a prezzi paragonabili a quelli del 2012.
(298)
È vero che nel 2012 il consumo è diminuito rispetto agli anni precedenti. Però l’analisi della Commissione parte dall’inizio del periodo in esame nel 2009 per giungere fino al termine del PI e in tale lasso di tempo il consumo dell’Unione è aumentato complessivamente del 65 %. Durante il periodo in esame la quota di mercato dell’industria dell’Unione è diminuita costantemente e notevolmente, nella misura del 25,7 % complessivo, mentre la quota di mercato delle importazioni cinesi è aumentata del 321 %. L’aumento delle importazioni cinesi nel periodo in esame è stato del 596 %.
(299)
Per di più, durante il PI il consumo dell’Unione era ancora ad un livello paragonabile a quello del 2010 e, come indicato nella precedente tabella 10, il 2010 era stato l’anno in cui l’industria dell’Unione aveva ottenuto un profitto ragionevole. Di conseguenza il calo del consumo dell’Unione non può di per sé aver comportato le perdite subite dall’industria dell’Unione durante il PI. Inoltre la quota di mercato dell’industria dell’Unione è diminuita del 26,6 % tra il 2010 e il 2012, mentre nello stesso periodo la quota di mercato delle importazioni dalla Cina è cresciuta del 318 %. Infine, se il pregiudizio subito dall’industria dell’Unione fosse stato dovuto al calo del consumo durante il PI, tale calo avrebbe dovuto colpire anche le importazioni dalla Cina. Cosa che evidentemente non si è verificata. Al contrario durante il PI le importazioni cinesi sono aumentate significativamente in termini sia di volume sia di quota di mercato.
(300)
Tenuto conto delle considerazioni che precedono, la Commissione respinge tale affermazione. La Commissione conclude quindi che la diminuzione del consumo durante il PI non poteva infrangere il nesso di causalità tra le importazioni sovvenzionate e il pregiudizio subito dall’industria dell’Unione.
(301)
Per quanto riguarda la capacità produttiva dell’industria dell’Unione come esposta nella precedente tabella 4, il suo aumento ha chiaramente seguito la tendenza all’aumento del consumo dell’Unione fino alla fine del 2011. L’inchiesta ha rivelato che il motivo principale dell’aumento della capacità produttiva tra il 2011 e il PI, pari al 12,5 %, è stato l’ingresso sul mercato del vetro solare di una società. La capacità produttiva di tutte le altre società sul mercato è diminuita leggermente nello stesso periodo. Quindi l’andamento complessivo della capacità produttiva dell’industria dell’Unione ha seguito quello del consumo dell’Unione. La Commissione ritiene pertanto che l’alta capacità produttiva dell’industria dell’Unione, che era già elevata all’inizio del periodo in esame e che lo è rimasta durante il PI, non poteva infrangere il nesso di causalità tra le importazioni sovvenzionate e il pregiudizio subito dall’industria dell’Unione.
(302)
In seguito alla divulgazione delle informazioni, diverse parti interessate hanno sostenuto che la Commissione non ha tenuto conto del presunto eccesso di capacità produttiva quale causa importante del pregiudizio. A quanto asserito, durante il periodo in esame l’aumento della capacità non sarebbe stato giustificato dall’aumento del consumo, in quanto l’industria dell’Unione avrebbe presentato un forte divario costante tra la capacità produttiva e il consumo, che secondo le obiezioni non sarebbe economicamente valido. Si è sostenuto inoltre che l’ingresso sul mercato di una nuova società tra il 2011 e la fine del PI aveva aggravato il pregiudizio subito in quanto aveva aumentato la concorrenza interna.
(303)
Tali parti hanno altresì sostenuto che la diminuzione del consumo dell’Unione e l’aumento della capacità produttiva, associati al calo delle esportazioni, avevano comportato un basso tasso di utilizzo degli impianti. Questo fattore aveva causato elevati costi fissi che secondo le obiezioni avrebbero avuto gravi ripercussioni sull’industria del vetro solare dell’Unione.
(304)
La Commissione osserva che il livello di capacità produttiva dell’intera industria dell’Unione è stato costantemente superiore al consumo totale dell’Unione durante l’intero periodo in esame. Ciò non ha comunque impedito alle società dell’Unione incluse nel campione di ottenere profitti durante i due anni precedenti il PI, mentre esse hanno subito perdite notevoli, pari a - 14,5 %, solo durante il PI.
