РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) № 1283/2014 НА КОМИСИЯТА
от 2 декември 2014 година
за налагане на окончателно антидъмпингово мито върху вноса на някои принадлежности за тръбопроводи от желязо или стомана с произход от Република Корея и Малайзия след преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие съгласно член 11, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. за защита срещу дъмпингов внос от страни, които не са членки на Европейската общност (1), и по-специално член 11, параграф 2 от него,
като има предвид, че:
1. ПРОЦЕДУРА
1.1. Действащи мерки
(1)
Действащите антидъмпингови мерки върху вноса на някои принадлежности за тръбопроводи („ПТ“ или „разглеждания продукт“) с произход от Република Корея и Малайзия („засегнатите държави“) бяха наложени първоначално с Регламент (ЕО) № 1514/2002 на Съвета (2) („първоначалните мерки“).
(2)
Действащите антидъмпингови мита за Малайзия са 75 %, с изключение на дружествата Anggerik Laksana Sdn Bhd и Pantech Steel Industries Sdn Bhd, които подлежат на антидъмпингово мито съответно в размер на 59,2 % и 49,9 %. За Република Корея митото е 44 % за всички дружества.
(3)
Първоначалните мерки бяха запазени с Регламент (ЕО) № 1001/2008 на Съвета (3), последно изменен с Регламент (ЕС) № 363/2010 на Съвета (4) („действащите мерки“).
1.2. Действащи мерки по отношение на други трети държави
(4)
По отношение на разглеждания продукт, извън обхвата на настоящата процедура, понастоящем има действащи антидъмпингови мерки върху износа от Китайската народна република и Тайланд (5). Мерките по отношение на разглеждания продукт с произход от Китай бяха разширени по обхват, за да се включи вносът на същия продукт, изпращан от Тайван (6), Индонезия (7), Шри Ланка (8) и Филипините (9). На 3 септември 2014 г., съгласно член 11, параграф 2 от основния регламент, Комисията започна преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на мерките върху вноса на ПТ от Китайската народна република и разширени по обхват, за да включват и Тайван, Индонезия, Шри Ланка и Филипините. Тя публикува известие за започване в Официален вестник на Европейския съюз (10). Срокът на действие антидъмпинговите мерки върху износа от Тайланд е изтекъл.
(5)
През януари 2013 г. бяха наложени мерки върху вноса на разглеждания продукт с произход от Русия и Турция (11).
1.3. Започване на преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие
(6)
На 8 февруари 2013 г. Европейската комисия („Комисията“) публикува известие за предстоящото изтичане на срока на действие на действащите антидъмпингови мерки (12) по отношение на ПТ с произход от Република Корея и Малайзия.
(7)
На 26 юни 2013 г. Комисията получи искане за започване на преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на посочените мерки съгласно член 11, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1225/2009 („основния регламент“).
(8)
Искането е подадено от Комитета за защита на отрасъла за стоманени съединителни елементи за челно заваряване на Европейския съюз („заявителя“) от името на производители, които представляват над 40 % от общото производство на Съюза на разглеждания продукт.
(9)
Основание за искането е вероятността изтичането на срока на действие на мерките да доведе до повторно възникване на дъмпинг и на вреда за промишлеността на Съюза.
(10)
На 15 октомври 2013 г. Комисията започна преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на мерките съгласно член 11, параграф 2 от основния регламент. Тя публикува известие за започване в Официален вестник на Европейския съюз (13).
1.4. Заинтересовани страни
(11)
В известието за започване Комисията прикани всички заинтересовани страни да се свържат с нея, за да вземат участие в разследването в рамките на преразглеждането. Комисията уведоми изрично заявителя, другите известни производители от Съюза, ползвателите и вносителите, производителите износители от Република Корея и Малайзия и корейските и малайзийските органи за започването на преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие, и ги прикани да съдействат.
(12)
Всички заинтересовани страни имаха възможността да представят коментари относно започването на преразглеждането и да поискат да бъдат изслушани от Комисията и/или от служителя по изслушванията при търговските процедури.
1.4.1. Извадка
(13)
В известието за започване Комисията посочи, че може да изготви извадка от производителите от Съюза, вносителите и корейските производители износители в съответствие с член 17 от основния регламент.
а) Изготвяне на извадка от производители от Съюза
(14)
В известието за започване Комисията обяви, че е направила временен подбор на извадка от производители от Съюза, и прикани заинтересованите страни да представят коментари. Извадката беше подбрана въз основа на производството и обема на продажбите на сходния продукт през разследвания период в рамките на преразглеждането („РПП“) в Съюза, като същевременно се гарантира географското покритие, и беше съставена от четирима производители от Съюза или групи производители от Съюза (пет отделни дружества), разположени в Германия, Франция, Италия, Румъния и Австрия. Не бяха получени коментари и временно подбраните дружества бяха запазени в окончателната извадка.
(15)
След започване на процедурата обаче Комисията трябваше да изключи от извадката двама производители от Съюза поради липса на сътрудничество. Останалите две дружества/група от дружества (три отделни дружества), представляват 49 % от производството на Съюза и 45 % от продажбите в ЕС, както и разполагат с производствени обекти в три различни държави. Поради това изменената извадка беше сметната за все още представителна за промишлеността на Съюза.
б) Изготвяне на извадка от вносители
(16)
За да реши дали е необходимо изготвянето на извадка и - ако е необходимо - да направи подбор на такава, Комисията поиска от несвързаните вносители да предоставят информацията, посочена в известието за започване. Въпреки това нито един вносител не оказа съдействие в хода на разследването.
в) Изготвяне на извадка от производители износители в Република Корея
(17)
За да реши дали е необходимо изготвянето на извадка и - ако е необходимо - да направи подбор на такава, Комисията поиска от всички производители износители в Корея да предоставят информацията, посочена в известието за започване. Освен това Комисията се обърна към мисията на Република Корея към Европейския съюз с молба да посочи и/или да се свърже с други евентуални производители износители, които е възможно да проявят интерес към участие в разследването.
(18)
Двама корейски производители износители предоставиха поисканата информация, но само един се съгласи да съдейства и да бъде включен в извадката. Поради това беше решено, че не е необходимо изготвяне на извадка от корейски производители износители.
г) Производители износители в Малайзия
(19)
С оглед на малкия брой известни производители износители от Малайзия в известието за започване Комисията не предвиди изготвянето на извадка.
(20)
Комисията прикани всички производители износители да заявят своя интерес в срок от 15 дни след публикуването на известието за започване. Освен това Комисията се обърна към мисията на Малайзия към Европейския съюз с молба да посочи и/или да се свърже с други евентуални производители износители, които е възможно да проявят интерес към участие в разследването.
1.4.2. Отговори на въпросника
(21)
Комисията изпрати въпросници на всички включени в извадката дружества в Съюза, на оказващото съдействие корейско дружество и на всички известни производители износители от Малайзия.
(22)
Един производител от Съюза не отговори на въпросника, а друг производител от Съюза представи само частичен отговор и не отговори на изпратеното до него писмо с искане за допълнителна информация. Впоследствие тези двама производители от Съюза бяха изключени от извадката (вж. съображение 15 по-горе). Един корейски производител износител предостави отговор на въпросника. Нито един от производителите износители в Малайзия не представи отговор на въпросника.
1.4.3. Проверки на място
(23)
Комисията издири и провери цялата информация, която сметна за необходима за определяне на вероятността от повторно възникване на дъмпинга и на произтичащата от него вреда и за оценка дали налагането на мерките би било в противоречие с интереса на Съюза. Бяха извършени проверки на място в съответствие с член 16 от основния регламент в помещенията на следните дружества:
Производители от Съюза:
-
Erne Fittings GmbH, Schlins, Австрия и свързаното дружество Siekman Fittings, Lohne, Германия;
-
Vallourec Fittings S.A., Франция.
Производители износители в Република Корея:
-
TK Corporation, Busan.
1.5. Разследван период в рамките на преразглеждането и разглеждан период
(24)
Разследването за вероятност от повторно възникване на дъмпинга обхвана периода от 1 октомври 2012 г. до 30 септември 2013 г. („разследван период в рамките на преразглеждането“ или „РПП“).
(25)
Проучването на тенденциите, които имат значение за оценката на вероятността от продължаване или повторно възникване на вредата, обхвана периода от 1 януари 2010 г. до края на РПП („разглеждания период“).
1.6. Оповестяване
(26)
На 12 септември 2014 г. Комисията оповести на всички заинтересовани страни съществените факти и съображения, въз основа на които възнамерява да запази действащите антидъмпингови мерки, и прикани всички заинтересовани страни да представят коментари. Коментарите от заинтересованите страни бяха разгледани от Комисията и взети под внимание, когато това бе уместно.
2. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
2.1. Разглеждан продукт
(27)
Продуктът, предмет на преразглеждането, са принадлежности за тръбопроводи (различни от отлетите принадлежности за тръбопроводи, фланците и резбованите принадлежности за тръбопроводи) от желязо или стомана (с изключение на неръждаемата стомана), чийто най-голям външен диаметър не превишава 609,6 mm, от вид, използван за челно заваряване или за други цели, с произход от Република Корея и Малайзия, класирани понастоящем в кодове по КН ex 7307 93 11, ex 7307 93 19 и ex 7307 99 80 („разглежданият продукт“ или „ПТ“).
2.2. Сходен продукт
(28)
Разследването в рамките на преразглеждането потвърди, както и при първоначалното разследване, че ПТ, произведени в засегнатите държави, продавани на вътрешния пазар и/или изнасяни в Съюза и/или на други пазари за износ, имат едни и същи основни физически, технически и химични характеристики и крайни приложения като продуктите, продавани в Съюза от промишлеността на Съюза.
(29)
Поради тази причина Комисията реши, че този продукт е сходен продукт по смисъла на член 1, параграф 4 от основния регламент.
3. ВEРОЯТНОСТ ОТ ПОВТОРНО ВЪЗНИКВАНЕ НА ДЪМПИНГ
(30)
В съответствие с член 11, параграф 2 от основния регламент Комисията разгледа дали изтичането на срока на действие на действащите мерки може да доведе до повторно възникване на дъмпинга от засегнатите държави.
3.1. Република Корея
3.1.1. Предварителни бележки
(31)
Един от най-големите корейски производители на ПТ, TK Corporation, оказа съдействие при разследването. Това оказало съдействие дружество представлява 25 %-40 % от корейския износ на ПТ (точната цифра не се предоставя от съображения за поверителност). TK Corporation предостави на Комисията отговор на въпросника, включително данни за вътрешните и експортните продажби и за производствените разходи. Комисията счете, че анализът на корейския дъмпинг през РПП и части от анализа за повторното му възникване може да се основат на данните на това дружество предвид дела му в корейския износ на ПТ. Отговорът на TK Corporation беше проверен.
3.1.2. Дъмпинг на вноса през РПП
(32)
През РПП само незначителен обем ПТ (по-малко от 50 тона) са били внесени в Съюза от Корея. Някои от тези продажби са реализирани от единствения оказал съдействие производител износител, TK Corporation. Ясно е, че посочените количества не са представителни, тъй като представляват по-малко от 0,1 % от производството на TK Corporation. Освен това не е ясно дали антидъмпинговото мито върху вноса от TK Corporation е било платено, което поражда съмнения дали вносът действително е влязъл на митническата територия на Съюза. Също така тези продажби се отнасят за три конкретни проекта със съответните им спецификации за принадлежности (поради което са непредставителни продажби) и продажбите са извършени в „пакет“ с други принадлежности (главно от неръждаема стомана). Поради горепосочените причини не можеше да се направи съдържателен анализ на дъмпинга въз основа на вноса на ПТ от TK Corporation в Съюза през РПП.
(33)
След оповестяването TK Corporation изрази мнението, че Комисията е трябвало да изготви своя анализ на дъмпинга въз основа на експортните продажби на дружеството в Съюза, поради следните причини: i) експортните продажби на дружеството за Съюза през РПП са били значителни и поради това представителни, тъй като са включвали „не по-малко от 26 фактури с 282 отделни трансакции въпреки наличието на мита“; ii) при липса на яснота по отношение на плащането на антидъмпинговото мито някои от продажбите (предназначени за офшорен проект) няма да са предмет на антидъмпингово мито, докато за други продажби, осъществени през РПП, антидъмпинговите мита не винаги са били платени от износителите в резултат от неправилна класификация на тези продукти, поради което вносителите не са знаели, че има дължими антидъмпингови мита. Междувременно вносителите бяха уведомени за посочената грешка и оттогава са изплатили тези антидъмпингови мита с обратно действие; и iii) условията за експортни продажби за Съюза са били нормални, тъй като не са прилагани по-кратки срокове за доставка, нито начислените цени са били предмет на кръстосана компенсация.
(34)
Тези коментари бяха надлежно анализирани. Ниското равнище на експортните продажби на дружеството за Съюза - в абсолютно изражение, както и спрямо неговото общо производство на сходния продукт (под 0,1 %), не бе оспорено от TK Corporation. Комисията поддържа своята позиция, че този много малък обем, както в относително, така и в абсолютно изражение, не се счита за представителен.
(35)
Освен това въз основа на предоставените документи Комисията не можеше да установи коя част от твърдените продажби на ТК Corporation в Съюза в крайна сметка са били правилно класифицирани и внесени, а също твърдението, че цените не са били предмет на кръстосана компенсация, не можеше да бъде проверено и поради това не можеше да бъде прието, тъй като подкрепящите документи са предоставени едва след проверката на място. Във всеки случай и по двата въпроса, предвид заключението от анализа в съображение 34 по-горе, не е необходимо Комисията да направи окончателна преценка, тъй като дори общо отчетеният обем на продажбите на TK Corporation в Съюза не може да се счита за достатъчно представителен.
(36)
Поради това Комисията потвърждава, че продажбите на TK Corporation в Съюза през РПП не могат да се използват за съдържателен анализ на дъмпинга в рамките на настоящото преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие.
3.1.3. Доказателства за вероятност от повторно възникване на дъмпинга
(37)
Комисията анализира дали съществува вероятност от повторно възникване на дъмпинга, ако срокът на действие на мерките изтече. При този анализ бяха взети предвид следните елементи: експортната цена за други местоназначения, производственият капацитет и свободният капацитет в Корея, както и привлекателността на пазара на Съюза.
3.1.3.1. Износ от Корея за други местоназначения
(38)
Предвид малкия обем на вноса на ПТ от Корея за Съюза и липсата на надеждност на цените за тези продажби (вж. съображения 32-36), Комисията стигна до заключението, че следва да се използват данните за продажбите на ПТ от Корея за други държави с цел да се направи оценка на евентуалното бъдещо равнище на експортните цени за Съюза, ако се допусне срокът на действие на мерките да изтече.
(39)
Бе счетено за целесъобразно първо да се анализират корейските продажби за Съединените американски щати (САЩ), тъй като за разлика от всички други корейски експортни местоназначения, този пазар е сходен по големина с този на Съюза, има много местни производители, но и с голям дял на вноса и много ниски вносни тарифни ставки, което го прави един силно конкурентен пазар. Освен това САЩ е основно местоназначение на износа от Корея като цяло, включително за TK Corporation.
(40)
В допълнение, в хода на разследването бяха разгледани всички други експортни продажби на ПТ от Корея.
(41)
Изчисления за дъмпинга бяха направени за продажбите в САЩ, както и за продажбите във всички други местоназначения за износ (с изключение на Съюза поради причините, изложени в съображения 32-36 по-горе).
а) Нормална стойност
(42)
В съответствие с член 2, параграф 1 от основния регламент нормалната стойност за TK Corporation бе основана на платената или подлежаща на плащане цена от независими клиенти на вътрешния пазар на дружеството при обичайни търговски условия, когато това беше възможно.
(43)
За видовете на продукта, които не позволяват да се приложи тази методология, нормалната стойност бе конструирана в съответствие с член 2, параграф 3 от основния регламент.
(44)
Това беше направено въз основа на действителните производствени разходи на TK Corporation, предоставени в отговора на въпросника, а именно действителните производствени разходи, към които бяха прибавени разходите за продажба и общите и административните разходи (ПОАР) и печалба в съответствие с член 2, параграф 6 от основния регламент.
б) Експортна цена
(45)
Както е обяснено в съображения 32-36, продажбите на TK Corporation за Съюза не можеха да бъдат използвани за изчислението на дъмпинга и поради това експортните цени се основаваха на износа на дружеството за пазари на трети държави.
(46)
В съответствие с член 2, параграф 9 от основния регламент беше използвана експортната цена на TK Corporation за други държави, коригирана на равнище франко завода, като се вземат предвид, по целесъобразност, разходите, inter alia, за транспорт, мита и данъци.
в) Сравнение и корекции
(47)
Нормалната среднопретеглена стойност и среднопретеглената експортна цена на ПТ бяха сравнени, в съответствие с член 2, параграф 11 от основния регламент, на равнище франко завод.
(48)
За целите на справедливото сравнение между нормалната стойност и експортната цена, бяха отчетени разликите, констатирани във факторите, влияещи на цените и на съпоставимостта на цените, в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент. За целта бяха направени корекции, отчитащи сухопътното и морското навло, разходите за застраховки, обработка и товарене и допълнителните разходи.
(49)
За да се направи разграничение между различните видове на разглеждания продукт, в първоначалната методология на контролния номер на продукта (КНП) за определяне на видовете на продукта беше предвидена 11-цифрова система. Изчисленията на дъмпинга бяха направени с леко намалена КНП структура от 7 цифри. Полетата, свързани със стандарта за спецификация и чистотата на материала бяха заменени с опростен критерий, разграничаващ между продукти, произведени от въглеродна стомана и легирана стомана. Това беше направено, тъй като беше установено, че има малка разлика между използваните стандартни спецификации (като например ANSI или EN) и системите за класификация на материала следват използвания стандарт. Поради тази причина опростената система подобри съпоставимостта за изчисленията на дъмпинга (и на вредата) за хиляди КНТ, без да се изопачава резултатът от самото изчисление.
(50)
TK Corporation отправи искане Комисията да увеличи първоначалната КНП система до 16 цифри, което беше отхвърлено, тъй като използваната система вече можеше да категоризира разглеждания продукт по ефикасен начин. Освен това следва да се отбележи, че беше ясно, че изчислените дъмпингови маржове (и тези на вредата) не биха се променили съществено - ако са въз основа на 7, 11 или 16 цифри, тъй като средните продажни цени на TK Corporation на различните пазари са варирали в значителна степен.
(51)
Вторият въпрос във връзка с изчисляването касае метода за изчисляване на обема, който да бъде използван за изчислението на дъмпинга. TK Corporation направи твърдението, че тъй като за вписване на количеството в техните фактури за продажба, ценови листи за (евентуални) клиенти, както и в счетоводните им книжа са използвани „бройки“, в изчислението като мерна единица следва също да се използват бройки. Във въпросника се изискваше количеството да се посочи в тегло, но за някои от своите продажби TK Corporation отговориха в бройки. За тези продажби преобразуването от бройки в тегло беше направено от TK Corporation като част от процеса на изискване на допълнителни данни. Комисията реши, че използването на теглото е най-добрата методология, поради следното:
-
бройките като мерна единица могат да доведат до отклонения по отношение на средната единична цена, тъй като те не съответстват на дадено тегло на бройка, което е важен фактор при определянето на разходите (а оттук и на цената) на разглеждания продукт,
-
теглото е необходимо за изчисленията на вредата, тъй като това е методологията, използвана от производителите от Съюза, и би било нецелесъобразно да се използват различни методологии при изчисленията на дъмпинга и вредата (подбиването на цените); както и
-
в данните на митническите служби на Съюза и в корейските статистически данни за износа е регистрирано единствено теглото за разглеждания продукт.
(52)
Освен това следва да се отбележи, че като цяло изчислените дъмпингови маржове не се променят в голяма степен, ако са въз основа на бройки, предвид значителните различия в средните цени на TK Corporation на различните пазари.
(53)
След оповестяването TK Corporation отново изрази становището, че Комисията е трябвало да основе своите изчисления на дъмпинга въз основа на бройки, а не на тегло. Една от посочените причини е, че данните за продажбите и разходите на TK Corporation са дадени в бройки и по този начин преобразуването в тегло може да доведе до отклонения при изчисляването на дъмпинговия марж.
(54)
Що се отнася до съпоставимостта с промишлеността на Съюза, TK Corporation изтъкна, че Комисията не е изчислила маржа на вредата, а по отношение на дъмпинговия марж не е необходимо да се прави сравнение с данните за разходите и продажбите на промишлеността на Съюза. Освен това TK Corporation направи твърдението, че използваната в трансакциите мерна единица, включително и от промишлеността на Съюза, следва да е бройка, а не килограм или тон.
(55)
Накрая, TK Corporation не вижда значението на факта, че в данните на митническите служби на Съюза и в корейските статистически данни за износа е регистрирано теглото.
(56)
Гореизложените коментари бяха надлежно анализирани. На първо място е важно да се отбележи, че TK Corporation не предостави „алтернативно“ изчисление на дъмпинга на база бройка. Всъщност, въпреки че твърдят, че „изчислението на бройка“ ще доведе до по-точен резултат, те не успяват в действителност да докажат това. Комисията отново заявява, че изчислените дъмпингови маржове са значителни и, както е обяснено в съображение 52, не са установени съществени разлики между дъмпинговите маржове, изчислени въз основа на тегло и съответно въз основа на бройки. С други думи, неоспоримо е, че независимо от използвания метод се установяват големи дъмпингови маржове. Освен това, важно е да се припомни, че преобразуването от бройки в тегло в данните за продажбите и разходите на TK Corporation е направено от самата TK Corporation, използвайки тяхна собствена методология. Освен това техният каталог, който е на разположение на уебсайта на дружеството, дава информация за приблизителното тегло на всеки вид принадлежност.
(57)
Трансакциите на промишлеността на Съюза са изразени едновременно в тегло и бройки, както е видно във фактурите, проверени от Комисията. Освен фактурирането теглото е методиката, използвана за определянето на капацитета, обема на производството и производствените разходи - не само в Съюза, но и в целия свят, както и в Корея. Суровините, които представляват най-големият елемент в производствените разходи на разглеждания продукт, се закупуват в тонове. Други фактори, като например потреблението на енергия, разходите за труд и навло, също се изчисляват въз основа на теглото. Промишлеността на Съюза също така определя отстъпките за клиентите в края на годината въз основа на обема (в тонове), закупен от клиента, а не въз основа на броя на единиците. Освен това в настоящото преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие беше необходимо да се изчислят маржовете на подбиване на цените (което беше направено; вж. съображения 98-105), и поради това е погрешен аргументът, че не е необходимо да се направи сравнение между данните за промишлеността на Корея и на Съюза, както се предполага от твърдението, обобщено в съображение 54 по-горе.
(58)
Събраните и използвани статистически данни в световен мащаб в хода на разследването, включително статистическите данни за корейския износ и митническите статистически данни на Съюза, са изразени единствено в тегло. Те бяха използвани, inter alia, за анализиране на корейския износ на разглеждания продукт за Съюза и за трети държави. С цел да установи делът на TK Corporation в него и да се извърши кръстосана проверка на обема на техните продажби за Съюза, както е посочено в отговора им на въпросника, беше необходимо данните на TK Corporation да бъдат преобразувани в тегло, тъй като не беше възможно статистическите данни за корейския износ и митническите статистически данни на Съюза да бъдат преобразувани в бройки.
(59)
Накрая, важно е да се отбележи, че в предишни разследвания (като например разследването, довело до първоначалните мерки, и първото преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие), както и в по-скорошни разследвания относно същия продукт от Русия и Турция, също е използвана методологията въз основа на теглото.
(60)
С оглед на гореизложеното Комисията потвърждава, че твърдението, че изчисленията следва да се направят на база бройки, следва да бъде отхвърлено.
г) Дъмпинг през РПП
(61)
Изчислените по този начин дъмпингови маржове за TK Corporation са 46 % и 27 % в зависимост от местоназначението на износа.
3.1.3.2. Производствен капацитет на Корея
(62)
Що се отнася до общия производствен капацитет на Корея и нейния свободен капацитет, в хода на разследването Комисията не получи информация от нито един корейски производител, с изключение на TK Corporation. Комисията съответно трябваше да се позове на член 18 от основния регламент, за да направи констатации в това отношение, и информацията, с която разполага, е проверената информация, предоставена от TK Corporation, касаеща само това дружество, и информацията за цялата държава, включена в искането за преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие.
(63)
Свободният капацитет, деклариран от TK Corporation, бе надлежно проверен. Чрез екстраполиране на свободния капацитет, деклариран от TK Corporation през РПП въз основа на дела им в общия корейски обем на износа, Комисията изчисли, че общият свободен капацитет в Корея възлиза на най-малко 15 000 тона, което представлява около 25 % от общото потребление на Съюза. Относно това изчисление обаче е важно да се отбележи, че производствените обеми в сравнение с производствения капацитет са много специфични за дружеството, и освен това, въпреки че TK Corporation е един от по-големите производители на сходния продукт в Корея, дружеството е само едно от всички дружества и определено няма господстваща позиция. Поради това Комисията направи кръстосана проверка на тази констатация с информацията, съдържаща се в искането.
(64)
Информацията за свободния капацитет, предоставена в искането, се основава на прогнозни данни за капацитета и производството за всички корейски производители, посочени от заявителя. По отношение на производствения капацитет на трите най-големи производителя са използвани обществено достъпните данни. За другите (много по-малки) корейски производители тези данни не са обществено достояние и следователно заявителят е използвал други разумни методи за оценяване на техния производствен капацитет. Освен това с цел определяне на свободния капацитет заявителят е приел определено равнище на корейското вътрешно потребление и е взел предвид вноса в Корея, както и износа от Корея. Както при изчисляването на производствения и свободния капацитет бяха направени съответните отчисления, за да се вземе предвид производството на други видове продукти, които не попадат в обхвата на продукта. Тази съвкупност от информация очевидно бе счетена за по-пълна и убедителна от информацията, посочена в съображение 63 по-горе. Не бяха получени коментари, които да противоречат на тези данни. На тази основа, като се използват наличните факти, свободният капацитет в Корея се оценява на 119 300 тона, което се равнява, само по себе си, на два пъти размера на пазара на Съюза през РПП.
3.1.3.3. Привлекателност на пазара на Съюза
(65)
Припомня се, че ПТ се използват предимно в петролната и газовата промишленост, строителството, производството на енергия, корабостроенето и промишлените инсталации. Нито един от наличните факти не сочи съществен растеж или спад на тези отрасли в Корея, поради което се счита, че корейският вътрешен пазар на ПТ ще се задържи сравнително стабилен през следващите години и няма да даде възможност за съществено разрастване на корейските ПТ. Освен Корея, основните пазари за износ на тези отрасли са Съюза, САЩ, държавите от Близкия Изток и Югоизточна Азия. В хода на разследването не бе открита информация, която да предполага, че на някой от тези пазари търсенето ще намалее или ще се увеличи в значителна степен през следващите години.
(66)
Корея вече има високо равнище на износа за САЩ, държавите от Близкия Изток и Югоизточна Азия и поради това тези пазари не разполагат със значителен потенциал за растеж на корейската промишленост. Припомня се също, че във връзка с корейския износ за САЩ беше установен значителен дъмпинг от 46 %. Поради факта, че пазарът на Съюза е един от най-големите пазари в света, той е привлекателен пазар за растеж, ако мерките бъдат отменени, тъй като към момента корейските производители износители не са се възползвали изцяло от него предвид действащите мерки.
(67)
Що се отнася до размера и условията на пазара, американският пазар и пазарът на Съюза са сходни. И на двата пазара има голям брой местни производители, а вносът има значителен пазарен дял. Разследването показа, че средната продажна цена на пазара на Съюза (като се вземат предвид всички продажби на производителите от Съюза, както и всички продажби за внос в Съюза), е 2 600 EUR/t. Следователно средната цена на пазара на Съюза е сходна със средната цена на пазара на САЩ за корейските производители износители (2 700 EUR/t), с тази разлика, че в САЩ те не подлежат на антидъмпингови мерки. Поради тази причина настоящите ограничени корейски продажби за Съюза вероятно се дължат на съществуващите мерки по отношение на разглеждания продукт. Припомня се, че през РПП САЩ е бил най-големият пазар за износа на корейските износители. Това показва, че Съюзът ще бъде привлекателен пазар за корейските износители и че ако митата бъдат отменени, може да се очаква пазарът на Съюза да привлече сходни по големина обеми като тези на пазара на САЩ. През РПП корейските ПТ представляват 20-25 % от целия внос на ПТ в САЩ, а като пазарен дял от общия пазар на ПТ на САЩ - от 10 % до 15 % (точните данни не се предоставят от съображения за поверителност). С други думи, корейските производители вероятно ще използват наличния свободен капацитет, както е описано в съображение 64, за да навлязат отново на пазара на Съюза, ако мерките бъдат отменени.
(68)
Както е обяснено в съображение 39 по-горе, с изключение на САЩ, няма второ местоназначение за корейския износ, което може да бъде надлежно използвано в анализа на развитието на пазара на Съюза, ако срокът на действие на мерките изтече. Поради тази причина обединяването на всички експортни продажби в местоназначения, различни от Съюза или САЩ, в настоящия анализ не се счита, че ще доведе до надеждни средни цени с оглед на различните обстоятелства, характерни за тези (много по-малки) отделни пазари. Предвид ограничения характер на анализа, както е описано по-горе, и липсата на значителен потенциал за растеж на тези „други пазари“ в близко бъдеще обаче не се очаква тези пазари да поемат значителен допълнителен внос от Корея.
3.1.3.4. Заключение относно вероятността от повторно възникване на дъмпинга
(69)
Предвид гореизложеното съществува вероятност от повторно възникване на дъмпинга, ако се допусне срокът на действие на мерките да изтече. Разследването показа, че корейските продажби на ПТ в САЩ и в други трети държави се реализират на дъмпингови цени с дъмпингови маржове съответно от 46 % и 27 %.
(70)
Освен това свободният капацитет на Корея е значителен в сравнение с потреблението на Съюза през РПП. Ако този капацитет се използва за износ за Съюза и в ценова конкуренция с производителите от Съюза или с основния внос от трети държави, съществува голяма вероятност този износ да се осъществява на дъмпингови цени.
3.2. Малайзия
3.2.1. Предварителни бележки
(71)
При липсата на съдействие от страна на производители износители от Малайзия цялостният анализ трябваше да се основава на наличната информация на Комисията от други източници. В това отношение, както и в съответствие с разпоредбите на член 18 от основния регламент, Комисията проучи различните статистически източници. Статистическите данни за вноса, събрани съгласно член 14, параграф 6 от основния регламент („базата данни по член 14, параграф 6“), предоставиха най-добрата налична информация, за да се установят количествата и цените на вноса за пазара на ЕС. Други източници като Евростат не бяха използвани, тъй като разглежданият продукт не може да бъде разграничен от другите продукти, при които също се използва 8-цифрен код.
3.2.2. Дъмпинг на вноса през РПП
(72)
Базата данни по член 14, параграф 6 показва, че не е осъществен внос на пазара на ЕС от Малайзия. Поради това беше направено заключението, че през РПП не е имало продължаване на дъмпинга на малайзийския износ.
3.2.3. Доказателства за вероятност от повторно възникване на дъмпинга
(73)
Комисията анализира дали съществува вероятност от повторно възникване на дъмпинга, ако срокът на действие на мерките изтече. При този анализ бяха взети предвид следните елементи: експортната цена за други местоназначения, производственият капацитет и свободният капацитет в Малайзия, както и привлекателността на пазара на Съюза.
3.2.3.1. Износ от Малайзия за други местоназначения
(74)
Предвид липсата на внос на ПТ от Малайзия за пазара на Съюза Комисията прибягна до данни от друга държава. САЩ бяха счетени за подходяща държава, тъй като пазарът ѝ е сходен по големина с този на Съюза, има много местни производители, но и голям дял на вноса, което прави пазара много конкурентен. Освен това САЩ определено е най-голямото местоназначение за износа от Малайзия, където през РПП е реализиран 87 % от малайзийския износ. Този подход е идентичен на подхода, използван при предишното разследване за Малайзия, както и при оценката на „вероятността от повторно възникване на вредата“.
а) Нормална стойност
(75)
При липсата на съдействие от страна на малайзийски производители износители, нормалната стойност бе основана, в съответствие с член 18 от основния регламент, на данните, предоставени в искането за преразглеждане, а именно изчислените разходи за производство, към които бяха добавени 6 % за ПОАР и печалбата, изразена като процент от цената франко завода. Счита се, че процентът е по консервативна оценка. Това се потвърждава от факта, че за единственото сътрудничещо дружество в тази процедура (TK Corporation, Корея) действителната стойност е много над 6 %.
б) Експортна цена
(76)
В съответствие с член 18 от основния регламент и при липсата на съдействие от страна на производители износители от Малайзия, експортната цена беше изчислена, като се използваха малайзийските експортни цени на разглеждания продукт за САЩ, получени от статистиката за вноса в САЩ.
в) Сравнение
(77)
Нормалната среднопретеглена стойност и среднопретеглената експортна цена на ПТ бяха сравнени, съгласно член 2, параграф 11 от основния регламент, на равнище франко завода.
(78)
За целите на справедливото сравнение между нормалната стойност и експортната цена, бяха отчетени разликите, констатирани във факторите, влияещи на цените и на съпоставимостта на цените, в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент. В това отношение процентът за ПОАР и печалбата, посочен в съображение 75 по-горе, е на база франко завода и не включва сухопътното и морското навло, разходите за застраховки, обработка и товарене и допълнителните разходи.
г) Дъмпингов марж през РПП
(79)
По методологията, описана по-горе, използвана и при първото преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие, с което се разшири обхватът на мерките („действащите мерки“), беше установен дъмпингов марж в размер на 57,7 %.
3.2.3.2. Производствен капацитет на Малайзия
(80)
При липсата на сътрудничество от Малайзия не беше предоставена информация относно производството и свободния капацитет. Според предоставената в искането информация в Малайзия има общ инсталиран капацитет от около 55 000 тона и свободен капацитет от близо 27 000 тона. В анализа, довел до този обем, не е включено производството (капацитета) на други продукти, поради което се счита за разумна стойност. Малайзийският свободен капацитет от 27 000 тона се равнява на около 40 % от общото потребление на Съюза през РПП.
3.2.3.3. Привлекателност на пазара на Съюза
(81)
Що се отнася до развитието на основните промишлени пазари на ползвателите в световен мащаб, както е обяснено в съображение 65 по-горе, пазарът на Съюза е един от най-големите пазари за ПТ и в досието няма информация, която да предполага, че на някой от тези пазари търсенето ще намалее или ще се увеличи в значителна степен през следващите години.
(82)
Разследването разкри, че продажните цени на производителите от Съюза на пазара на Съюза са по-високи от малайзийските експортни цени на други експортни пазари, особено на пазара на САЩ. В действителност средната цена на пазара на Съюза е 2 600 EUR/t, докато според статистически данни на САЩ средната вносна цена на малайзийския внос в САЩ е 1 600 EUR/t. Поради това пазарът на Съюза ще бъде привлекателен пазар за износители от Малайзия, ако мерките бъдат отменени. Това е от особено значение с оглед на малайзийския свободен капацитет, но също така се припомня, че понастоящем 87 % от износа от Малайзия е насочен към САЩ, където малайзийските производители износители продават на значително по-ниски цени.
3.2.3.4. Заключение относно вероятността от повторно възникване на дъмпинга
(83)
Предвид гореизложеното съществува вероятност от повторно възникване на дъмпинга, ако се допусне изтичане на срока на действие на мерките. Бе установено, че малайзийските продажби на ПТ в САЩ се реализират на дъмпингови цени с дъмпингов марж от 57,7 %.
(84)
Освен това свободният капацитет на Малайзия е значителен в сравнение с потреблението на Съюза през РПП. С оглед на равнището на цените в Съюза този капацитет вероятно ще бъде използван, поне частично, за износ за Съюза, ако мерките бъдат отменени. Може да се очаква също, че в този случай голяма част от износа за САЩ ще бъде пренасочена към пазара на Съюза предвид преобладаващите цени на пазара на Съюза в сравнение с тези в САЩ.