(305)
Inoltre la capacità produttiva dei produttori dell’Unione inclusi nel campione è aumentata solo del 4 % tra il 2010 e il 2011 e del 2,6 % tra il 2011 e il PI, riportando un aumento complessivo modesto del 6,7 % tra il 2010 e il PI.
(306)
Di conseguenza la differenza tra il consumo e la capacità produttiva era presente durante l’intero periodo in esame e, sebbene leggermente superiore durante il PI, non può spiegare le forti perdite subite durante il PI dalle società incluse nel campione. Pertanto la Commissione respinge l’affermazione che il livello di capacità produttiva dell’industria dell’Unione non fosse economicamente valido.
(307)
Quanto all’argomento che l’ingresso nel 2012 del nuovo produttore abbia contribuito al pregiudizio subito dall’industria dell’Unione, la Commissione osserva che tale nuovo produttore, sebbene avesse installato un’elevata capacità produttiva, ha registrato durante il PI livelli di produzione e di vendita molto limitati, pari al 2 % delle vendite totali nell’UE. Di conseguenza la sua apparizione ha potuto esercitare solo un effetto minimo sui risultati dell’industria nell’insieme, a parte aver fatto aumentare notevolmente i dati relativi alla capacità produttiva e all’utilizzazione degli impianti. Infatti escludendo i dati relativi a tale produttore la capacità di tutti gli altri produttori dell’Unione è di fatto diminuita tra il 2011 e il 2012.
(308)
L’inchiesta non ha peraltro confermato che l’industria del vetro solare risenta in misura notevole dei costi fissi. Di fatto i costi fissi medi dei produttori dell’Unione inclusi nel campione rientravano in una fascia da 25 a 35 % dei costi totali di produzione durante il PI. Negli anni precedenti, 2010 e 2011, la percentuale di costi fissi era stata leggermente inferiore ma comunque compresa nella stessa fascia. Ciò indica chiaramente che la capacità produttiva elevata durante il PI ha evidentemente avuto ripercussioni sul costo della produzione, ma si è trattato di ripercussioni non significative e che non possono spiegare le forti perdite subite durante il PI, in particolare in confronto ai profitti ottenuti negli anni precedenti. Inoltre il tasso di utilizzo degli impianti dei produttori dell’Unione inclusi nel campione era diminuito rispetto agli anni precedenti ma era ancora prossimo al 65 % durante il PI.
(309)
Da ultimo, nella propria analisi la Commissione ha anche tenuto presente che la capacità installata può essere adattata alla produzione di altri tipi di vetro che esulano dall’ambito della presente inchiesta. Anche a causa di tale elemento la Commissione non accoglie la tesi della parte interessata che l’elevata capacità produttiva installata non fosse economicamente valida.
(310)
Alla luce delle precedenti considerazioni la Commissione respinge le argomentazioni avanzate dalle parti e ribadisce che gli andamenti del consumo, della capacità produttiva e del tasso di utilizzo degli impianti durante il periodo in esame, analizzati tanto separatamente quanto cumulativamente, non sono tali da infrangere il nesso causale riscontrato tra il pregiudizio grave subito dall’industria dell’Unione e le importazioni sovvenzionate.
2.4. Tendenze nel settore dei moduli solari
(311)
In base alle informazioni di cui dispone la Commissione (20), l’80-85 % circa delle vendite di vetro solare sono effettuate a produttori di moduli solari (moduli fotovoltaici in silicio cristallino e moduli fotovoltaici a film sottile), mentre il 15-20 % delle vendite ha per acquirenti i produttori di collettori a pannelli piani per il solare termico, che producono acqua calda. Le tendenze osservate nel settore dei moduli solari hanno pertanto un notevole impatto sul consumo di vetro solare.
(312)
In seguito alla divulgazione delle informazioni, due parti interessate hanno obiettato che il pregiudizio subito dall’industria dell’Unione era stato causato, oltre che dall’andamento del consumo del prodotto in esame, dal calo del consumo dei moduli solari e dalle perdite subite da tale settore tra la fine del 2011 e l’inizio del 2012. L’impatto della sofferenza finanziaria dei produttori di pannelli solari sul mercato del vetro solare avrebbe cominciato a manifestarsi, secondo quanto asserito, alla fine del 2011 e nel 2012, a causa del necessario scarto temporale tra i due eventi.