3.3. Заключение относно вероятността за повторно възникване на дъмпинга
(85)
Предвид изложеното по-горе, т.е. високите дъмпингови маржове, наличния голям свободен капацитет в засегнатите държави, заедно с техния голям капацитет за износ и привлекателността на пазара на Съюза по отношение на цените и големината, може да се направи заключението, че ако се позволи срокът на действие на мерките да изтече, дъмпинговият внос от Република Корея и Малайзия за Съюза ще бъде възобновен.
4. ВЕРОЯТНОСТ ОТ ПОВТОРНО ВЪЗНИКВАНЕ НА ВРЕДА
4.1. Определение за промишленост и производство на Съюза
(86)
Промишлеността на Съюза не е претърпяла значими структурни промени в сравнение с нейното състояние, както е описано в Регламент (ЕО) № 1001/2008 на Съвета, посочен в съображение 3 по-горе. Двадесет и двама производители от Съюза са произвеждали сходния продукт през РПП. Те представляват „промишлеността на Съюза“ по смисъла на член 4, параграф 1 от основния регламент.
(87)
Общото производство на Съюза през РПП е установено на около 57 736 тона. Комисията определи тази стойност въз основа на цялата налична информация за промишлеността на Съюза, като например проверените данни за включените в извадката дружества и данните, предоставени от заявителя.
(88)
Включените в извадката дружества/група от дружества в рамките на разследването, представляват 49 % от производството на Съюза и 45 % от продажбите на Съюза (вж. съображение 15 по-горе). Поради това данните от извадката са представителни за състоянието на промишлеността на Съюза.
4.2. Потребление на Съюза
(89)
Комисията установи потреблението на Съюза, като взе предвид i) обема на продажбите на промишлеността на Съюза на пазара на Съюза въз основа на данните, предоставени от заявителя, и ii) вноса от трети държави въз основа на базата данни по член 14, параграф 6.
(90)
Потреблението на Съюза се променя по следния начин:
Таблица 1
Потребление на Съюза (метрични тонове)
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПП
Общо потребление на Съюза
55 497
62 426
58 941
59 992
Индекс (2010 г.= 100)
100
112
106
108
Източник: Данни, предоставени от заявителя, и базата данни по член 14, параграф 6
(91)
През 2011 г. потреблението се е увеличило с 12 % в сравнение с равнището през 2010 г. То е спаднало отново през 2012 г., но е останал над равнището от 2010 г. (увеличение от 6 %). Между 2010 г. и РПП потреблението в Съюза бележи ръст от 8 %.
4.3. Внос от засегнатите държави
4.3.1. Обем и пазарен дял на вноса от засегнатите държави
Република Корея
(92)
Комисията определи обема на вноса въз основа на информацията от базата данни по член 14, параграф 6. Пазарният дял на вноса бе установено, въз основа на данни от базата данни съгласно член 14, параграф 6 и данните, предоставени от заявителя.
(93)
Вносът в Съюза от Република Корея се е променял, както следва:
Таблица 2
Обем на вноса (метрични тонове) и пазарен дял
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПП
Обем на вноса от Република Корея (в тонове)
301
208
204
18
Индекс
100
69
68
6
Пазарен дял
0,5 %
0,3 %
0,3 %
0,03 %
Индекс
100
62
64
6
Източник: Данни, предоставени от заявителя, и базата данни по член 14, параграф 6
(94)
През разглеждания период обемът на вноса от Република Корея, беше много ниска в сравнение с общата консумация в ЕС. През РПП обемът намаля допълнително до 18 тона. Нивата на вноса са останали на това ниско равнище след налагането на първоначалните мерки през 2002 г. и поради това може да се приеме, че са резултат от антидъмпинговите мерки, които са в сила.
Малайзия
(95)
Комисията определи обема на вноса въз основа на информацията от базата данни по член 14, параграф 6. Пазарният дял на вноса бе установен, въз основа на данни от базата данни по член 14, параграф 6 и данните, предоставени от заявителя.
(96)
Вносът в Съюза от Малайзия се е променял, както следва:
Таблица 3
Обем на вноса (метрични тонове) и пазарен дял
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПП
Обем на вноса от Малайзия (в тонове)
19,4
0,03
0,27
0,13
Индекс
100
0
1
1
Пазарен дял
0,03 %
0
0,0005 %
0,0002 %
Индекс
100
0
1
1
Източник: Данни, предоставени от заявителя, и базата данни по член 14, параграф 6
(97)
През разглеждания период обемът на вноса от Малайзия е бил много нисък в сравнение с общата консумация в Съюза. Най-висок (но все още твърде нисък) обем е бил внесен през 2010 г. (19,4 тона), но от 2010 г. насам обемът на вноса на практика е бил преустановен. Нивата на вноса са отбелязали колебание след налагането на първоначалните мерки през 2002 г., но те никога не са достигнали нивата от периода преди налагането на мерките. Следователно може да се предположи, че много ниското ниво на вноса след налагането на първоначалните мерки през 2002 г. е резултат от антидъмпинговите мерки, които са в сила.
4.3.2. Цени на вноса от засегнатите държави и подбиване на цените
Република Корея
(98)
През РПП много малкият обем на вноса в Съюза на дружеството, оказало съдействие в разследването (TK Corporation), е бил значително под цените на промишлеността на Съюза на CIF равнище. Както е посочено в съображение 32 по-горе обаче, съществуват съмнения дали тези продукти действително са влезли на митническата територия на Съюза.
(99)
Въпреки това общият корейски внос е много малък (вж. съображение 32), тъй като представлява само 0,03 % от пазарния дял на Съюза (вж. таблица 2 по-горе). С оглед на много ограничения внос от Република Корея за Съюза и предвид голямото разнообразие от различните видове на продукта, цените на този внос не можеха да бъдат използвани, за да се определи подбиването на цените.
(100)
Поради тази причина Комисията използва експортните цени от Корея за САЩ и за други държави като заместители, за да определи какво би било подбиването на цените, ако корейските дружества продават на тези цени за Съюза.
(101)
Тъй като износът в световен мащаб на TK Corporation представлява около 25 % - 40 % от целия износ на ПТ от Република Корея, тези продажби бяха счетени за представителни за корейските експортни продажби. Така тези цени бяха използвани, за да се направи сравнението. Комисията коригира експортните цени, като към тях добави митата и таксата за товарене и обработване.
(102)
По този начин бе установено, че маржът на подбиване на цените е 17 % за продажбите в САЩ и 10 % за продажбите в световен мащаб.
Малайзия
(103)
Нито едно дружество в Малайзия не оказа съдействие в разследването. Въз основа на статистическа информация от базата данни по член 14, параграф 6, вносът в Съюза през РПП е бил незначителен (вж. таблица 3 по-горе). С оглед на много ограничения внос от Малайзия и предвид голямото разнообразие от различните видове на продукта, цените на този внос не можеха да бъдат използвани, за да се определи подбиването на цените.
(104)
Поради това Комисията определи подбиването на цените, използвайки същата методология, както при предишното преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие, а именно чрез сравняване на експортните цени от Малайзия за САЩ с продажните цени на пазара на Съюза. Комисията коригира експортната цена, като към нея добави митата и таксата за товарене и обработване.
(105)
По този начин бе установен марж на подбиване на цените в размер на 34 % за продажбите в САЩ. Комисията също така сравни продажните цени от Малайзия за други държави и маржът на подбиване за тези продажби е 28 %.
4.3.3. Внос от трети държави
(106)
Таблицата по-долу показва развитието на вноса в Съюза от други трети държави през разглеждания период по отношение на обема и пазарния дял, както и средната цена на този внос.
Таблица 4
Внос от трети държави
Държава
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПП
Китайска народна република
Обем в тонове
5 618
5 867
6 844
6 589
Индекс
100
104
122
117
Пазарен дял
10 %
9 %
12 %
11 %
Средна цена
1 125
1 261
1 544
1 426
Индекс
100
112
137
127
Други трети държави
Обем в тонове
11 668
12 938
11 630
12 036
Индекс
100
111
100
103
Пазарен дял
21 %
21 %
20 %
20 %
Средна цена
2 175
2 352
2 437
2 482
Индекс
100
108
112
114
Общо за всички трети държави, с изключение на засегнатите държави
Обем в тонове
17 286
18 805
18 474
18 625
Индекс
100
109
107
108
Пазарен дял
31 %
30,1 %
31,3 %
31 %
Средна цена
1 834
2 011
2 106
2 108
Индекс
100
110
115
115
Източник: базата данни по член 14, параграф 6
(107)
Пазарният дял на вноса с произход от трети държави (различни от засегнатите държави) е достигнал 31 % от общото потребление на Съюза през РПП. Най-голям пазарен дял държи вносът от Китайската народна република - 11 % от общото потребление на Съюза. През РПП другият съществен внос идва от Тайланд (4 % от пазара на Съюза), Виетнам (3 % от пазара на Съюза) и Саудитска Арабия (от липса на внос през 2010 г. до 4 % пазарен дял през РПП).
(108)
Цените, на които този внос влиза в Съюза, са относително ниски в сравнение със средните цени на промишлеността на Съюза, и по-специално вноса от Китайската народна република. Дори с антидъмпинговото мито от 58,6 % върху вноса от Китайската народна република, средната цена на китайския внос е по-ниска от цената на вътрешния пазар на Съюза (вж. таблица 4 по-горе).
4.4. Икономическо състояние на промишлеността на Съюза
4.4.1. Общи бележки
(109)
В съответствие с член 3, параграф 5 от основния регламент при проверката на въздействието на дъмпинговия внос върху промишлеността на Съюза бе направена оценка на всички икономически показатели, имащи отражение върху състоянието на промишлеността на Съюза през разглеждания период.
(110)
За анализа на вредата Комисията направи разграничение между макроикономическите и микроикономическите показатели за вредата. Комисията анализира макроикономическите показатели въз основа на данните, съдържащи се в искането за преразглеждане, и на статистически данни. Данните се отнасят до всички известни производители от Съюза. Комисията анализира микроикономическите показатели въз основа на данните, съдържащи се в отговорите на въпросника на включените в извадката производители от Съюза. Данните се отнасят до включените в извадката производители от Съюза. И двата набора от данни бяха счетени за представителни за икономическото състояние на промишлеността на Съюза.
(111)
Макроикономическите показатели са: производство, производствен капацитет, използване на капацитета, обем на продажбите, пазарен дял, растеж, заетост, производителност и възстановяване от предишен дъмпинг.
(112)
Микроикономическите показатели са: средните цени за единица продукция, единични разходи, разходи за труд, запаси, рентабилност, паричен поток, инвестиции, възвръщаемост на инвестициите и способност за привличане на капитал. Данните, отнасящи се до микроикономическите показатели се основават на проверени данни от двете включени в извадката дружества или само от групата от дружества. Тези данни следователно се предоставят само под формата на индекси или диапазони с цел запазване на поверителния им характер.
4.4.2. Макроикономически показатели
4.4.2.1. Производство, производствен капацитет, използване на капацитета
(113)
През разглеждания период общото производство на Съюза, производственият капацитет и използването на капацитета се променят, както следва:
Таблица 5
Производство, производствен капацитет и използване на капацитета
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПП
Производствен обем (в тонове)
48 017
52 754
55 787
57 736
Индекс
100
110
116
120
Производствен капацитет (в тонове)
179 912
180 364
180 364
180 364
Индекс
100
100,3
100,3
100,3
Използване на капацитета
26,7 %
29,2 %
30,9 %
32 %
Индекс
100
110
116
120
Източник: искането
(114)
През разглеждания период обемът на производството се увеличава с 20 %. Тъй като потреблението на Съюза нараства само с 8 % през същия период, останалата част от производството е изнесена.
(115)
Използването на капацитета през РПП изглежда ниско (32 % през РПП). В съответствие със стандартната практика на тази конкретна промишленост и с метода, използван в предишни процедури, отчетените данни за капацитета, посочени в таблицата по-горе, се основават на теоретичния максимален капацитет на база 3 смени на ден, 6 дни в седмицата, 48 седмици на година. В действителност обаче промишлеността осъществява дейност само на база 2 смени на ден, 5 дни в седмицата, 48 седмици на година. Поради тази причина отчетените данни за капацитета не отразяват непременно точно действителния капацитет през РПП.
(116)
През разглеждания период използването на капацитета се подобрява леко. Увеличението с 20 процента на използването на капацитета се дължи на увеличения обем на производството през разглеждания период.
4.4.2.2. Обем на продажбите и пазарен дял
(117)
През разглеждания период обемът на продажбите и пазарният дял на промишлеността на Съюза се променят, както следва:
Таблица 6
Обем на продажбите и пазарен дял
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПП
Обем на продажбите на пазара на Съюза (в тонове)
38 185
43 414
40 262
41 350
Индекс
100
114
105
109
Пазарен дял
68,8 %
69,5 %
68,3 %
68,9 %
Индекс
100
101
99
100
Източник: искането
(118)
През 2011 г. обемът на продажбите на пазара на Съюза се увеличава с 14 % в сравнение с обема, реализиран през 2010 г. Впоследствие обемът на продажбите намалява до 41 350 тона, което представлява увеличение с 9 % през разглеждания период.
(119)
Пазарният дял на промишлеността на Съюза остава общо взето стабилен през целия разглеждан период.
4.4.2.3. Растеж
(120)
В унисон с умереното нарастване на потреблението на Съюза през разглеждания период (+ 8 %), продажбите на производителите от Съюза нарастват с 9 %.
4.4.2.4. Заетост и производителност
(121)
През разглеждания период заетостта и производителността се променят, както следва:
Таблица 7
Заетост и производителност
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПП
Брой наети лица
1 064
1 022
979
957
Индекс
100
96
92
90
Производителност (единица/наето лице)
45
52
57
60
Индекс
100
114
126
134
Източник: искането
(122)
През разглеждания период броят на наетите лица намалява постепенно с 10 %. В резултат от това, заедно с увеличението на производството, производителността на работната сила на производителите от Съюза, измерена като продукция (в тонове) на наето лице за една година, нараства с 34 % между 2010 г. и РПП.
4.4.3. Микроикономически показатели
4.4.3.1. Цени и фактори, влияещи върху цените
(123)
През разглеждания период среднопретеглените продажни цени на включените в извадката производители от Съюза за несвързани клиенти в Съюза се променят, както следва:
Таблица 8
Продажни цени в Съюза
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПП
Средна единична продажна цена в Съюза за целия пазар (EUR/t)
2 500-3 000
2 500-3 000
2 400-2 900
2 300-2 800
Индекс
100
100
98
94
Производствени разходи за единица продукция (EUR/t)
3 500-4 000
3 300-3 800
3 400-3 900
3 300-3 800
Индекс
100
94
97
94
Източник: проверените данни на включените в извадката дружества
(124)
През разглеждания период продажните цени в Съюза са намалели с 6 %. Макар че цените се задържат относително стабилни между 2010 г. и 2012 г., най-големият спад е отбелязан между 2011 г. и РПП.
(125)
Тъй като постоянните разходи са важна част от производството, нарастването на производството с 20 % през РПП е довело до намаляване на производствените разходи за единица продукция. Средната продажна цена за единица продукция съответно е намаляла.
4.4.3.2. Разходи за труд
(126)
През разглеждания период средните разходи за труд на включените в извадката производители от Съюза се променят, както следва:
Таблица 9
Средни разходи за труд на наето лице
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПП
Средна надница за труд на наето лице (EUR)
45 000-50 000
50 000-55 000
51 000-56 000
52 000-57 000
Индекс
100
107
108
110
Източник: проверените данни на включените в извадката дружества
(127)
Средните разходи за труд на наето лице са се увеличили през разглеждания период. В периода между 2010 г. и РПП средните разходи за труд на наето лице са се увеличили с 10 %.
4.4.3.3. Запаси
(128)
През разглеждания период равнищата на запасите на включените в извадката производители от Съюза се променят, както следва:
Таблица 10
Запаси
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПП
Складови наличности в края на периода (в тонове)
5 500-6 000
5 000-5 500
5 600-6 100
6 000-6 500
Индекс
100
93
104
111
Складови наличности в края на периода като процент от производството
25 % - 30 %
20 % - 25 %
21 % - 26 %
22 % - 27 %
Индекс
100
79
83
87
Източник: проверените данни на включените в извадката дружества
(129)
Складовите наличности в края на периода намаляват със 7 % през 2011 г., след което през РПП нарастват с 11 % спрямо 2010 г. В сравнение с производството, между 2010 г. и РПП складовите наличности в края на периода намаляват с 13 %.
4.4.3.4. Рентабилност, паричен поток, инвестиции, възвръщаемост на инвестициите и способност за привличане на капитал
(130)
През разглеждания период рентабилността, паричният поток, инвестициите и възвръщаемостта на инвестициите на производителите от Съюза, включени в извадката, се променят, както следва:
Таблица 11
Рентабилност, паричен поток, инвестиции и възвръщаемост на инвестициите
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПП
Рентабилност на продажбите в Съюза за несвързани клиенти (процент от оборота на продажбите)
- 20 %/- 15 %
- 15 %/- 10 %
- 10 %/- 5 %
- 14 %/- 9 %
Индекс
100
118
151
133
Паричен поток (в евро) (индекс)
100
- 10 515
- 6 086
- 8 933
Инвестиции (в евро) (индекс)
100
115
112
105
Възвръщаемост на инвестициите
- 25 %/- 20 %
- 45 %/- 40 %
- 40 %/- 35 %
- 45 %/- 40 %
Индекс
100
81
64
80
Източник: проверените данни на включените в извадката дружества
(131)
Комисията определи рентабилността на включените в извадката производители от Съюза, чрез изразяване на печалбата преди облагане с данъци от продажбите на сходния продукт на несвързани клиенти в Съюза като процент от оборота от тези продажби.
(132)
През разглеждания период промишлеността на Съюза понася значителни загуби. През 2010 г. промишлеността регистрира загуба от - 20 %/- 15 %. Между 2010 г. и РПП загубите намаляват с 33 %, но крайната стойност все още остава отрицателна през РПП: - 14 %/- 9 %. Нетният паричен поток е способността на производителите от Съюза да самофинансират дейността си. Паричният поток е бил положителен през 2010 г. Той внезапно спада през 2011 г., достигайки отрицателни стойности, на които се задържа през РПП.
(133)
При инвестициите се наблюдава тенденция на увеличаване. Спрямо 2010 г. през 2011 г. те се увеличават с 15 %, а през 2012 г. - с 12 %, като през РПП се задържат с 5 % над нивото от 2010 г.
(134)
Възвръщаемостта на инвестициите представлява печалбата в процент от нетната балансова стойност на инвестициите. Тя е от порядъка на - 25 %/- 20 % през 2010 г., след това намалява до около - 45 %/- 40 %, на които нива се задържа през РПП.
4.4.3.5. Размер на дъмпинговия марж и възстановяване от предишен дъмпинг
(135)
Тъй като вносът от засегнатите държави намалява значително и през разглеждания период е незначителен (вж. таблици 2 и 3 по-горе), размерът на дъмпинговите маржове не може да бъде оценен. С оглед обаче на оценката в съображения 136-144 по-долу, беше установено, че промишлеността на Съюза все още е в нестабилно и уязвимо състояние.
4.5. Заключение относно състоянието на промишлеността на Съюза
(136)
В Регламент (ЕО) № 1001/2008 Съветът стигна до заключението, че антидъмпинговите мерки върху вноса на разглеждания продукт от Република Корея и Малайзия, въведени през 2002 г., са довели само до частично възстановяване на промишлеността на Съюза. Тенденцията (с положителен характер) през разглеждания период в предишното преразглеждане (януари 2002 г. - юни 2007 г.) на показателите за вредата се дължи до голяма степен на повишеното търсене през 2007 г. и 2008 г.
(137)
След 2008 г. състоянието на промишлеността на Съюза обаче се е влошило съществено (в сравнение с 2007 г. и 2008 г.). Това развитие се дължи до голяма степен на спада на търсенето след 2008 г.
(138)
Някои показатели сочат положително развитие от 2010 г. насам. Например между 2010 г. и РПП потреблението в Съюза се увеличава с 20 %. Това увеличение се дължи отчасти на повишеното потребление на Съюза, което нараства с 8 % през същия период. В резултат от увеличението на производството има по-добро използване на капацитета, който се увеличава с повече от 20 %. Обемът на продажбите на промишлеността на Съюза нараства с 9 %, което съответства на увеличението на потреблението на Съюза, а пазарният дял на дружествата от Съюза остава непроменен. Като следствие от намаляването на броя на наетите лица с 10 % производителността също се увеличава (с 34 %).
(139)
Използването на капацитета обаче е ниско. Това се обяснява отчасти с факта, че е планирано съществуващата инфраструктура да се експлоатира на 3 смени на ден и 6 дни на седмица и максималният капацитет е изчислен съответно. През разглеждания период обаче промишлеността на Съюза е работила на две смени дневно, 5 дни седмично.
(140)
Тъй като постоянните разходи са важна част от производството, промишлеността на Съюза понася значителни загуби през разглеждания период. Въпреки подобрението с 30 % на финансовите резултати между 2010 г. и РПП загубите все още са били значителни през РПП (загуби в диапазона между - 14 % и - 9 %).
(141)
Тези големи загуби, заедно със значителния отрицателен паричен поток, са важни показатели, които показват уязвимото състояние на промишлеността на Съюза.
(142)
Следва да се отбележи, че в Регламент (ЕС) № 78/2013 на Съвета, с който бяха наложени антидъмпингови мерки срещу вноса на разглеждания продукт от Русия и Турция, бе установено, че промишлеността на Съюза е в застрашено и тежко икономическо състояние. Разглежданият период в тази процедура е от януари 2008 г. до септември 2011 г. и отчасти се припокрива с разглеждания период в рамките на настоящото разследване (14).
(143)
Мерките, приети в горепосочения регламент изглежда са имали положително въздействие, тъй като при някои показатели за вредата (например производство, използване на капацитета, производителност, рентабилност и потребление) се наблюдава положителна тенденция. Както обаче показва настоящото разследване, промишлеността на Съюза не се е възстановила напълно от предишния дъмпинг.
(144)
Поради това Комисията стига до заключението, че състоянието на промишлеността на Съюза е все още уязвимо и в някои отношения - далеч от това, което би могло да се очаква, ако тя се беше възстановила в пълна степен от вредата, установена при предишните разследвания.
5. ВЕРОЯТНОСТ ОТ ПОВТОРНО ВЪЗНИКВАНЕ НА ВРЕДА
5.1. Въздействие на прогнозния обем на вноса и на ценовия ефект, в случай че мерките бъдат отменени
(145)
В съображение 85 Комисията стигна до заключението, че отмяната на мерките би довело по всяка вероятност до повторно възникване на дъмпингов внос от засегнатите държави.
(146)
Разследването показа, че промишлеността на Съюза е в уязвимо състояние. Макар че през РПП състоянието слабо се е подобрило, през разглеждания период промишлеността на Съюза никога не е реализирала печалба.
(147)
Следователно всяко повторно възникване на дъмпингов внос от засегнатите държави би влошило допълнително нестабилното състояние на промишлеността на Съюза. Съществува риск този внос да заеме пазарния дял на промишлеността на Съюза на пазара на Съюза. Това ще доведе до още по-слабо използване на капацитета на промишлеността на Съюза, което е един от основните елементи, на които се дължат отрицателните резултати на промишлеността на Съюза през разглеждания период.
(148)
Повторното възникване на дъмпинговия внос би упражнило още по-силен ценови натиск върху промишлеността на Съюза и по този начин би допринесло за по-нататъшното влошаване на финансовите резултати на промишлеността на Съюза.
(149)
Поради това Комисията стига до заключението, че отмяната на мерките спрямо Република Корея и Малайзия по всяка вероятност би довело до повторно възникване на дъмпингов внос от тези държави, което да доведе до натиск върху цените на промишлеността на Съюза, обема на продажбите и пазарния дял, както и до влошаване на икономическото ѝ състояние. Отмяната на мерките срещу Република Корея и Малайзия би довело до повторно възникване на вредата вследствие на вероятното задълбочаване на вече лошото икономическо състояние, в което се намира понастоящем промишлеността на Съюза.
6. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
(150)
В съответствие с член 21 от основния регламент Комисията разгледа дали запазването на съществуващите антидъмпингови мерки спрямо Република Корея и Малайзия ще е в противоречие на интереса на Съюза като цяло. Интересът на Съюза бе определен на базата на оценка на всички различни засегнати интереси, включително тези на промишлеността на Съюза, на вносителите, на търговците на едро и на ползвателите.
(151)
На всички заинтересовани страни бе предоставена възможност да изразят становището си съгласно член 21, параграф 2 от основния регламент.
(152)
При първоначалното разследване бе счетено, че налагането на мерки не е в противоречие с интереса на Съюза. Тъй като настоящото разследване е преразглеждане и мерките са в сила от 2002 г., анализът им позволява оценяването на несъразмерно отрицателно въздействие върху заинтересованите страни чрез настоящите антидъмпингови мерки.
(153)
Въз основа на това беше разгледано дали въпреки заключенията за повторното възникване на дъмпинга и за вероятността от повторно възникване на вредата не са налице основателни причини, които в конкретния случай биха довели до заключението, че запазването на мерките няма да е в интерес на Съюза.
6.1. Интерес на промишлеността на Съюза
(154)
Макар че действащите антидъмпингови мерки предотвратяват навлизането на дъмпингов внос на пазара на Съюза, промишлеността на Съюза се намира в нестабилно състояние, както се потвърждава от отрицателните тенденции при някои ключови показатели за вредата.
(155)
Ако се допусне срокът на действие на мерките да изтече, има вероятност вероятното навлизане на значителни обеми дъмпингов внос от засегнатите държави да доведе до повторно възникване на вредата. Това навлизане вероятно би причинило, наред с другото, загуба на пазарен дял, спад на продажните цени, намаляване на използването на капацитета и като цяло би довело до сериозно влошаване на финансовото състояние на промишлеността на Съюза.
(156)
Поради това Комисията стига до заключението, че запазването на антидъмпинговите мерки спрямо Република Корея и Малайзия не би било в противоречие с интереса на промишлеността на Съюза.
6.2. Интерес на несвързаните вносители и ползвателите
(157)
При първоначалното разследване беше установено, че въздействието от налагането на мерките няма вероятност да окаже сериозно отрицателно въздействие върху състоянието на вносителите и на ползвателите в Съюза. Нито един от вносителите или ползвателите не оказа съдействие на настоящото разследване. Предвид липсата на доказателства, че действащите мерки са оказали съществено влияние върху тези групи, може да се заключи, че продължаването на действието на мерките няма да окаже отрицателно влияние в значителна степен върху вносителите и ползвателите в Съюза.
6.3. Заключение относно интереса на Съюза
(158)
Въз основа на гореизложеното Комисията стигна до заключението, че не са налице основателни причини, поради които налагането на мерки върху вноса на ПТ с произход от Република Корея и Малайзия да не е в интерес на Съюза.
7. АНТИДЪМПИНГОВИ МЕРКИ
(159)
От изложените по-горе съображения следва, че съгласно член 11, параграф 2 от основния регламент антидъмпинговите мерки, приложими към вноса на някои принадлежности за тръбопроводи с произход от Република Корея и Малайзия, следва да бъдат запазени.
(160)
Независимо от това, както се вижда от настоящото разследване, общото състояние на промишлеността на Съюза постепенно се подобрява и налагането през 2013 г. на окончателни антидъмпингови мерки срещу вноса от Русия и Турция на същия продукт (вж. съображение 5) изглежда има допълнителен положителен ефект върху състоянието на промишлеността на Съюза, както е обяснено в съображение 143. Впоследствие въз основа на цялостния анализ на вредата и на вероятното развитие на пазара в контекста на мерките в сила бе преценено, че по-кратък период от пет години може да е достатъчен на промишлеността на Съюза да завърши своето икономическо и финансово възстановяване.
(161)
Освен това състоянието на промишлеността на Съюза и анализът на вредата не може да се оценяват само предвид (евентуалния) внос на разглеждания продукт от Република Корея и Малайзия; състоянието на промишлеността на Съюза се влияе от другия внос и от мерките срещу него, и по-специално горепосочените мерки срещу Русия и Турция.
(162)
Поради това се счита, че с оглед на специфичните обстоятелства в настоящия случай, по изключение мерките следва да не бъдат удължени за целия петгодишен период, предвиден по силата на основния регламент, а следва да изтекат едновременно с окончателните мерки върху вноса от Турция и Русия, в частност. Това привеждане в съответствие на продължителността на мерките дава възможност и за всеобхватен и съгласуван преглед на въздействието върху промишлеността на Съюза на евентуалните дъмпингови практики, ако такова преразглеждане е необходимо в бъдеще.
(163)
Срокът на действащите понастоящем мерки върху вноса на ПТ от Русия и Турция ще изтече на 29 януари 2018 г. Следователно окончателните антидъмпингови мерки срещу вноса на ПТ с произход от Корея и Малайзия следва да бъдат съответно приведени в съответствие и поради това следва да изтекат на същата дата.
(164)
Комитетът за защита на отрасъла за стоманени съединителни елементи за челно заваряване на Европейския съюз изразява съгласие, че предложеният срок на действие ще даде възможност за съвместна процедура по преразглеждане в бъдеще, ако такава бъде поискана, и по този начин - за един задълбочен анализ на дъмпинга и на вредата, обхващащ вноса от няколко държави. Той твърди обаче, че след РПП общият внос на разглеждания продукт от всички държави масово е нараснал, докато средната цена на вноса рязко е спаднала. Това развитие след РПП предполагаемо е довело до влошаване на състоянието на промишлеността на Съюза и условията за налагане на окончателни антидъмпингови мерки за период, по-малък от пет години, вече не са налице.
(165)
Комисията отбелязва, че предполагаемото развитие след РПП (т.е. увеличаването на вноса при намалени цени) се основава на обществено достъпни данни на Евростат, които включват видове на продукта, които не са обхванати от настоящото разследване. Статистическите данни за вноса след РПП -на разположение на Комисията и които се отнасят само за разглеждания продукт, показват обаче, че след РПП вносът е намалял с 10-15 %, макар и средната цена на този внос също да е намаляла (15-20 %). Комисията счита, че развитието след РПП на вноса на разглеждания продукт, при липса на всякакви други подкрепящи доказателства относно състоянието на промишлеността на Съюза, не прави недействителни изводите на Комисията по отношение на подходящия период за налагане на окончателни антидъмпингови мерки (вж. съображения 160-163). Поради това горното твърдение беше отхвърлено.
(166)
Съобразно с това и с оглед на заключенията, направени по отношение на вероятността от повторно възникване на дъмпинга и на вредата от него, действащите антидъмпингови мерки, приложими към вноса на принадлежности за тръбопроводи с произход от Република Корея и Малайзия, запазени с Регламент (ЕО) № 1001/2008 на Съвета, последно изменен с Регламент (ЕС) № 363/2010 на Съвета, следва да бъдат запазени до 29 януари 2018 г.
(167)
Комитетът, учреден съгласно член 15, параграф 1 от основния регламент, не представи становище,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. Налага се окончателно антидъмпингово мито върху вноса на принадлежности за тръбопроводи (различни от отлетите принадлежности за тръбопроводи, фланците и резбованите принадлежности за тръбопроводи) от желязо или стомана (с изключение на неръждаемата стомана), чийто най-голям външен диаметър не превишава 609,6 mm, от вид, използван за челно заваряване или за други цели, класирани понастоящем в кодове по КН ex 7307 93 11, ex 7307 93 19 и ex 7307 99 80 (кодове по ТАРИК 7307931191, 7307931193, 7307931194, 7307931195, 7307931199, 7307931991, 7307931993, 7307931994, 7307931995, 7307931999, 7307998092, 7307998093, 7307998094, 7307998095 и 7307998098), с произход от Република Корея и Малайзия.
2. Ставката на окончателното антидъмпингово мито, приложима към нетната цена франко границата на Съюза преди обмитяване на продуктите, описани в параграф 1 и произведени от изброените по-долу дружества, е следната:
Държава
Дружество
Митническа ставка (%)
Код по ТАРИК
Малайзия
Anggerik Laksana Sdn Bhd, Selangor Darul Ehsan
59,2
A324
Pantech Steel Industries Sdn Bhd
49,9
A961
Всички други дружества
75,0
A999
Република Корея
Всички дружества
44,0
-
3. Освен ако е предвидено друго, се прилагат действащите разпоредби в областта на митата.
Член 2
Настоящият регламент влиза в сила в деня след деня на публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Срокът му на действие изтича на 29 януари 2018 г.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Брюксел на 2 декември 2014 година.
REGOLAMENTO DI ESECUZIONE (UE) N. 1283/2014 DELLA COMMISSIONE
del 2 dicembre 2014
che, in seguito a un riesame in previsione della scadenza a norma dell'articolo 11, paragrafo 2 del regolamento (CE) n. 1225/2009 del Consiglio, istituisce un dazio antidumping definitivo sulle importazioni di alcuni accessori per tubi, di ferro o di acciaio, originari della Repubblica di Corea e della Malaysia
LA COMMISSIONE EUROPEA,
visto il trattato sul funzionamento dell'Unione europea,
visto il regolamento (CE) n. 1225/2009 del Consiglio, del 30 novembre 2009, relativo alla difesa contro le importazioni oggetto di dumping da parte di paesi non membri della Comunità europea (1), in particolare l'articolo 11, paragrafo 2,
considerando quanto segue:
1. PROCEDIMENTO
1.1. Misure in vigore
(1)
Le misure antidumping in vigore («le misure iniziali») sulle importazioni di alcuni accessori per tubi («il prodotto in esame») originari della Repubblica di Corea e della Malaysia («i paesi interessati») sono state inizialmente istituite dal regolamento (CE) n. 1514/2002 del Consiglio (2).
(2)
I dazi antidumping in vigore per la Malaysia corrispondono al 75 %, fatta eccezione per le società Anggerik Laksana Sdn Bhd e Pantech Steel Industries Sdn Bhd, che sono soggette a un dazio antidumping rispettivamente del 59,2 % e del 49,9 %. Per la Repubblica di Corea il dazio è del 44 % per tutte le società.
(3)
Le misure iniziali sono state confermate dal regolamento (CE) n. 1001/2008 del Consiglio (3), modificato da ultimo dal regolamento (UE) n. 363/2010 del Consiglio (4) («le misure in vigore»).
1.2. Misure in vigore nei confronti di altri paesi terzi
(4)
Al di fuori dell'ambito del presente procedimento sono attualmente in vigore misure antidumping sul prodotto in esame per le esportazioni dalla Repubblica popolare cinese e dalla Thailandia (5). Le misure relative al prodotto in esame originario della Cina sono state estese alle importazioni dello stesso prodotto spedite da Taiwan (6), Indonesia (7), Sri Lanka (8) e Filippine (9). Il 3 settembre 2014 la Commissione ha avviato un riesame in previsione della scadenza a norma dell'articolo 11, paragrafo 2, del regolamento di base sulle importazioni di accessori per tubi dalla Repubblica popolare cinese con estensione a Taiwan, Indonesia, Sri Lanka e Filippine e ha pubblicato un avviso di apertura nella Gazzetta ufficiale dell'Unione europea (10). Le misure antidumping sulle esportazioni dalla Thailandia sono scadute.
(5)
Nel gennaio 2013 sono state istituite misure sulle importazioni del prodotto in esame originario della Russia e della Turchia (11).
1.3. Apertura di un riesame in previsione della scadenza
(6)
L'8 febbraio 2013 la Commissione europea («la Commissione») ha pubblicato un avviso di imminente scadenza (12) delle misure antidumping in vigore in materia di accessori per tubi originari della Repubblica di Corea e della Malaysia.
(7)
Il 26 giugno 2013 la Commissione ha ricevuto una domanda di apertura di un riesame in previsione della scadenza di tali misure ai sensi dell'articolo 11, paragrafo 2, del regolamento (CE) n. 1225/2009 («il regolamento di base»).