(313)
Il consumo di moduli solari è aumentato costantemente durante lo stesso periodo, cioè 2009-2012, e nonostante un calo nel 2012 il livello del consumo è rimasto più elevato, del 221 % rispetto al 2009 e del 44 % rispetto al 2010 (21). Si è inoltre accertato che, sebbene nell’Unione la domanda di moduli fosse stata inizialmente generata da programmi di sostegno finanziario, principalmente tariffe di immissione (FIT), non si può concludere che i tagli alle FIT (fine 2011, inizio 2012) abbiano infranto il nesso di causalità tra le importazioni sovvenzionate e il pregiudizio (22). Questo perché la domanda di moduli solari è rimasta relativamente elevata nello stesso periodo 2009-2012.
(314)
Il livello del consumo di moduli solari, e di conseguenza la domanda di vetro solare, si sono pertanto mantenuti a livelli elevati durante il periodo in esame. La lieve diminuzione del 2012 non può essere considerata di per sé un fattore tale da infrangere il nesso di causalità tra le importazioni sovvenzionate dalla RPC e il pregiudizio grave subito dall’industria dell’Unione.
(315)
Analogamente, poiché la domanda di moduli solari è rimasta relativamente elevata durante il periodo 2009-2012 e la domanda di vetro solare è aumentata del 65 % nello stesso periodo, l’impatto sul consumo di vetro solare del deteriorarsi della situazione finanziaria dei produttori di moduli solari a fine del 2011/inizio del 2012 non può essere considerato di per sé un fattore tale da infrangere il nesso di causalità tra le importazioni sovvenzionate dalla RPC e il pregiudizio grave subito dall’industria dell’Unione.
(316)
Alla luce delle precedenti considerazioni, la Commissione conferma che l’andamento del consumo di moduli solari non può essere considerato di per sé un fattore tale da infrangere il nesso di causalità accertato tra le importazioni sovvenzionate dalla RPC e il pregiudizio grave subito dall’industria dell’Unione.
3. Conclusioni
(317)
L’inchiesta ha accertato la presenza di un nesso di causalità tra il pregiudizio grave subito dall’industria dell’Unione e le importazioni sovvenzionate dalla RPC. La Commissione ha analizzato altre possibili cause del pregiudizio, quali importazioni da paesi terzi, l’andamento delle esportazioni dell’industria dell’Unione, variazioni del consumo e della capacità produttiva o della situazione di mercato di alcuni degli utilizzatori del prodotto in esame. Nessuna di esse, analizzata sia individualmente sia cumulativamente, è tale da infrangere il nesso di causalità tra le importazioni sovvenzionate dalla RPC e il pregiudizio grave subito dall’industria dell’Unione.
(318)
In base all’analisi di cui sopra, che ha correttamente distinto e separato gli effetti di tutti i fattori noti sulla situazione dell’industria dell’Unione dagli effetti pregiudizievoli delle importazioni sovvenzionate, si conclude che le importazioni sovvenzionate dal paese interessato hanno causato un pregiudizio grave all’industria dell’Unione ai sensi dell’articolo 8, paragrafo 6, del regolamento di base.
(319)
Dopo il PI diversi produttori di vetro solare dell’Unione hanno annunciato pubblicamente la fine della produzione, il che ha inevitabilmente trasformato un notevole volume di capacità operativa in capacità inutilizzata. Ciò rafforza ulteriormente il nesso di causalità accertato in precedenza e dimostra l’effetto devastante delle importazioni sovvenzionate sull’industria dell’Unione.
F. INTERESSE DELL’UNIONE
(320)
In conformità all’articolo 31 del regolamento di base, la Commissione ha verificato se, nonostante la conclusione relativa al pregiudizio causato dalle sovvenzioni, fosse manifestamente pregiudizievole all’interesse dell’Unione prendere provvedimenti in questo caso particolare. L’analisi dell’interesse dell’Unione si è basata su una valutazione di tutti i vari interessi in gioco, compresi quelli dell’industria dell’Unione, degli importatori, dei fornitori di materie prime e degli utilizzatori del prodotto in esame.
1. Interesse dell’industria dell’Unione
(321)
Durante il PI l’industria dell’Unione impiegava direttamente 860 persone circa nella produzione e nella vendita del prodotto simile. L’inchiesta ha accertato che l’industria dell’Unione ha subito un pregiudizio grave a causa delle importazioni sovvenzionate dal paese interessato durante il PI. Alcuni produttori dell’Unione sono già stati costretti a chiudere impianti di produzione, mentre altri rischiano di essere dichiarati insolventi (23). Se non verranno prese misure è assai probabile un ulteriore peggioramento della situazione economica dell’industria dell’Unione.