(8)
La domanda è stata presentata dal Defence Committee of the Steel Butt-Welding Fittings Industry (comitato di difesa dell'industria degli accessori da saldare testa a testa) dell'Unione europea («il richiedente»), per conto di produttori che rappresentano oltre il 40 % del totale della produzione dell'Unione del prodotto in esame.
(9)
La domanda era motivata dal fatto che la scadenza delle misure implicherebbe il rischio di reiterazione del dumping e del pregiudizio per l'industria dell'Unione.
(10)
Il 15 ottobre 2013 la Commissione ha avviato un riesame in previsione della scadenza a norma dell'articolo 11, paragrafo 2, del regolamento di base e ha pubblicato un avviso di apertura nella Gazzetta ufficiale dell'Unione europea (13).
1.4. Parti interessate
(11)
Nell'avviso di apertura la Commissione ha invitato le parti interessate a manifestarsi al fine di partecipare all'inchiesta di riesame. La Commissione ha in particolare informato il richiedente, gli altri produttori noti dell'Unione, gli utilizzatori e gli importatori, i produttori esportatori della Repubblica di Corea e della Malaysia e le autorità della Corea e della Malaysia in merito all'apertura del riesame in previsione della scadenza, invitandoli a collaborare.
(12)
Tutte le parti interessate hanno avuto l'opportunità di presentare osservazioni sull'apertura del riesame e di chiedere di essere ascoltate dalla Commissione e/o dal consigliere-auditore nei procedimenti in materia commerciale.
1.4.1. Campionamento
(13)
Nell'avviso di apertura la Commissione ha indicato che avrebbe potuto ricorrere al campionamento selezionando produttori dell'Unione, importatori e produttori esportatori coreani in conformità all'articolo 17 del regolamento di base.
a) Campionamento dei produttori dell'Unione
(14)
Nell'avviso di apertura la Commissione ha comunicato di aver selezionato in via provvisoria un campione di produttori dell'Unione e ha invitato le parti interessate a presentare le loro osservazioni. Il campione è stato selezionato sulla base dei volumi di produzione e di vendita del prodotto simile durante il periodo dell'inchiesta di riesame («PIR») nell'Unione garantendo nel contempo una distribuzione geografica, ed era composto da quattro produttori dell'Unione o gruppi di produttori dell'Unione (cinque società singole) situati in Germania, Francia, Italia, Romania e Austria. Poiché non sono state ricevute osservazioni, le società selezionate in via provvisoria sono state mantenute nel campione finale.
(15)
Tuttavia, dopo l'inizio del procedimento la Commissione ha dovuto escludere dal campione due produttori dell'Unione a causa della mancanza di collaborazione. Le due restanti società/gruppi di società (tre società singole) rappresentano il 49 % della produzione dell'Unione e il 45 % delle vendite nell'UE e hanno impianti di produzione in tre paesi diversi. Il campione modificato è stato quindi ritenuto ancora rappresentativo dell'industria dell'Unione.
b) Campionamento degli importatori
(16)
Al fine di decidere se il campionamento fosse necessario e di selezionare un campione in caso affermativo, la Commissione ha invitato tutti gli importatori non collegati a fornire le informazioni specificate nell'avviso di apertura. Tuttavia nessun importatore ha collaborato all'inchiesta.
c) Campionamento dei produttori esportatori della Repubblica di Corea
(17)
Al fine di decidere se il campionamento fosse necessario e di selezionare un campione in caso affermativo, la Commissione ha invitato tutti i produttori esportatori della Corea a fornire le informazioni specificate nell'avviso di apertura. La Commissione ha inoltre invitato la missione della Repubblica di Corea presso l'Unione europea a individuare e/o contattare altri produttori esportatori eventualmente interessati a partecipare all'inchiesta.
(18)
Due produttori esportatori coreani hanno fornito le informazioni richieste, ma solo uno di loro ha accettato di collaborare e di essere incluso nel campione. È stato quindi deciso che il campionamento dei produttori esportatori coreani non fosse necessario.
d) Produttori esportatori della Malaysia
(19)
Visto il basso numero di produttori esportatori noti della Malaysia, nell'avviso di apertura la Commissione non ne ha previsto il campionamento.
(20)
La Commissione ha invitato tutti i produttori esportatori a manifestarsi entro 15 giorni dalla data di pubblicazione dell'avviso di apertura, invitando inoltre la missione della Malaysia presso l'Unione europea a individuare e/o contattare altri produttori esportatori eventualmente interessati a partecipare all'inchiesta.
1.4.2. Risposte al questionario
(21)
La Commissione ha inviato questionari a tutte le società dell'Unione incluse nel campione, alla società coreana che ha collaborato e a tutti i produttori esportatori noti della Malaysia.
(22)
Un produttore dell'Unione ha omesso di rispondere al questionario, mentre un altro ha fornito soltanto una risposta parziale e non ha risposto a una lettera che lo invitava a completare la sua risposta. Questi due produttori dell'Unione sono stati quindi esclusi dal campione (v. considerando 15). Un produttore esportatore coreano ha risposto al questionario. Nessuno dei produttori esportatori della Malaysia ha risposto al questionario.
1.4.3. Visite di verifica
(23)
La Commissione ha raccolto e verificato tutte le informazioni ritenute necessarie per valutare il rischio di reiterazione del dumping e il conseguente pregiudizio e per valutare se l'istituzione di misure risulterebbe contrario all'interesse dell'Unione. Sono state effettuate visite di verifica a norma dell'articolo 16 del regolamento di base presso le sedi delle seguenti società:
Produttori dell'Unione:
-
Erne Fittings GmbH, Schlins Austria e la società collegata Siekman Fittings, Lohne, Germania;
-
Vallourec Fittings SA, Francia.
Produttori esportatori nella Repubblica di Corea:
-
TK Corporation, Busan.
1.5. Periodo dell'inchiesta di riesame e periodo considerato
(24)
L'inchiesta sul rischio di reiterazione del dumping ha riguardato il periodo compreso tra il 1o ottobre 2012 e il 30 settembre 2013 («periodo dell'inchiesta di riesame» o «PIR»).
(25)
L'esame delle tendenze pertinenti ai fini della valutazione del rischio di persistenza o reiterazione del pregiudizio ha riguardato il periodo compreso tra il 1o gennaio 2010 e la fine del periodo dell'inchiesta di riesame («il periodo considerato»).
1.6. Comunicazione delle informazioni
(26)
Il 12 settembre 2014 la Commissione ha informato tutte le parti interessate dei fatti e delle considerazioni essenziali in base ai quali intende mantenere le misure antidumping in vigore, invitandole a presentare le proprie osservazioni. La Commissione ha esaminato le osservazioni presentate dalle parti interessate e ne ha tenuto conto, se del caso.
2. PRODOTTO IN ESAME E PRODOTTO SIMILE
2.1. Prodotto in esame
(27)
Il prodotto oggetto del riesame è costituito da accessori per tubi (diversi dagli accessori fusi, dalle flange e dagli accessori filettati), di ferro o di acciaio (escluso l'acciaio inossidabile), con un diametro esterno massimo inferiore o uguale a 609,6 mm, del tipo usato per la saldatura testa a testa o per altre applicazioni, originari della Repubblica di Corea e della Malaysia, attualmente classificati ai codici NC ex 7307 93 11, ex 7307 93 19 ed ex 7307 99 80 («il prodotto in esame»).
2.2. Prodotto simile
(28)
L'inchiesta di riesame ha confermato che, come nell'inchiesta iniziale, il prodotto in esame fabbricato nei paesi interessati e venduto sul mercato interno e/o esportato nell'Unione e/o in altri mercati di esportazione ha le stesse caratteristiche fisiche, tecniche e chimiche di base e gli stessi impieghi finali dei prodotti venduti nell'Unione dall'industria dell'Unione.
(29)
La Commissione ha deciso che tale prodotto è pertanto un prodotto simile ai sensi dell'articolo 1, paragrafo 4, del regolamento di base.
3. RISCHIO DI REITERAZIONE DEL DUMPING
(30)
A norma dell'articolo 11, paragrafo 2, del regolamento di base la Commissione ha esaminato la possibilità che la scadenza delle misure in vigore comporti un rischio di reiterazione del dumping a opera dei paesi interessati.
3.1. Repubblica di Corea
3.1.1. Osservazioni preliminari
(31)
La TK Corporation, uno dei maggiori produttori coreani del prodotto in esame, ha collaborato all'inchiesta. Questa società rappresentava il 25 %-40 % delle esportazioni coreane del prodotto in esame (la cifra esatta non è riportata per motivi di riservatezza). La TK Corporation ha presentato alla Commissione una risposta al questionario che includeva i dati sulle vendite all'esportazione e sul mercato interno e i costi di produzione. La Commissione ha ritenuto che si potrebbe basare l'analisi del dumping coreano durante il PIR e parti di analisi della reiterazione sui dati di tale società, data la quota delle esportazioni coreane del prodotto in esame che essa detiene. La risposta della TK Corporation è stata verificata.
3.1.2. Importazioni oggetto di dumping durante il PIR
(32)
Durante il PIR sono stati importati nell'Unione dalla Corea solo volumi trascurabili del prodotto in esame (meno di 50 tonnellate). Alcune di queste vendite sono state effettuate dall'unico produttore esportatore che ha collaborato, la TK Corporation. È risultato chiaro che tali quantitativi non erano rappresentativi, in quanto rappresentavano meno dello 0,1 % della produzione della TK Corporation. Inoltre, non è risultato chiaro se fosse stato versato un dazio antidumping sulle importazioni provenienti dalla TK Corporation, il che ha sollevato dubbi sul fatto che fossero effettivamente entrate nel territorio doganale dell'Unione. Inoltre, tali vendite erano destinate a tre progetti specifici, ognuno con le proprie specifiche per gli accessori (si trattava quindi di una vendita non rappresentativa), e le vendite sono state effettuate sotto forma di «pacchetto» con altri accessori (soprattutto in acciaio inossidabile). Per i motivi di cui sopra non è stato possibile effettuare un'analisi valida del dumping basata sulle importazioni nell'Unione di accessori per tubi provenienti dalla TK Corporation durante il PIR.
(33)
Dopo la divulgazione delle informazioni, la TK Corporation ha argomentato che la Commissione avrebbe dovuto basare l'analisi del dumping sulle esportazioni della società nell'Unione per i motivi seguenti: i) le sue esportazioni nell'Unione durante il PIR sono state considerevoli e quindi rappresentative, dal momento che consistevano in «non meno di 26 fatture con 282 singole operazioni, nonostante che i dazi fossero in vigore»; ii) in assenza di chiarezza riguardo al pagamento del dazio antidumping, alcune delle vendite (destinate a un progetto offshore) non sarebbero state soggette al dazio antidumping, mentre per altre vendite effettuate durante il PIR i dazi antidumping non sono stati sempre pagati dagli importatori a causa di una errata classificazione dei prodotti, per cui gli importatori non si erano resi conto di dover pagare tali dazi. Nel frattempo gli importatori sono stati avvertiti dell'errore e da allora hanno pagato i dazi antidumping retroattivamente; e iii) le condizioni per le esportazioni nell'Unione erano normali, poiché non venivano applicati tempi di consegna brevi e i prezzi non erano gravati da compensazioni incrociate.
(34)
Tali osservazioni sono state debitamente analizzate. Il basso livello delle sue vendite all'esportazione nell'Unione, sia in termini assoluti che rispetto alla produzione totale della società del prodotto simile (inferiore allo 0,1 %), non è stato contestato dalla TK Corporation. La Commissione sostiene che un volume così trascurabile in termini sia relativi che assoluti non può essere considerato rappresentativo.
(35)
Inoltre, in base alla documentazione fornita la Commissione non ha potuto accertare quale parte delle presunte vendite della TK Corporation nell'Unione sia infine stata correttamente classificata e importata; non è stato possibile verificare, e quindi accettare, neanche l'affermazione che i prezzi non siano stati oggetto di compensazione incrociata, in quanto i documenti giustificativi sono stati forniti solo dopo la visita di verifica. In ogni caso, per quanto riguarda entrambe le questioni, alla luce della conclusione dell'analisi di cui al considerando 34 non c'è ragione per la Commissione di effettuare un accertamento definitivo, dal momento che neanche i volumi totali di vendita nell'Unione riportati dalla TK Corporation possono essere considerati sufficientemente rappresentativi.
(36)
La Commissione conferma pertanto che le vendite della TK Corporation nell'Unione durante il PIR non possono essere utilizzate per una valida analisi del dumping nel quadro della presente inchiesta di riesame in previsione della scadenza.
3.1.3. Prove relative al rischio di reiterazione del dumping
(37)
La Commissione ha esaminato se vi fosse un rischio di reiterazione del dumping in caso di abrogazione delle misure analizzando i seguenti elementi: il prezzo all'esportazione verso altri paesi, la capacità produttiva e l'eccesso di capacità della Corea, nonché la capacità di attrazione del mercato dell'Unione.
3.1.3.1. Esportazioni dalla Corea verso altre destinazioni
(38)
Visti i modesti volumi delle importazioni di accessori per tubi dalla Corea nell'Unione e la mancanza di affidabilità dei prezzi praticati per tali vendite (considerando 32-36), la Commissione ha concluso che i dati riguardanti le vendite di accessori per tubi dalla Corea ad altri paesi dovrebbero essere usati per valutare la probabile evoluzione dei prezzi all'esportazione verso l'Unione, qualora le misure venissero lasciate scadere.
(39)
Si è ritenuto opportuno in primo luogo analizzare le vendite coreane agli Stati Uniti (USA), poiché, a differenza di qualsiasi altra destinazione delle esportazioni coreane, tale mercato è di dimensioni analoghe a quelle del mercato dell'Unione, con molti produttori nazionali ma anche una quota notevole di importazioni e basse aliquote tariffarie all'importazione, il che lo rende molto competitivo. Inoltre, gli USA costituiscono la destinazione principale delle esportazioni coreane in generale, e anche della TK Corporation.
(40)
Durante l'inchiesta sono state inoltre esaminate anche tutte le altre vendite all'esportazione di accessori per tubi della Corea.
(41)
I calcoli relativi al dumping sono stati effettuati sia per le vendite USA sia per quelle verso tutte le altre destinazioni (esclusa l'Unione per le ragioni di cui ai considerando 32-36).
a) Valore normale
(42)
In conformità all'articolo 2, paragrafo 1, del regolamento di base, il valore normale per la TK Corporation è stato basato sui prezzi pagati o pagabili, nel corso di normali operazioni commerciali, da acquirenti indipendenti sul suo mercato interno, quando è stato possibile farlo.
(43)
Per i tipi di prodotto che non permettevano questa metodologia, il valore normale è stato costruito in conformità all'articolo 2, paragrafo 3, del regolamento di base.
(44)
A norma dell'articolo 2, paragrafo 6, del regolamento di base, il valore normale è stato calcolato in base all'effettivo costo di produzione della TK Corporation riportato nella risposta al questionario maggiorato dell'importo relativo ai profitti e alle spese generali, amministrative e di vendita.
b) Prezzo all'esportazione
(45)
Come indicato ai considerando 32-36, non è stato possibile utilizzare le vendite della TK Corporation nell'UE per il calcolo del dumping e, di conseguenza, i prezzi all'esportazione sono stati basati sulle sue esportazioni verso i mercati dei paesi terzi.
(46)
In conformità all'articolo 2, paragrafo 9, del regolamento di base, è stato preso il prezzo all'esportazione della TK Corporation verso altri paesi, adeguato al livello franco fabbrica tenendo conto, se del caso, delle spese, tra l'altro, di trasporti, dazi e imposte.
c) Confronto e adeguamenti
(47)
Il valore normale medio ponderato è stato confrontato con il prezzo d'esportazione medio ponderato degli accessori per tubi, conformemente all'articolo 2, paragrafo 11, del regolamento di base, entrambi al livello franco fabbrica.
(48)
Per procedere a un confronto equo tra il valore normale e il prezzo all'esportazione si è tenuto conto delle differenze nei fattori che influiscono sulla comparabilità dei prezzi conformemente all'articolo 2, paragrafo 10, del regolamento di base. A tale riguardo sono stati effettuati alcuni adeguamenti per il trasporto marittimo e interno, l'assicurazione, la movimentazione, il carico e i costi accessori.
(49)
Per distinguere tra i vari tipi del prodotto in esame la metodologia del numero di controllo del prodotto (NCP) per individuare i tipi di prodotto prevedeva in origine un sistema a 11 cifre. I calcoli del dumping sono stati eseguiti utilizzando una struttura NCP leggermente ridotta, a 7 cifre. I campi relativi alla norma di specificazione e ai tipi di materiale sono stati sostituiti da un criterio semplificato che distingue tra i prodotti ottenuti da acciaio al carbonio e acciaio legato. Questo perché si è constatato che con il sistema in uso vi era poca differenza tra le specifiche standard utilizzate (come ANSI o EN) e i sistemi di classificazione del materiale. Pertanto, il sistema semplificato ha aumentato il livello di allineamento per i calcoli del dumping (e del pregiudizio) per migliaia di NCP senza falsare il risultato del calcolo stesso.
(50)
La TK Corporation ha chiesto alla Commissione di portare a 16 cifre il sistema NCP originale, ma la richiesta è stata respinta poiché il sistema utilizzato era già in grado di classificare il prodotto in esame in modo efficace. Inoltre, occorre sottolineare che risultava chiaro come i margini di dumping (e di pregiudizio) calcolati non cambierebbero in modo significativo se si basassero su 7, 11 o 16 cifre, in quanto i prezzi medi della TK Corporation sui diversi mercati variavano notevolmente.
(51)
Una seconda questione concernente il calcolo riguardava il metodo relativo al volume da utilizzare per il calcolo del dumping. La TK Corporation affermava che, dato che sulle sue fatture di vendita, sui listini per i (potenziali) clienti e nella contabilità, le quantità sono espresse in «pezzi», vanno utilizzati i pezzi anche come unità di misura per il calcolo. Il questionario richiedeva la quantità in peso, ma per alcune delle sue vendite la TK Corporation ha risposto in pezzi. Per tali vendite, nel momento in cui ha ricevuto la richiesta di ulteriori informazioni la società ha presentato la conversione da pezzi a peso. La Commissione ha deciso che il peso era la metodologia migliore perché:
-
utilizzare i pezzi come unità di misura potrebbe condurre a distorsioni per quanto riguarda il prezzo medio per unità poiché essi non riflettono il peso per pezzo, che è un elemento importante per determinare il costo (e quindi il prezzo) del prodotto in esame;
-
il peso è necessario per calcolare il pregiudizio perché la metodologia utilizzata dai produttori dell'Unione è questa, e sarebbe incongruo utilizzare metodologie diverse per il calcolo del dumping e del pregiudizio (sottoquotazione); e
-
per il prodotto in esame, i dati degli uffici doganali dell'Unione e le statistiche delle esportazioni coreane sono registrati solamente in base al peso.
(52)
Inoltre, è opportuno sottolineare che, nel complesso, i margini di dumping calcolati non sembravano cambiare in modo significativo se basati sui pezzi, a causa delle notevoli differenze nei prezzi medi della TK Corporation sui diversi mercati.
(53)
Dopo la divulgazione delle informazioni la TK Corporation ha nuovamente presentato l'osservazione secondo cui la Commissione avrebbe dovuto basare i suoi calcoli del dumping sui pezzi anziché sul peso. Uno dei motivi addotti era che i dati relativi alle vendite e ai costi della TK Corporation sono espressi in pezzi, e che quindi la conversione al peso avrebbe condotto a distorsioni nei calcoli del margine di dumping.
(54)
Quanto alla comparabilità con l'industria dell'Unione, la TK Corporation ha osservato che la Commissione non ha calcolato un margine di pregiudizio, mentre per il margine di dumping non è necessario alcun confronto con i dati relativi ai costi e alle vendite dell'industria dell'Unione. La TK Corporation ha inoltre sostenuto che l'unità di misura utilizzata nelle operazioni, anche dall'industria dell'Unione, sarebbe il pezzo e non il chilogrammo o la tonnellata.
(55)
Infine, la TK Corporation non ha ravvisato la pertinenza del registrare in peso i dati degli uffici doganali dell'Unione e le statistiche delle esportazioni coreane.
(56)
Le osservazioni di cui sopra sono state debitamente analizzate. In primo luogo è importante notare che la TK Corporation non ha presentato un calcolo del dumping «alternativo» basato sul pezzo come unità di misura. Infatti, sebbene affermasse che un calcolo «a pezzo» avrebbe dato un risultato più preciso, la società ha omesso di dimostrarlo. La Commissione ribadisce che i margini di dumping calcolati sono significativi e, come illustrato al considerando 52, non sono state riscontrate differenze significative tra i margini di dumping calcolati in base al peso e quelli calcolati in base ai pezzi. In altre parole è fuori di dubbio che, indipendentemente dal metodo utilizzato, verrebbero stabiliti ampi margini di dumping. Inoltre è importante ricordare che la conversione da pezzi a peso nei dati relativi a vendite e costi della TK Corporation è stata effettuata dalla società stessa utilizzando la propria metodologia. In più il catalogo disponibile sul suo sito web fornisce, per ogni tipo di accessorio, il peso approssimativo.
(57)
Le operazioni effettuate dall'industria dell'Unione sono espresse sia in peso che in pezzi, come dimostrato dalle fatture verificate dalla Commissione. A parte la fatturazione, il peso è il metodo utilizzato per determinare la capacità, il volume di produzione e i costi di produzione - non solo nell'Unione, ma in tutto il mondo e anche in Corea. Le materie prime, l'elemento più importante dei costi di produzione del prodotto in esame, sono acquistate in tonnellate. Anche altri fattori come i costi del consumo di energia, del lavoro e del trasporto sono calcolati in base al peso. L'industria dell'Unione determina inoltre gli sconti di fine anno ai clienti in base al volume (in tonnellate) acquistato dal cliente, e non al numero di pezzi. Inoltre, i margini di sottoquotazione dovevano essere (e sono stati: cfr. considerando 98-105) calcolati nel presente riesame in previsione della scadenza e, pertanto, l'argomento secondo cui non si debbano confrontare i dati dell'industria dell'Unione e di quella coreana, come suggerisce l'argomentazione esposta al considerando 54, è errata.
(58)
Le statistiche mondiali raccolte e utilizzate come parte dell'inchiesta, comprese le statistiche delle esportazioni coreane e della dogana dell'Unione, sono state espresse soltanto in peso. Esse sono state utilizzate, fra le altre cose, per analizzare le esportazioni coreane del prodotto in esame nell'Unione e nei paesi terzi. Per stabilire la quota della TK Corporation ed effettuare un controllo incrociato dei suoi volumi di vendita nell'Unione riportati nella sua risposta al questionario è stato necessario convertire in peso i dati della società, in quanto non sarebbe stato possibile convertire in pezzi i dati forniti dalle statistiche delle esportazioni coreane e della dogana dell'Unione.
(59)
Infine, è importante rilevare che anche in inchieste precedenti (come quella che ha portato all'istituzione delle misure iniziali e il primo riesame in previsione della scadenza che ha condotto all'istituzione delle misure in vigore), nonché nelle più recenti inchieste relative allo stesso prodotto proveniente dalla Russia e dalla Turchia, è stata utilizzata la metodologia basata sul peso.
(60)
In considerazione di quanto precede, la Commissione conferma che l'argomento secondo cui i calcoli dovrebbero essere effettuati per pezzo dovrebbe essere respinto.
d) Dumping durante il PIR
(61)
I margini di dumping così calcolati per la TK Corporation sono risultati pari al 46 % e al 27 % a seconda della destinazione delle esportazioni.
3.1.3.2. Capacità produttiva coreana
(62)
Per quanto riguarda la capacità produttiva totale e l'eccesso di capacità della Corea, durante l'inchiesta la Commissione non ha ottenuto informazioni da nessuno dei produttori coreani salvo la TK Corporation. La Commissione ha pertanto dovuto avvalersi dell'articolo 18 del regolamento di base per effettuare accertamenti al riguardo, e i dati a sua disposizione sono le informazioni verificate fornite dalla TK Corporation, che riguardano soltanto tale società, e quelle a livello nazionale contenute nella domanda di riesame in previsione della scadenza.
(63)
L'eccesso di capacità segnalato dalla TK Corporation è stato debitamente verificato. Estrapolando l'eccesso di capacità segnalato dalla TK Corporation durante il PIR sulla base della sua quota del totale del volume delle esportazioni coreane, la Commissione ha calcolato che l'eccesso di capacità totale della Corea ammonterebbe ad almeno 15 000 tonnellate, che rappresentano il 25 % circa del consumo totale dell'Unione. Per quanto riguarda tale calcolo, tuttavia, è importante notare che i volumi di produzione rispetto alla capacità produttiva variano molto a seconda della società, e anche che la TK Corporation, pur essendo uno dei più grandi produttori del prodotto simile in Corea, è solo uno dei molti, e di certo non occupa una posizione dominante. La Commissione ha pertanto verificato tale risultato incrociandolo con le informazioni contenute nella richiesta.
(64)
Le informazioni relative all'eccesso di capacità fornite nella richiesta si basavano sulla stima della capacità e della produzione per tutti i produttori coreani identificati dal richiedente. Per quanto riguarda la capacità produttiva, per i tre maggiori produttori sono stati utilizzati i dati disponibili al pubblico. Per gli altri produttori coreani (molto più piccoli), tali dati non erano disponibili al pubblico e il richiedente ha fatto pertanto ricorso ad altri metodi ragionevoli per valutare la loro capacità produttiva. Il richiedente ipotizzava inoltre un certo livello di consumo sul mercato interno coreano tenendo conto delle importazioni in Corea e delle esportazioni dalla Corea al fine di stimare l'eccesso di capacità. Per il calcolo sia della capacità produttiva che dell'eccesso di capacità sono state effettuate detrazioni adeguate per tener conto della produzione di altri tipi di prodotti non rientranti nella definizione del prodotto. La totalità delle informazioni è stata chiaramente ritenuta più completa e conclusiva delle informazioni di cui al considerando 63. Non sono state ricevute osservazioni contrarie a tali cifre. Su tale base, utilizzando i dati disponibili, l'eccesso di capacità in Corea è stimato a 119 300 tonnellate, il che equivale di per sé al doppio delle dimensioni del mercato dell'Unione nel PIR.
3.1.3.3. Attrattiva del mercato dell'Unione
(65)
Si ricorda che gli accessori per tubi sono utilizzati principalmente nell'industria petrolifera e del gas, nell'edilizia, nella produzione di energia, nella costruzione navale e negli impianti industriali. Nessuno dei dati disponibili indica una crescita o un declino sostanziale di questi settori in Corea e, di conseguenza, il mercato nazionale coreano per il prodotto in esame rimarrà probabilmente piuttosto stabile per gli anni a venire e non offrirà particolari possibilità di ampliamento sostanziale per tali accessori di produzione coreana. Oltre alla Corea, i principali mercati di esportazione per queste industrie sono l'Unione europea, gli USA, il Medio Oriente e il Sud-Est asiatico. Nessuna delle informazioni raccolte durante l'inchiesta fa ritenere che nei prossimi anni la domanda su tali mercati sia destinata ad aumentare o diminuire in misura significativa.
(66)
Le esportazioni coreane verso gli USA, i paesi del Medio Oriente e il Sud-Est asiatico sono già su livelli elevati, e quindi questi mercati non possiedono potenzialità di crescita significative per l'industria coreana. Si ricorda inoltre che per le esportazioni coreane verso gli USA è stato stabilito un livello significativo di dumping, pari al 46 %. Il mercato dell'Unione, uno dei più grandi del mondo, è pertanto un mercato di crescita attraente in caso di abrogazione delle misure, in quanto non è stato ancora pienamente sfruttato dai produttori esportatori coreani a causa delle misure in vigore.
(67)
In termini di dimensioni e di condizioni commerciali, il mercato USA e il mercato dell'Unione sono simili. Su entrambi i mercati vi è un grande numero di produttori nazionali e le importazioni assorbono una notevole quota di mercato. Dall'inchiesta è emerso che il prezzo medio di vendita sul mercato dell'Unione (tenendo conto di tutte le vendite dei produttori dell'Unione nonché di tutte le vendite all'importazione nell'Unione) è di 2 600 EUR/tonnellata. Il prezzo medio del mercato dell'Unione è quindi simile al prezzo medio che i produttori esportatori coreani ottengono sul mercato USA (2 700 EUR/tonnellata), con la differenza che negli USA non sono soggetti a misure antidumping. Le attuali vendite marginali della Corea all'Unione sono quindi molto probabilmente il risultato delle misure in vigore nei confronti del prodotto in esame. Si ricorda che durante il PIR gli USA sono stati il principale mercato di esportazione per gli esportatori coreani. Ciò dimostra che l'Unione rappresenterebbe un mercato attraente per gli esportatori coreani e che, in caso di abrogazione dei dazi, il mercato dell'Unione verosimilmente attrarrebbe volumi notevoli come quelli del mercato USA. Durante il PIR gli accessori per tubi di produzione coreana hanno rappresentato il 20 %-25 % di tutte le importazioni di tale prodotto verso il mercato USA e tra il 10 % e il 15 % di quota di mercato del totale del mercato USA per il prodotto (non sono fornite cifre esatte per motivi di riservatezza). In altre parole, è probabile che in caso di abrogazione delle misure i produttori coreani utilizzeranno l'eccesso di capacità disponibile, come indicato al considerando 64, per reinserirsi nel mercato dell'Unione.
(68)
Come spiegato al considerando 39, ad eccezione degli USA non vi è una seconda destinazione per le esportazioni coreane utilizzabile in modo affidabile nell'analisi dell'evoluzione del mercato dell'Unione in caso di scadenza delle misure; non si ritiene quindi che il raggruppamento di tutte le esportazioni verso destinazioni diverse dall'Unione o dagli USA in questa analisi porti a stabilire prezzi medi affidabili, vista la diversità delle circostanze applicabili a tutti questi mercati singoli (molto più piccoli). In considerazione dei limiti di quest'analisi, come sopra descritto, e della mancanza di potenzialità significative di crescita di questi «altri mercati» nel prossimo futuro, è tuttavia improbabile che questi mercati assorbirebbero ingenti importazioni supplementari dalla Corea.
3.1.3.4. Conclusioni sul rischio di reiterazione del dumping
(69)
Alla luce di quanto sopra vi è il rischio di una reiterazione del dumping qualora le misure dovessero scadere. Dall'inchiesta è emerso che le vendite di accessori per tubi della Corea agli USA e ad altri paesi terzi sono risultate oggetto di esportazione a prezzi di dumping, con margini di dumping rispettivamente del 46 % e del 27 %.
(70)
L'eccesso di capacità produttiva coreana è inoltre notevole se confrontato ai consumi dell'Unione durante il PIR. Se questa capacità viene utilizzata per esportare verso l'Unione e competere a livello di prezzi con i produttori dell'Unione oppure con i principali esportatori dai paesi terzi, sussiste un forte rischio che tali esportazioni avvengano a prezzi di dumping.
3.2. Malaysia
3.2.1. Osservazioni preliminari
(71)
Poiché i produttori esportatori della Malaysia non hanno collaborato, per l'analisi complessiva la Commissione ha dovuto utilizzare informazioni provenienti da altre fonti. A questo riguardo, e conformemente alle disposizioni dell'articolo 18 del regolamento di base, la Commissione ha esaminato varie fonti statistiche. Le statistiche relative alle importazioni raccolte a norma dell'articolo 14, paragrafo 6, del regolamento di base («banca dati costituita a norma dell'articolo 14, paragrafo 6») hanno fornito le migliori informazioni disponibili per stabilire i quantitativi importati e i prezzi per il mercato dell'UE. Altre fonti come Eurostat non sono state utilizzate perché non era possibile separare il prodotto in esame da altri prodotti che utilizzavano anch'essi il codice a 8 cifre.
3.2.2. Importazioni oggetto di dumping durante il PIR
(72)
La banca dati costituita a norma dell'articolo 14, paragrafo 6 ha mostrato che non vi sono state importazioni nel mercato dell'UE dalla Malaysia. Si è pertanto concluso che non si era verificato un persistere del dumping delle esportazioni dalla Malaysia durante il PIR.
3.2.3. Prove relative al rischio di reiterazione del dumping
(73)
La Commissione ha esaminato se vi fosse un rischio di reiterazione del dumping in caso di abrogazione delle misure analizzando i seguenti elementi: il prezzo all'esportazione verso altri paesi, la capacità produttiva e l'eccesso di capacità della Malaysia e la capacità di attrazione del mercato dell'Unione.
3.2.3.1. Importazioni dalla Malaysia verso altre destinazioni
(74)
A causa della mancanza di importazioni di accessori per tubi dalla Malaysia verso il mercato dell'Unione, la Commissione ha fatto ricorso a dati relativi a un altro paese. È stato ritenuto appropriato fare riferimento agli USA, il cui mercato ha dimensioni simili a quello dell'Unione, con molti produttori nazionali, ma anche una quota notevole di importazioni, il che lo rende molto competitivo. Inoltre, gli USA sono di gran lunga la principale destinazione delle esportazioni dalla Malaysia, avendo assorbito, durante il PIR, l'87 % delle sue esportazioni. Questo metodo è identico a quello utilizzato nell'inchiesta precedente per la Malaysia e nella valutazione del «rischio di reiterazione del pregiudizio».
a) Valore normale
(75)
In mancanza di cooperazione da parte dei produttori esportatori della Malaysia, in conformità all'articolo 18 del regolamento di base il valore normale è stato calcolato in base ai dati forniti nella domanda di riesame, vale a dire il costo stimato di produzione al quale è stato aggiunto il 6 % per le spese generali, amministrative e di vendita e per i profitti, espressi come percentuale dei costi franco fabbrica. Si ritiene che la suddetta stima sia prudente. Ciò è confermato dal fatto che per l'unico produttore che ha cooperato al procedimento (TK Corporation, Corea) il dato effettivo è stato ben al di sopra del 6 %.
b) Prezzo all'esportazione
(76)
A norma dell'articolo 18 del regolamento di base e in assenza di cooperazione da parte dei produttori esportatori della Malaysia, il prezzo all'esportazione è stato calcolato utilizzando i prezzi all'esportazione malesi del prodotto in esame negli USA, ricavati dalle statistiche statunitensi sulle importazioni.
c) Confronto
(77)
Il valore normale medio ponderato è stato confrontato al prezzo all'esportazione medio ponderato degli accessori per tubi, conformemente all'articolo 2, paragrafo 11, del regolamento di base, entrambi al livello franco fabbrica.
(78)
Per procedere a un confronto equo tra il valore normale e il prezzo all'esportazione si è tenuto conto delle differenze nei fattori che influiscono sulla comparabilità dei prezzi conformemente all'articolo 2, paragrafo 10, del regolamento di base. A questo proposito, la percentuale per le spese generali, amministrative e di vendita e per i profitti indicata al considerando 75 era al livello franco fabbrica ed escludeva spese di trasporto interno e marittimo, assicurazione, movimentazione, carico e costi accessori.
d) Margine di dumping durante il PIR
(79)
Seguendo la metodologia sopra descritta, applicata anche nel primo riesame in previsione della scadenza relativo all'estensione delle misure («le misure in vigore»), il margine di dumping riscontrato è stato del 57,7 %.
3.2.3.2. Capacità produttiva della Malaysia
(80)
In assenza di cooperazione da parte della Malaysia, non è stata presentata alcuna informazione su produzione ed eccesso di capacità. Le informazioni contenute nella richiesta indicano una capacità totale installata in Malaysia di circa 55 000 tonnellate e un eccesso di capacità di circa 27 000 tonnellate. Nell'analisi che ha portato a tale volume si è tenuto conto dell'esclusione della fabbricazione (capacità) di altri prodotti, e si è perciò ritenuta tale analisi ragionevole. L'eccesso di capacità di 27 000 tonnellate della Malaysia rappresenta circa il 40 % del consumo totale dell'Unione durante il PIR.