(322)
Si prevede che l’istituzione di dazi antisovvenzioni eliminerà gli effetti distorsivi degli scambi dovuti alle sovvenzioni pregiudizievoli e ristabilirà un’effettiva competizione nel mercato dell’Unione, consentendo all’industria dell’Unione di allineare i prezzi del prodotto simile in modo da riflettere i costi di produzione, migliorando in tal modo la propria redditività. Si può inoltre prevedere che l’istituzione di misure consentirà all’industria dell’Unione di recuperare almeno in parte la quota di mercato perduta durante il periodo in esame, con ripercussioni positive sulla sua situazione finanziaria complessiva.
(323)
L’industria dell’Unione sarà altresì in grado di reperire capitali più agevolmente e di investire ulteriormente in ricerca e sviluppo e nell’innovazione sul mercato del vetro solare.
(324)
È infine probabile che i produttori dell’Unione che sono stati costretti a cessare la produzione a causa della pressione delle importazioni cinesi sovvenzionate possano riprendere l’attività. In questo scenario complessivo non solo i posti di lavoro attuali sarebbero garantiti, ma sarebbe anche ragionevole attendersi un’ulteriore espansione della produzione e un aumento dell’occupazione.
(325)
Se non verranno prese misure sono previste ulteriori perdite di quote di mercato e un ulteriore deterioramento della redditività dell’industria dell’Unione. Si tratta di una situazione insostenibile a medio e lungo termine. Oltre all’alto numero di produttori dell’Unione già costretti a uscire dal mercato, anche altri produttori potrebbero quindi rischiare di essere dichiarati insolventi, il che porterebbe probabilmente, nel breve e medio periodo, alla scomparsa dell’industria dell’Unione, con forti effetti negativi sui livelli occupazionali.
(326)
Si è concluso pertanto che l’imposizione di dazi antisovvenzioni sarebbe nell’interesse dell’industria dell’Unione.
2. Interesse degli importatori e operatori commerciali indipendenti
(327)
Nel caso dei due importatori che hanno collaborato, la principale attività consisteva nel commercio del prodotto in esame. Entrambi disponevano di fonti diversificate per l’approvvigionamento del prodotto in esame, ovvero non si rifornivano solo nella RPC, ma anche nell’Unione e in paesi terzi.
(328)
È stato obiettato che l’istituzione di misure sul prodotto in esame si sarebbe ripercossa negativamente sull’attività degli importatori. In primo luogo, con l’istituzione dei dazi non verranno eliminate tutte le importazioni dalla RPC. In secondo luogo, sebbene sia prevedibile che l’istituzione di misure possa avere effetti negativi sulla situazione finanziaria degli importatori che importano esclusivamente o principalmente dalla RPC, si presume che, data la possibilità di approvvigionarsi in paesi terzi, gli importatori saranno flessibili e rivedranno se necessario le proprie fonti di approvvigionamento.
(329)
Si conclude pertanto che l’istituzione di misure antisovvenzioni al livello proposto può avere un certo impatto negativo sulla situazione degli importatori indipendenti del prodotto in esame, ma che tale impatto sarà attenuato dal fatto che gli importatori e gli operatori commerciali possono utilizzare altre fonti di approvvigionamento, rivolgendosi sia a paesi terzi sia all’industria dell’Unione, la quale è in grado di aumentare la produzione, e che l’incidenza non sarebbe comunque superiore all’effetto positivo esercitato su altre parti interessate.
3. Interesse dei fornitori di materie prime
(330)
Nessun fornitore di materie prime ha collaborato all’inchiesta. In mancanza di dati provenienti da tali fornitori, non vi sono prove del fatto che l’istituzione di misure sarebbe contraria ai loro interessi.
4. Interesse degli utilizzatori
(331)
Tutti gli utilizzatori che hanno risposto sono produttori di moduli solari e/o di collettori termici. Tre utilizzatori si sono dichiarati a favore dell’istituzione di dazi antisovvenzioni, sostenendo che l’industria dell’Unione produce vetro solare di migliore qualità, che le società cinesi non sempre possono fornire. Per contro, altri tre utilizzatori si sono detti contrari all’istituzione di misure antisovvenzioni. Tali utilizzatori ritengono che l’istituzione di dazi antisovvenzioni avrebbe ripercussioni negative sulla loro attività. Essi ritengono che non potranno trasferire ai consumatori finali l’aumento dei prezzi, vista la grave situazione del settore dei moduli solari.