3.2.3.3. Attrattiva del mercato dell'Unione
(81)
Per quanto riguarda l'evoluzione dei mercati principali degli utenti dell'industria su scala mondiale, come spiegato al considerando 65 il mercato dell'Unione è uno dei più importanti mercati per gli accessori per tubi e non vi sono informazioni che inducano a ritenere che nei prossimi anni la domanda su tali mercati sia destinata a diminuire o aumentare in misura significativa.
(82)
Dall'inchiesta è emerso che i prezzi di vendita dei produttori dell'Unione sul mercato dell'Unione sono superiori ai prezzi all'esportazione della Malaysia verso altri mercati d'esportazione, in particolare quello statunitense. Infatti il prezzo medio di mercato nell'Unione è pari a 2 600 EUR/t, mentre le statistiche USA mostrano che il prezzo medio all'importazione per le importazioni dalla Malaysia è pari a 1 600 EUR/t. Pertanto in caso di abrogazione delle misure il mercato dell'Unione risulterebbe interessante per gli esportatori della Malaysia. Si tratta di dati estremamente rilevanti in considerazione dell'eccesso di capacità della Malaysia, ma si ricorda anche che attualmente l'87 % delle esportazioni della Malaysia è diretto agli USA, dove i produttori esportatori della Malaysia vendono a prezzi molto più bassi.
3.2.3.4. Conclusioni sulla probabilità di reiterazione del dumping
(83)
Alla luce di quanto sopra vi è il rischio di una reiterazione del dumping qualora le misure dovessero scadere. Le vendite di accessori per tubi malesi verso gli USA sono risultate oggetto di esportazione a prezzi di dumping, con margini di dumping del 57,7 %.
(84)
L'eccesso di capacità della Malaysia è inoltre notevole rispetto ai consumi dell'Unione durante il PIR. Considerando il livello dei prezzi nell'Unione, probabilmente in caso di abrogazione delle misure tale capacità verrà almeno parzialmente utilizzata per le esportazioni verso l'Unione. Si può inoltre prevedere che, in tal caso, una buona parte delle esportazioni verso gli USA sarà riorientata verso il mercato dell'Unione a causa dei prezzi praticati sul mercato dell'Unione rispetto a quelli degli USA.
3.3. Conclusione sul rischio di reiterazione del dumping
(85)
In considerazione di quanto precede, ossia i margini di dumping elevati, il notevole eccesso di capacità disponibile nei paesi interessati, insieme alla loro consistente capacità d'esportazione e all'attrattiva del mercato dell'Unione in termini di prezzi e dimensioni, si può concludere che le importazioni a prezzi di dumping nell'UE dalla Repubblica di Corea e dalla Malaysia riprenderebbero se le misure fossero lasciate scadere.
4. RISCHIO DI REITERAZIONE DEL PREGIUDIZIO
4.1. Definizione dell'industria dell'Unione e della produzione dell'Unione
(86)
Rispetto alla situazione descritta nel regolamento (CE) n. 1001/2008 del Consiglio di cui al considerando 3 l'industria dell'Unione non ha subito grandi cambiamenti strutturali. Durante il PIR il prodotto simile era fabbricato da 22 produttori noti dell'Unione, che costituiscono l'«industria dell'Unione» ai sensi dell'articolo 4, paragrafo 1, del regolamento di base.
(87)
La produzione totale dell'Unione durante il PIR si è attestata a circa 57 736 tonnellate. La Commissione ha stabilito tale cifra sulla base di tutte le informazioni disponibili riguardanti l'industria dell'Unione, come i dati verificati delle società incluse nel campione e quelli forniti dal richiedente.
(88)
Società e gruppi di società inseriti nel campione nel corso dell'inchiesta rappresentano il 49 % della produzione dell'Unione e il 45 % delle vendite nell'Unione (v. il considerando 15). I dati del campione sono quindi rappresentativi della situazione dell'industria dell'Unione.
4.2. Consumo dell'Unione
(89)
Il consumo dell'Unione è stato stabilito dalla Commissione sulla base: i) del volume delle vendite dell'industria dell'Unione sul mercato dell'Unione in base ai dati forniti dal richiedente, e ii) delle importazioni da paesi terzi in base alla banca dati costituita a norma dell'articolo 14, paragrafo 6.
(90)
Il consumo dell'Unione ha mostrato il seguente andamento:
Tabella 1
Consumo dell'Unione (tonnellate metriche)
2010
2011
2012
PIR
Consumo totale dell'Unione
55 497
62 426
58 941
59 992
Indice (2010 = 100)
100
112
106
108
Fonte: dati forniti dal richiedente e dalla banca dati costituita a norma dell'articolo 14, paragrafo 6
(91)
Nel 2011 il consumo è aumentato del 12 % rispetto al livello del 2010. Esso è nuovamente diminuito nel 2012, pur rimanendo al di sopra del livello del 2010 (incremento del 6 %). Tra il 2010 e il PIR il consumo dell'Unione è diminuito dell'8 %.
4.3. Importazioni dai paesi interessati
4.3.1. Volume e quota di mercato delle importazioni dai paesi interessati
Repubblica di Corea
(92)
La Commissione ha stabilito il volume delle importazioni in base alle informazioni della banca dati costituita a norma dell'articolo 14, paragrafo 6. La quota di mercato delle importazioni è stata determinata in base ai dati della banca dati costituita a norma dell'articolo 14, paragrafo 6 e ai dati forniti dal richiedente.
(93)
Le importazioni nell'Unione dalla Repubblica di Corea hanno mostrato il seguente andamento:
Tabella 2
Volume delle importazioni (tonnellate metriche) e quota di mercato
2010
2011
2012
PIR
Volume delle importazioni dalla Repubblica di Corea (tonnellate)
301
208
204
18
Indice
100
69
68
6
Quota di mercato
0,5 %
0,3 %
0,3 %
0,03 %
Indice
100
62
64
6
Fonte: dati forniti dal richiedente e dalla banca dati costituita a norma dell'articolo 14, paragrafo 6
(94)
Durante il periodo considerato il volume delle importazioni dalla Repubblica di Corea è stato molto basso rispetto ai consumi totali dell'Unione. Durante il PIR il volume si è ridotto ulteriormente a 18 tonnellate. I livelli delle importazioni sono così bassi dall'istituzione delle misure iniziali nel 2002, e possono quindi essere considerati il risultato delle misure antidumping in vigore.
Malaysia
(95)
La Commissione ha stabilito il volume delle importazioni in base alle informazioni della banca dati costituita a norma dell'articolo 14, paragrafo 6. La quota di mercato delle importazioni è stata determinata in base ai dati della banca dati costituita a norma dell'articolo 14, paragrafo 6 e ai dati forniti dal richiedente.
(96)
Le importazioni nell'Unione dalla Malaysia hanno mostrato il seguente andamento:
Tabella 3
Volume delle importazioni (tonnellate metriche) e quota di mercato
2010
2011
2012
PIR
Volume delle importazioni dalla Malaysia (tonnellate)
19,4
0,03
0,27
0,13
Indice
100
0
1
1
Quota di mercato
0,03 %
0
0,0005 %
0,0002 %
Indice
100
0
1
1
Fonte: dati forniti dal richiedente e dalla banca dati costituita a norma dell'articolo 14, paragrafo 6
(97)
Durante il periodo considerato il volume delle importazioni dalla Malaysia è stato molto basso rispetto a quello dei consumi totali dell'Unione europea. Il volume maggiore (ma comunque molto basso) è stato importato nel 2010 (19,4 tonnellate), ma a partire dal 2010 il volume delle importazioni è praticamente cessato. Dopo che sono state istituite le misure iniziali nel 2002 i livelli delle importazioni hanno subito oscillazioni, senza però mai raggiungere i livelli precedenti l'istituzione di tali misure. Si può quindi concludere che il livello molto basso delle importazioni dall'istituzione delle misure iniziali nel 2002 è il risultato delle misure antidumping in vigore.
4.3.2. Prezzi delle importazioni dai paesi interessati e sottoquotazione dei prezzi
Repubblica di Corea
(98)
Durante il PIR le pochissime importazioni verso la UE della società che ha collaborato all'inchiesta (la TK Corporation) sono state notevolmente inferiori ai prezzi dell'industria dell'Unione a livello cif. Tuttavia, come affermato nel considerando 32, sono sorti dubbi sul fatto che questi prodotti siano effettivamente entrati nel territorio doganale dell'Unione.
(99)
Ciononostante, il totale delle importazioni dalla Corea verso l'Unione è molto basso - cfr. considerando 32 - in quanto esse rappresentano solo lo 0,03 % della quota di mercato dell'Unione (v. tabella 2). Considerata la quantità molto limitata di importazioni dalla Repubblica di Corea verso l'UE e l'ampia varietà di tipi di prodotti, non è stato possibile usare i prezzi di queste importazioni per determinare la sottoquotazione dei prezzi.
(100)
La Commissione ha quindi utilizzato i prezzi delle esportazioni dalla Corea verso gli USA e altri paesi come valore sostitutivo per stabilire quale sarebbe stata la sottoquotazione se le società coreane avessero venduto all'UE a tali prezzi.
(101)
Dal momento che le esportazioni a livello mondiale della TK Corporation rappresentavano circa il 25 %-40 % di tutte le esportazioni di accessori per tubi dalla Repubblica di Corea, tali vendite sono state considerate rappresentative delle esportazioni coreane. Tali prezzi sono stati quindi utilizzati per il confronto. La Commissione ha corretto al rialzo i prezzi all'esportazione per tener conto del dazio nonché della tassa di carico e di movimentazione.
(102)
Il margine di sottoquotazione così rilevato è risultato del 17 % per le vendite agli USA e del 10 % per le vendite a livello mondiale.
Malaysia
(103)
Nessuna società della Malaysia ha collaborato all'inchiesta. In base alle informazioni provenienti dalle statistiche della banca dati costituita a norma dell'articolo 14, paragrafo 6, le importazioni verso l'UE sono state trascurabili durante il PIR (v. tabella 3). Considerata la quantità molto limitata di importazioni dalla Malaysia e l'ampia varietà di tipi di prodotti, non è stato possibile usare i prezzi di queste importazioni per determinare la sottoquotazione dei prezzi.
(104)
La Commissione ha quindi determinato la sottoquotazione dei prezzi applicando lo stesso metodo utilizzato nel precedente riesame in previsione della scadenza, vale a dire confrontando i prezzi all'esportazione della Malaysia verso gli USA con i prezzi di vendita sul mercato dell'Unione. La Commissione ha adeguato i prezzi all'esportazione per tener conto del dazio nonché della tassa di carico e di movimentazione.
(105)
Il margine di sottoquotazione così rilevato è risultato del 34 % per le vendite agli USA. La Commissione ha inoltre confrontato i prezzi di vendita dalla Malaysia verso altri paesi e il margine di sottoquotazione per tali vendite è risultato del 28 %.
4.3.3. Importazioni da paesi terzi
(106)
La seguente tabella riporta l'andamento delle importazioni nell'Unione da altri paesi terzi nel periodo considerato, in termini di volume, di quota di mercato e di prezzo medio di dette importazioni.
Tabella 4
Importazioni da paesi terzi
Paese
2010
2011
2012
PIR
Repubblica popolare cinese
Volume (tonnellate)
5 618
5 867
6 844
6 589
Indice
100
104
122
117
Quota di mercato
10 %
9 %
12 %
11 %
Prezzo medio
1 125
1 261
1 544
1 426
Indice
100
112
137
127
Altri paesi terzi
Volume (tonnellate)
11 668
12 938
11 630
12 036
Indice
100
111
100
103
Quota di mercato
21 %
21 %
20 %
20 %
Prezzo medio
2 175
2 352
2 437
2 482
Indice
100
108
112
114
Totale di tutti i paesi terzi esclusi i paesi interessati
Volume (tonnellate)
17 286
18 805
18 474
18 625
Indice
100
109
107
108
Quota di mercato
31 %
30,1 %
31,3 %
31 %
Prezzo medio
1 834
2 011
2 106
2 108
Indice
100
110
115
115
Fonte: banca dati costituita a norma dell'articolo 14, paragrafo 6
(107)
La quota di mercato delle importazioni originarie di paesi terzi diversi dai paesi interessati ha raggiunto il 31 % del consumo totale dell'Unione durante il PIR. La quota di mercato maggiore, pari all'11 % del consumo totale dell'Unione, è rappresentata dalle importazioni originarie della Repubblica popolare cinese. Nel PIR altre consistenti importazioni sono state quelle provenienti da Thailandia (4 % del mercato dell'Unione), Vietnam (3 % del mercato dell'Unione) e Arabia Saudita (dall'assenza totale di importazioni del 2010 a una quota di mercato del 4 % nel PIR).
(108)
I prezzi ai quali tali importazioni sono entrate nell'Unione erano relativamente bassi rispetto alla media dei prezzi dell'industria dell'Unione, in particolare per quanto riguarda le importazioni provenienti dalla Repubblica popolare cinese. Anche con dazi antidumping del 58,6 % sulle importazioni dalla Repubblica popolare cinese, il prezzo medio delle importazioni cinesi è inferiore al prezzo interno dell'Unione (v. tabella 4).
4.4. Situazione economica dell'industria dell'Unione
4.4.1. Osservazioni generali
(109)
Ai sensi dell'articolo 3, paragrafo 5, del regolamento di base, l'esame dell'incidenza delle importazioni in dumping sull'industria dell'Unione comprende una valutazione di tutti gli indicatori economici che hanno inciso sulla situazione dell'industria dell'Unione nel periodo considerato.
(110)
Ai fini della valutazione del pregiudizio, la Commissione ha operato una distinzione tra indicatori di pregiudizio macroeconomici e microeconomici. La Commissione ha valutato gli indicatori macroeconomici sulla base dei dati contenuti nella domanda di riesame e delle statistiche. I dati si riferiscono a tutti i produttori noti dell'Unione. La Commissione ha valutato gli indicatori microeconomici sulla base dei dati contenuti nelle risposte al questionario fornite dai produttori dell'Unione inclusi nel campione. I dati si riferiscono ai produttori dell'Unione inclusi nel campione. Entrambe le serie di dati sono state considerate rappresentative della situazione economica dell'industria dell'Unione.
(111)
Gli indicatori macroeconomici sono: produzione, capacità produttiva, utilizzo degli impianti, volume delle vendite, quota di mercato, crescita, occupazione, produttività, entità del margine di dumping e ripresa dagli effetti delle precedenti pratiche di dumping.
(112)
Gli indicatori microeconomici sono: prezzi medi unitari, costo unitario, costi di manodopera, scorte, redditività, flusso di cassa, investimenti, utile sul capitale investito e capacità di reperire capitali. I dati relativi agli indicatori microeconomici si basano unicamente su dati verificati delle due società o gruppi di società inseriti nel campione. Di conseguenza, questi dati sono forniti solo in forma indicizzata o in fasce numeriche, in modo da garantire che ne sia preservata la riservatezza.
4.4.2. Indicatori macroeconomici
4.4.2.1. Produzione, capacità produttiva e utilizzo degli impianti
(113)
Nel periodo considerato la produzione totale dell'Unione, la capacità produttiva e l'utilizzo degli impianti hanno registrato il seguente andamento:
Tabella 5
Produzione, capacità produttiva e utilizzo degli impianti
2010
2011
2012
PIR
Volume di produzione (tonnellate)
48 017
52 754
55 787
57 736
Indice
100
110
116
120
Capacità produttiva (tonnellate)
179 912
180 364
180 364
180 364
Indice
100
100,3
100,3
100,3
Utilizzo degli impianti
26,7 %
29,2 %
30,9 %
32 %
Indice
100
110
116
120
Fonte: Domanda
(114)
Il volume della produzione è aumentato del 20 % durante il periodo considerato. Dato che il consumo dell'Unione è aumentato solo dell'8 % durante lo stesso periodo, la restante parte della produzione è stata esportata.
(115)
Durante il PIR l'utilizzo degli impianti è apparso basso (32 %). La capacità riportata nella tabella precedente si è basata, in linea con la normale prassi di questa particolare industria e il metodo utilizzato nei precedenti procedimenti, sulla capacità massima teorica sulla base di 3 turni/giorno, 6 giorni/settimana, 48 settimane/anno. Tuttavia, nella realtà dei fatti, l'industria opera solo sulla base di 2 turni/giorno, 5 giorni/settimana, 48 settimane/anno. La capacità dichiarata quindi non necessariamente riflette con precisione la capacità effettiva durante il PIR.
(116)
Durante il periodo considerato l'utilizzo degli impianti è leggermente aumentato. L'aumento del 20 % dell'utilizzo degli impianti riflette l'aumento del volume di produzione nel periodo considerato.
4.4.2.2. Volume delle vendite e quota di mercato
(117)
Nel periodo considerato il volume delle vendite e la quota di mercato dell'industria dell'Unione hanno mostrato il seguente andamento:
Tabella 6
Volume delle vendite e quota di mercato
2010
2011
2012
PIR
Volume delle vendite nel mercato dell'Unione (tonnellate)
38 185
43 414
40 262
41 350
Indice
100
114
105
109
Quota di mercato
68,8 %
69,5 %
68,3 %
68,9 %
Indice
100
101
99
100
Fonte: domanda
(118)
Nel 2011 il volume delle vendite sul mercato dell'Unione è aumentato del 14 % rispetto al volume delle vendite nel 2010. Esso è poi sceso a 41 350 tonnellate, con un aumento del 9 % durante il periodo considerato.
(119)
La quota di mercato dell'industria dell'Unione è rimasta più o meno stabile durante il periodo considerato.
4.4.2.3. Crescita
(120)
In linea con la moderata crescita del consumo dell'Unione durante il periodo considerato (+ 8 %), le vendite dei produttori dell'Unione sono aumentate del 9 %.
4.4.2.4. Occupazione e produttività
(121)
L'occupazione e la produttività hanno mostrato il seguente andamento durante il periodo considerato:
Tabella 7
Occupazione e produttività
2010
2011
2012
PIR
Numero di dipendenti
1 064
1 022
979
957
Indice
100
96
92
90
Produttività (unità/dipendente)
45
52
57
60
Indice
100
114
126
134
Fonte: Domanda
(122)
Nel periodo considerato il numero di dipendenti è gradualmente diminuito del 10 %. Di conseguenza, insieme all'aumento della produzione, la produttività della forza lavoro dei produttori dell'Unione, misurata in termini di produzione annua (in tonnellate) per dipendente, è aumentata del 34 % tra il 2010 e il PIR.