(332)
In base alle informazioni fornite dagli utilizzatori, il vetro solare incide soltanto nella misura del 6-8 % circa sul costo totale dei moduli solari. Il vetro solare rappresenta pertanto solo una piccola parte dei costi e del valore finale dei moduli fotovoltaici. Si può inoltre stimare che, se verranno istituiti dazi antisovvenzioni sul vetro solare importato dalla RPC, l’incidenza sui costi totali dei moduli solari sarà inferiore all’1 %. Ciò è dovuto principalmente al fatto che gli utilizzatori che hanno collaborato acquistano notevoli quantità di vetro solare dai produttori dell’Unione.
(333)
Di conseguenza, se pure un’eventuale imposizione di dazi antisovvenzioni farebbe probabilmente aumentare leggermente i prezzi dei fattori di produzione dei moduli solari rispetto allo scenario alternativo senza dazi, ciò non dovrebbe avere un impatto negativo significativo sui costi e sui prezzi finali del settore dei moduli solari dell’Unione.
(334)
Alcuni utilizzatori inoltre dispongono già di altre fonti di approvvigionamento, ad esempio in Turchia e in India, che non subirebbero ripercussioni negative dall’istituzione dei dazi antisovvenzioni. Altri utilizzatori possono cambiare le proprie fonti di approvvigionamento, rivolgendosi a paesi terzi o all’industria dell’Unione.
(335)
Alla luce di quanto sopra, la Commissione respinge le argomentazioni addotte da alcuni degli utilizzatori contro l’istituzione di misure.
5. Aspetti relativi alla concorrenza
(336)
Un importatore ha sostenuto che alcuni produttori dell’Unione, che hanno fatto parte di un cartello mondiale del vetro piano (che comprende il vetro solare) e sono stati sanzionati dalla Commissione europea nel 2007, utilizzano lo strumento antisovvenzioni come mezzo per recuperare le perdite loro derivate dalle sanzioni per il cartello e dalla diminuzione della loro quota di mercato nell’Unione. Se l’accesso al mercato dell’Unione fosse inoltre limitato da dazi antisovvenzioni, i produttori dell’Unione sarebbero maggiormente incentivati ad associarsi in cartello o adottare altri comportamenti anticoncorrenziali per prodotti per i quali esistono poche possibilità di beneficiare dell’effetto leva del volume nell’Unione, quali quelli per l’arredamento.
(337)
Tali argomentazioni vanno respinte. In primo luogo la Commissione osserva che il cartello ha cessato la propria attività nel 2007. Gli effetti del cartello nel passato non hanno pertanto provocato ripercussioni sull’industria nel periodo in esame. In secondo luogo, nessuno tra i produttori dell’Unione inclusi nel campione ha fatto parte del cartello, così come nessuno degli attuali produttori dell’Unione con i maggiori volumi di vendite. In terzo luogo, si prevede che l’eventuale istituzione di dazi antisovvenzioni non avrà alcun impatto sul comportamento dell’industria dell’Unione in fatto di concorrenza, dato che, da un lato, non modificherà la struttura del mercato dell’Unione e, dall’altro, le imprese sono comunque generalmente tenute a rispettare le norme applicabili dell’Unione e nazionali sulla concorrenza, indipendentemente dall’imposizione o meno di dazi.
(338)
È stato anche sostenuto da parte di un importatore che l’imposizione di dazi avrebbe un impatto negativo sul mercato dell’Unione dei rivestimenti antiriflesso per il vetro solare. Tale mercato, ritenuto dall’importatore un mercato collegato, sarebbe, a quanto asserito, dominato dai produttori dell’Unione e l’istituzione di misure ne rafforzerebbe la posizione a scapito dei fornitori concorrenti di rivestimenti antiriflesso. È stato inoltre affermato che gli importatori avrebbero difficoltà a ottenere ordini dai produttori dell’Unione o a ricevere le relative consegne entro un periodo di tempo ragionevole e a prezzi ragionevoli.
(339)
Il mercato dei rivestimenti antiriflesso rientra nell’ambito dell’inchiesta e non costituisce un mercato collegato. Dall’inchiesta è emerso che i produttori dell’Unione sono rimasti comunque competitivi in tale mercato di nicchia durante il PI, nonostante i prezzi relativamente più elevati da loro praticati, in quanto il mercato sembra attribuire un vantaggio qualitativo ai loro prodotti rivestiti. Non è stata però fornita alcuna prova del fatto che l’industria dell’Unione non sarebbe in grado di far fronte a un eventuale aumento della domanda di vetro solare con rivestimento antiriflesso. Tale argomentazione va quindi respinta.
(340)
Per quanto riguarda l’affermazione secondo cui i produttori dell’Unione hanno rifiutato di accettare ordini o di effettuare le loro consegne puntualmente a prezzi ragionevoli, spetta esclusivamente al singolo produttore scegliere la propria strategia commerciale, fintanto che, individualmente o con altri produttori, non viene a trovarsi in una posizione dominante sul relativo mercato. La concorrenza sul mercato dell’Unione è abbastanza ampia da consentire di cambiare e/o diversificare i fornitori. Pertanto, anche tale argomentazione va respinta.
6. Conclusioni relative all’interesse dell’Unione
(341)
Alla luce di quanto precede, si è concluso che, in base alla valutazione complessiva dei vari interessi, l’interesse dell’Unione impone l’istituzione di misure definitive sulle importazioni di vetro solare originarie della RPC.
G. MISURE COMPENSATIVE DEFINITIVE
(342)
Alla luce delle conclusioni raggiunte in fatto di sovvenzione, pregiudizio, nesso di causalità e interesse dell’Unione, si ritiene opportuno istituire misure compensative definitive per evitare che le importazioni sovvenzionate causino un ulteriore pregiudizio all’industria dell’Unione.
1. Livello di eliminazione del pregiudizio
(343)
Per determinare il livello delle misure si è tenuto conto dei margini di sovvenzione riscontrati e dell’importo del dazio necessario per eliminare il pregiudizio subito dai produttori dell’Unione, senza superare i margini di sovvenzione rilevati.
(344)
Nel calcolare l’importo del dazio necessario a eliminare gli effetti della sovvenzione pregiudizievole, si è tenuto presente che la misura dovrebbe permettere all’industria dell’Unione di coprire i propri costi di produzione e di realizzare il profitto al lordo delle imposte che un’industria di questo tipo può ragionevolmente ottenere in condizioni di concorrenza normali, cioè senza importazioni sovvenzionate, vendendo il prodotto simile nell’Unione.
(345)
Un margine di profitto dell’8,3 % sul fatturato è stato considerato un appropriato livello minimo, che l’industria dell’Unione avrebbe potuto ottenere in assenza di importazioni sovvenzionate pregiudizievoli. Tale margine di profitto si fonda sul profitto medio realizzato dai produttori dell’Unione inclusi nel campione nel 2010, quando le importazioni del prodotto in esame erano ancora modeste e non avevano ancora potuto distorcere le normali condizioni di concorrenza.
(346)
Su questa base è stato calcolato per l’industria dell’Unione un prezzo non pregiudizievole del prodotto simile. Il prezzo non pregiudizievole è stato calcolato aggiungendo il suddetto margine di profitto dell’8,3 % al costo di produzione durante il PI dei produttori dell’Unione inclusi nel campione.
(347)
Il necessario aumento di prezzo è stato quindi determinato comparando il prezzo medio ponderato all’importazione dei produttori esportatori della RPC che hanno collaborato, accertato per calcolare la sottoquotazione del prezzo e debitamente adeguato per tener conto dei costi di importazione e dei dazi doganali, al prezzo medio ponderato non pregiudizievole del prodotto simile venduto dai fabbricanti dell’Unione inclusi nel campione sul mercato dell’UE durante il PI. Le differenze evidenziate da tale confronto sono state espresse in percentuale del valore medio ponderato all’importazione su base cif.
(348)
In seguito alla divulgazione delle informazioni una delle parti ha contestato l’uso del margine di profitto come margine di riferimento, sostenendo che la Commissione dovrebbe tener conto di tutti gli altri fattori che hanno influenzato la redditività durante il PI. Tale parte ha sostenuto che un profitto di riferimento ragionevole non potrebbe essere superiore al 5 %.
(349)
La Commissione respinge tale asserzione per i motivi seguenti. Il margine di riferimento adottato non si basa su stime ma sul profitto effettivamente ottenuto dall’industria dell’Unione prima della distorsione della concorrenza a causa delle importazioni cinesi sovvenzionate. La Commissione considera tale profitto ragionevole ed ha altresì tenuto conto del fatto che la situazione di mercato non era notevolmente diversa da quella durante il PI, eccezion fatta per l’impatto delle importazioni cinesi sovvenzionate. L’affermazione della parte interessata secondo cui il consumo nel 2010 era molto superiore a quello del 2012 è inesatta come dato di fatto. Come indicato nella precedente sezione E.2.3 il consumo nel 2010 era ad un livello simile a quello del 2012. Inoltre nel 2010 l’industria dell’Unione stava aumentando la propria capacità produttiva in previsione di un forte aumento della domanda, cosa che ha avuto ripercussioni negative sul profitto nello stesso anno. Da ultimo, il margine proposto del 5 % è arbitrario e non si basa su alcun dato o calcolo reale, ed è di conseguenza respinto.
2. Misure
(350)
Alla luce delle considerazioni precedenti e in conformità all’articolo 15 del regolamento di base è opportuno istituire un dazio compensativo definitivo sulle importazioni di vetro solare originario della RPC a un livello che corrisponda al più basso margine di sovvenzione o di pregiudizio riscontrati, nel rispetto del principio del dazio inferiore. Nel presente caso l’aliquota del dazio dovrebbe pertanto essere fissata al livello dei margini di sovvenzione riscontrati.
(351)
Dato l’elevato livello di collaborazione dei produttori esportatori cinesi, il dazio per «tutte le altre società» è stato fissato al livello del dazio massimo applicabile alle società incluse nel campione o che hanno collaborato all’inchiesta. Il dazio per «tutte le altre società» sarà applicato a quelle che non hanno collaborato all’inchiesta.
(352)
Per le società cinesi, indicate nell’allegato, che hanno collaborato ma non sono state incluse nel campione, l’aliquota del dazio definitivo è fissata come la media ponderata delle aliquote per le società inserite nel campione.
(353)
Sulla base di quanto precede, le aliquote ai quali i dazi in questione saranno istituiti sono fissate come segue:
Denominazione della società
Margine di sovvenzione
Margine di pregiudizio
Dazio compensativo
Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd
3,2 %
39,3 %
3,2 %
Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd
17,1 %
26,2 %
17,1 %
Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd
12,8 %
42,1 %
12,8 %
Henan Yuhua New Material Co., Ltd
16,7 %
17,1 %
16,7 %
Altre società che hanno collaborato elencate nell’allegato I
12,4 %
33,2 %
12,4 %
Tutte le altre società
17,1 %
42,1 %
17,1 %
(354)
Le misure compensative di cui sopra sono istituite sotto forma di dazi ad valorem, ossia in proporzione al valore dell’importazione.
(355)
Le aliquote del dazio compensativo per le singole società specificate nel presente regolamento sono state fissate in base alle conclusioni della presente inchiesta. Esse quindi riflettono la situazione constatata durante l’inchiesta per quanto riguarda le società incluse nel campione, mentre alle società che hanno collaborato ma non incluse nel campione viene applicata la media dei dazi imposti alle società del campione.
(356)
Tali aliquote (diversamente dal dazio unico per l’intero paese applicabile a «tutte le altre società») si applicano quindi esclusivamente alle importazioni di prodotti originari del paese interessato e fabbricati dalle società, cioè dalle specifiche persone giuridiche, menzionate. Le importazioni di prodotti fabbricati da qualsiasi altra società non espressamente menzionata all’articolo 1, comprese le persone giuridiche collegate a quelle specificamente menzionate, non possono beneficiare di tali aliquote e sono soggette all’aliquota del dazio applicabile a «tutte le altre società».
(357)
Eventuali richieste di applicazione di un’aliquota individuale del dazio compensativo (ad esempio in seguito a un cambiamento della ragione o denominazione sociale della società o alla creazione di nuove entità produttive o di vendita) andrebbero inoltrate senza indugio alla Commissione, corredate di tutte le informazioni utili, in particolare l’indicazione degli eventuali mutamenti nelle attività della società riguardanti la produzione, le vendite sul mercato interno e le vendite all’esportazione, connessi ad esempio al cambiamento della ragione o denominazione sociale o a cambiamenti a livello delle entità produttive o di vendita. Se opportuno, il regolamento sarà modificato di conseguenza, aggiornando l’elenco delle società che beneficiano di aliquote del dazio individuali.
(358)
Per garantire una corretta applicazione del dazio compensativo, il livello del dazio residuo va applicato non solo ai produttori esportatori che non hanno collaborato, ma anche ai produttori che non hanno esportato verso l’Unione durante il PI, tranne quelli che hanno collaborato all’inchiesta.
(359)
In seguito alla divulgazione delle informazioni il denunciante ha sostenuto che i dazi ad valorem antidumping e compensativo non erano efficaci e ha chiesto alla Commissione di istituire misure sotto forma di un prezzo minimo all’importazione. Anche diversi utilizzatori hanno proposto un prezzo minimo all’importazione. Le ragioni proposte dalle parti e le motivazioni con cui la Commissione ha respinto tali richieste sono esposte nei considerando da 144 a 168 del regolamento di esecuzione della Commissione (UE) n. 470/2014 (24) (regolamento antidumping definitivo).
(360)
In seguito alla divulgazione delle informazioni, i tre produttori esportatori inclusi nel campione, nonché Henan Yuhua, hanno offerto impegni di prezzo sotto forma di prezzo minimo all’importazione. La Commissione ha respinto gli impegni offerti per i motivi esposti nei considerando da 172 a 179 del regolamento antidumping definitivo.
(361)
Le misure previste dal presente regolamento sono conformi al parere del comitato istituito dall’articolo 25, paragrafo 1, del regolamento di base,
HA ADOTTATO IL PRESENTE REGOLAMENTO:
Articolo 1
1. È istituito un dazio compensativo definitivo sulle importazioni di vetro solare costituito da vetro piatto soda-calcico temprato, con un contenuto di ferro inferiore a 300 ppm, una trasmittanza solare superiore all’88 % (misurata nelle seguenti condizioni: massa d’aria 1,5 e spettro solare nella banda 300-2 500 nm), una resistenza al calore fino a 250 °C (misurata secondo la norma EN 12150), una resistenza agli shock termici di Δ 150 K (misurata secondo la norma EN 12150) e una resistenza meccanica pari o superiore a 90 N/mm2 (misurata secondo la norma EN 1288-3), attualmente classificato al codice NC ex 7007 19 80 e originario della Repubblica popolare cinese. Il vetro solare rivestito (con rivestimento su uno o due lati) viene classificato al codice TARIC 7007198019, il vetro solare senza rivestimento al codice TARIC 7007198011.
2. Le aliquote del dazio compensativo applicabili al prezzo netto franco frontiera dell’Unione, dazio non corrisposto, del prodotto descritto al paragrafo 1 e fabbricato dalle società sottoelencate sono le seguenti:
Società
Dazio compensativo
Codice addizionale TARIC
Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd
3,2 %
B943
Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd
17,1 %
B944
Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd
12,8 %
B945
Henan Yuhua New Material Co., Ltd
16,7 %
B946
Altre società che hanno collaborato elencate nell’allegato I
12,4 %
Tutte le altre società
17,1 %
B999
3. L’applicazione delle aliquote individuali del dazio compensativo specificate per le società menzionate al paragrafo 2 è subordinata alla presentazione alle autorità doganali degli Stati membri di una fattura commerciale valida conforme ai requisiti indicati nell’allegato II. In caso di mancata presentazione di tale fattura si applica l’aliquota del dazio applicabile a «Tutte le altre società».
4. Salvo diverse disposizioni, si applicano le norme vigenti in materia di dazi doganali.
Articolo 2
Qualora un nuovo produttore esportatore della Repubblica popolare cinese fornisca alla Commissione elementi sufficienti a dimostrare che:
-
non ha esportato nell’Unione il prodotto descritto all’articolo 1, paragrafo 1, durante il periodo dell’inchiesta (dal 1o gennaio 2012 al 31 dicembre 2012),
-
non è collegato a nessuno degli esportatori o produttori della Repubblica popolare cinese soggetti alle misure istituite dal presente regolamento,
-
ha effettivamente esportato nell’Unione il prodotto in esame dopo il periodo dell’inchiesta su cui si basano le misure, o ha assunto un obbligo contrattuale irrevocabile di esportarne una quantità rilevante nell’Unione,
l’articolo 1, paragrafo 2, può essere modificato aggiungendo il nuovo produttore esportatore alle società che hanno collaborato non incluse nel campione e pertanto soggette al dazio medio ponderato del 12,4 %.
Articolo 3
Il presente regolamento entra in vigore il giorno successivo alla pubblicazione nella Gazzetta ufficiale dell’Unione europea.
Il presente regolamento è obbligatorio in tutti i suoi elementi e direttamente applicabile in ciascuno degli Stati membri.
Fatto a Bruxelles, il 13 maggio 2014