4.4.3. Indicatori microeconomici
4.4.3.1. Prezzi e fattori che incidono sui prezzi
(123)
Nel periodo considerato i prezzi di vendita unitari medi ponderati praticati dai produttori dell'Unione inseriti nel campione ad acquirenti indipendenti nell'UE hanno registrato il seguente andamento:
Tabella 8
Prezzi di vendita nell'Unione
2010
2011
2012
PIR
Prezzo medio unitario di vendita nell'Unione sul mercato totale (EUR/tonnellata)
2 500-3 000
2 500-3 000
2 400-2 900
2 300-2 800
Indice
100
100
98
94
Costo unitario di produzione (EUR/tonnellata)
3 500-4 000
3 300-3 800
3 400-3 900
3 300-3 800
Indice
100
94
97
94
Fonte: dati verificati delle società inserite nel campione
(124)
Nel periodo considerato i prezzi di vendita nell'Unione sono diminuiti del 6 %. Nel 2010 e 2012 i prezzi sono rimasti relativamente stabili, mentre il calo maggiore si è verificato tra il 2011 e il PIR.
(125)
A causa dell'importante quota dei costi fissi nella produzione, l'aumento della produzione del 20 % durante il PIR ha portato a un calo del costo unitario di produzione. Il prezzo di vendita unitario medio è diminuito di conseguenza.
4.4.3.2. Costo del lavoro
(126)
Nel periodo considerato il costo medio del lavoro dei produttori dell'Unione inseriti nel campione ha mostrato il seguente andamento:
Tabella 9
Costo medio del lavoro per dipendente
2010
2011
2012
PIR
Salario medio per dipendente (in EUR)
45 000-50 000
50 000-55 000
51 000-56 000
52 000-57 000
Indice
100
107
108
110
Fonte: dati verificati delle società inserite nel campione
(127)
Nel periodo considerato il costo medio del lavoro per dipendente ha registrato un andamento al rialzo. Tra il 2010 e il PIR il costo medio del lavoro per dipendente è aumentato del 10 %.
4.4.3.3. Scorte
(128)
Nel periodo considerato il livello delle scorte dei produttori dell'Unione inseriti nel campione ha registrato il seguente andamento:
Tabella 10
Scorte
2010
2011
2012
PIR
Scorte finali (tonnellate)
5 500-6 000
5 000-5 500
5 600-6 100
6 000-6 500
Indice
100
93
104
111
Scorte finali in percentuale sulla produzione
25 %-30 %
20 %-25 %
21 %-26 %
22 %-27 %
Indice
100
79
83
87
Fonte: dati verificati delle società inserite nel campione
(129)
Le scorte finali sono prima diminuite del 7 % nel 2011 rispetto al 2010 per poi aumentare dell'11 % durante il PIR rispetto al 2010. Rispetto al livello della produzione, tra il 2010 e il PIR le scorte finali sono diminuite del 13 %.
4.4.3.4. Redditività, flusso di cassa, investimenti, utile sul capitale investito e capacità di reperire capitali
(130)
Nel periodo considerato la redditività, il flusso di cassa, gli investimenti e l'utile sul capitale investito dei produttori dell'Unione inseriti nel campione hanno registrato il seguente andamento:
Tabella 11
Redditività, flusso di cassa, investimenti e utile sul capitale investito
2010
2011
2012
PIR
Redditività delle vendite nell'Unione ad acquirenti indipendenti (in % del fatturato delle vendite)
- 20 %/- 15 %
- 15 %/- 10 %
- 10 %/- 5 %
- 14 %/- 9 %
Indice
100
118
151
133
Flusso di cassa (EUR) (indice)
100
- 10 515
- 6 086
- 8 933
Investimenti (EUR) (indice)
100
115
112
105
Utile sul capitale investito
- 25 %/- 20 %
- 45 %/- 40 %
- 40 %/- 35 %
- 45 %/- 40 %
Indice
100
81
64
80
Fonte: dati verificati delle società inserite nel campione
(131)
La Commissione ha stabilito la redditività dei produttori dell'Unione inseriti nel campione esprimendo l'utile netto, al lordo delle imposte, derivante dalle vendite del prodotto simile ad acquirenti indipendenti nell'Unione, in percentuale sul fatturato delle stesse vendite.
(132)
Durante il periodo considerato l'industria dell'Unione ha subito perdite notevoli. Nel 2010 l'industria ha registrato una perdita del - 20 %/- 15 %. Tra il 2010 e il PIR le perdite sono scese del 33 %, ma il risultato è rimasto ugualmente negativo durante il PIR (- 14 %/- 9 %). Il flusso di cassa netto rappresenta la capacità dei produttori dell'Unione di autofinanziare le proprie attività. Nel 2010 il flusso di cassa è stato positivo, per poi calare improvvisamente nel 2011 raggiungendo valori negativi e rimanere negativo durante il PIR.
(133)
Gli investimenti hanno registrato una tendenza al rialzo. Rispetto al 2010 sono aumentati del 15 % nel 2011 e del 12 % nel 2012, mantenendosi del 5 % superiori al livello del 2010 durante il PIR.
(134)
L'utile sul capitale investito è il profitto come percentuale del valore contabile netto degli investimenti. Nel 2010 era al - 25 %/- 20 % ed è poi sceso a circa - 45 %/- 40 %, dove è rimasto durante il PIR.
4.4.3.5. Entità del margine di dumping e ripresa dagli effetti di precedenti pratiche di dumping
(135)
Poiché le importazioni provenienti dai paesi interessati sono notevolmente diminuite e sono state di entità trascurabile nel corso del periodo considerato (cfr. tabelle 2 e 3), l'entità dei margini di dumping non può essere valutata. Alla luce della valutazione di cui ai considerando 136-144, l'industria dell'Unione risultava tuttavia versare ancora in una situazione fragile e vulnerabile.
4.5. Conclusioni relative alla situazione dell'industria dell'Unione
(136)
Nel regolamento (CE) n. 1001/2008, il Consiglio ha concluso che le misure antidumping sulle importazioni del prodotto in esame dalla Repubblica di Corea e dalla Malaysia introdotte nel 2002 hanno comportato una ripresa solo parziale dell'industria dell'Unione. L'evoluzione (positiva) durante il periodo considerato nel riesame precedente (gennaio 2002-giugno 2007) degli indicatori di pregiudizio è stata dovuta in larga misura alla crescita della domanda nel 2007 e nel 2008.
(137)
Dopo il 2008 la situazione dell'industria dell'Unione si è però notevolmente deteriorata rispetto alla situazione nel 2007 e 2008, essenzialmente a causa del calo della domanda dopo il 2008.
(138)
Alcuni indicatori mostrano un andamento positivo dal 2010 in poi. Tra il 2010 e il PIR, per esempio, la produzione dell'Unione è aumentata del 20 %. Questo aumento è stato in parte causato dall'aumento del consumo dell'Unione, che è salito dell'8 % durante lo stesso periodo. L'incremento della produzione ha determinato un migliore utilizzo degli impianti, che è aumentato di oltre il 20 %. Il volume delle vendite dell'industria dell'Unione è aumentato del 9 %, corrispondente all'aumento del consumo dell'Unione, mentre la quota di mercato delle società dell'Unione è rimasta invariata. In conseguenza di una riduzione del 10 % del numero dei dipendenti, anche la produttività è aumentata (del 34 %).
(139)
Il tasso di utilizzo degli impianti è rimasto tuttavia basso. Ciò si spiega in parte con il fatto che l'infrastruttura esistente avrebbe dovuto essere impiegata su 3 turni/giorno, 6 giorni/settimana, e la capacità massima è stata calcolata di conseguenza. Tuttavia, durante il periodo considerato l'industria dell'Unione ha operato solo su 2 turni/giorno per 5 giorni/settimana.
(140)
A causa di una percentuale importante dei costi fissi nella produzione, l'industria dell'Unione ha subito notevoli perdite nel corso del periodo considerato. Nonostante il miglioramento del 30 % dei risultati finanziari tra il 2010 e il PIR, le perdite durante il PIR sono state comunque notevoli (fra - 14 % e 9 %).
(141)
Queste importanti perdite, insieme al flusso di cassa notevolmente negativo, sono importanti indicatori che mostrano la situazione vulnerabile dell'industria dell'Unione.
(142)
Va osservato che nel regolamento (UE) n. 78/2013 del Consiglio con cui sono state istituite misure antidumping sulle importazioni del prodotto in esame dalla Russia e dalla Turchia si constatava come l'industria dell'Unione si trovasse in una situazione economica grave e pregiudizievole. Il periodo considerato in quel procedimento era compreso tra il gennaio 2008 e il settembre 2011, e coincide in parte con il periodo considerato nell'ambito della presente inchiesta (14).
(143)
Le misure adottate con il regolamento citato sembrano aver inciso positivamente, in quanto vari indicatori di pregiudizio (ad esempio la produzione, l'utilizzo degli impianti, la redditività, la produttività e consumo) mostrano una tendenza positiva. Tuttavia, come ha dimostrato l'attuale inchiesta, l'industria dell'Unione non si è pienamente ripresa dagli effetti di precedenti pratiche di dumping.
(144)
La Commissione conclude pertanto che l'industria dell'Unione si trova ancora in una situazione di vulnerabilità e, per alcuni aspetti, assai lontana dai livelli prevedibili se si fosse pienamente ripresa dal pregiudizio constatato nelle inchieste precedenti.
5. RISCHIO DI REITERAZIONE DEL PREGIUDIZIO
5.1. Incidenza del volume previsto delle importazioni ed effetti sui prezzi in caso di abrogazione delle misure
(145)
Nel considerando 85 la Commissione ha concluso che l'abrogazione delle misure comporterebbe con ogni probabilità una reiterazione delle importazioni oggetto di dumping dai paesi interessati.
(146)
Dall'inchiesta è emerso che la situazione dell'industria dell'Unione è vulnerabile. Nonostante un lieve miglioramento nel PIR, durante il periodo considerato l'industria dell'Unione non ha mai realizzato profitti.
(147)
Pertanto, l'eventuale reiterazione delle importazioni in dumping dai paesi interessati aggraverebbe la già precaria situazione dell'industria dell'Unione. Queste importazioni sono suscettibili di acquisire la quota di mercato dell'industria dell'Unione sul mercato dell'Unione stessa. Ne risulterebbe un ulteriore calo dell'utilizzo degli impianti da parte dell'industria dell'Unione, cioè uno degli elementi fondamentali che hanno contribuito ai risultati negativi dell'industria dell'Unione durante il periodo considerato.
(148)
Una reiterazione delle importazioni oggetto di dumping eserciterebbe una pressione sui prezzi ancora più forte per l'industria dell'Unione e contribuirebbe quindi a un ulteriore deterioramento della sua situazione finanziaria.
(149)
La Commissione conclude pertanto che l'abrogazione delle misure contro la Repubblica di Corea e la Malaysia porterebbe assai probabilmente a una reiterazione delle importazioni oggetto di dumping da questi paesi con conseguente pressione al ribasso sui prezzi, sul volume delle vendite e sulla quota di mercato dell'industria dell'Unione e peggioramento della sua situazione economica. L'abrogazione delle misure nei confronti della Repubblica di Corea e della Malaysia comporterebbe quindi una reiterazione del pregiudizio quale conseguenza del probabile peggioramento della già grave situazione economica in cui versa l'industria dell'Unione.
6. INTERESSE DELL'UNIONE
(150)
A norma dell'articolo 21 del regolamento di base la Commissione ha esaminato se il mantenimento delle misure antidumping in vigore nei confronti della Repubblica di Corea e della Malaysia sia contrario all'interesse generale dell'Unione. La determinazione dell'interesse dell'Unione si è basata su una valutazione di tutti i diversi interessi coinvolti, compresi quelli dell'industria dell'Unione, degli importatori, dei grossisti e degli utilizzatori.
(151)
Tutte le parti interessate hanno avuto la possibilità di comunicare le loro osservazioni conformemente all'articolo 21, paragrafo 2, del regolamento di base.
(152)
Nell'inchiesta iniziale si era ritenuto che istituire le misure in oggetto non fosse contrario all'interesse dell'Unione. Poiché questa inchiesta è un riesame e le misure sono in vigore dal 2002, l'analisi permette di valutare qualsiasi impatto negativo indebito delle attuali misure antidumping sulle parti interessate.
(153)
Su questa base è stato esaminato se, nonostante le conclusioni sulla reiterazione del dumping e del pregiudizio, esistessero validi motivi per concludere che non fosse nell'interesse dell'Unione mantenere le misure in vigore.
6.1. Interesse dell'industria dell'Unione
(154)
Sebbene le misure antidumping in vigore abbiano impedito l'arrivo nell'Unione di importazioni oggetto di dumping, l'industria dell'Unione versa in una situazione fragile, come confermato dall'andamento negativo di alcuni dei principali indicatori di pregiudizio.
(155)
Qualora le misure non fossero mantenute, il probabile afflusso di ingenti volumi di importazioni in dumping dai paesi interessati causerebbe verosimilmente la reiterazione del pregiudizio. Tale afflusso comporterebbe tra l'altro in tutta probabilità la perdita di quote di mercato, il calo del prezzo di vendita, la diminuzione dell'utilizzo degli impianti e in generale un grave deterioramento della situazione finanziaria dell'industria dell'Unione.
(156)
La Commissione conclude pertanto che mantenere le misure antidumping nei confronti della Repubblica di Corea e della Malaysia non sia contrario all'interesse dell'industria dell'Unione.
6.2. Interesse degli importatori indipendenti e degli utilizzatori
(157)
Nell'inchiesta iniziale era stato accertato che l'istituzione di misure non avrebbe probabilmente prodotto gravi effetti negativi sulla situazione degli importatori e degli utilizzatori dell'Unione. Nessuno degli importatori o degli utilizzatori ha collaborato all'attuale inchiesta. Dal momento che non esistono elementi atti a provare che le misure in vigore abbiano influito in maniera rilevante su tali gruppi, si può ritenere che il mantenimento delle misure non inciderà in maniera significativa sugli importatori e sugli utilizzatori dell'Unione.
6.3. Conclusioni relative all'interesse dell'Unione
(158)
In base alle considerazioni esposte, la Commissione ha concluso che non vi sono fondati motivi di ritenere contraria all'interesse dell'Unione l'adozione di misure provvisorie sulle importazioni di accessori per tubi originari della Repubblica di Corea e della Malaysia.
7. MISURE ANTIDUMPING
(159)
Da quanto sopra considerato consegue che, ai sensi dell'articolo 11, paragrafo 2, del regolamento di base, le misure antidumping applicabili alle importazioni di taluni accessori per tubi originari della Repubblica di Corea e della Malaysia dovrebbero essere mantenute.
(160)
Nondimeno, come è stato dimostrato dall'inchiesta, la situazione globale dell'industria dell'Unione è in graduale miglioramento, e l'istituzione nel 2013 di misure antidumping definitive nei confronti delle importazioni dalla Russia e dalla Turchia del prodotto stesso (v. considerando 5) sembra aver avuto un effetto positivo aggiuntivo sulla situazione dell'industria dell'Unione, come indicato al considerando 143. È stato ritenuto quindi che, considerando l'analisi complessiva del pregiudizio e la probabile evoluzione del mercato con le misure in vigore, un periodo inferiore a cinque anni potrebbe essere sufficiente a permettere all'industria dell'Unione di completare la sua ripresa economica e finanziaria.
(161)
Inoltre, non è possibile valutare la situazione dell'industria dell'Unione e l'analisi del pregiudizio considerando soltanto le (potenziali) importazioni del prodotto in esame dalla Repubblica di Corea e dalla Malaysia: la situazione dell'industria dell'Unione è infatti influenzata da altre importazioni e dalle misure nei confronti di tali importazioni, quali in particolare le summenzionate misure nei confronti della Russia e della Turchia.
(162)
Pertanto si ritiene che, alla luce delle circostanze specifiche di questo caso, in via eccezionale le misure non dovrebbero essere prorogate per l'intero periodo di cinque anni previsto dal regolamento di base, ma che dovrebbero scadere contemporaneamente alle misure definitive sulle importazioni dalla Turchia e dalla Russia in particolare. Tale allineamento della durata delle misure favorirebbe inoltre un esame complessivo e coerente degli effetti di eventuali pratiche di dumping sull'industria dell'Unione, qualora tale esame fosse necessario in futuro.
(163)
Le misure attualmente in vigore sulle importazioni di accessori per tubi dalla Russia e dalla Turchia scadranno il 29 gennaio 2018. Le misure antidumping definitive nei confronti delle importazioni di accessori per tubi originari della Corea e della Malaysia andrebbero allineate di conseguenza, e dovrebbero quindi scadere alla stessa data.
(164)
Il Defence Committee of the Steel Butt-Welding Fittings Industry dell'Unione europea concorda sul fatto che la data di scadenza proposta consentirebbe un procedimento di riesame congiunto in futuro, qualora tale riesame fosse necessario, e quindi un'analisi approfondita del dumping e del pregiudizio per le importazioni provenienti da vari paesi, affermando tuttavia che dopo il PIR il totale delle importazioni provenienti da tutti i paesi del prodotto in esame è fortemente aumentato, mentre il prezzo medio di tali importazioni è diminuito drasticamente. Questo sviluppo successivo al PIR, afferma il Defence Committee, ha provocato un peggioramento della situazione dell'industria dell'Unione, e non vi sono più le condizioni per imporre misure antidumping definitive per un periodo inferiore a cinque anni.
(165)
La Commissione osserva che l'asserito sviluppo successivo al PIR (cioè l'aumento delle importazioni a prezzi più bassi) è basato su dati Eurostat disponibili al pubblico, che comprendono tipi di prodotto non rientranti nell'attuale inchiesta. Dalle statistiche sulle importazioni post-PIR disponibili alla Commissione e che riguardano solo il prodotto in esame risulta tuttavia che nel periodo successivo al PIR le importazioni sono diminuite del 10-15 %, sebbene il prezzo medio di tali importazioni sia anch'esso diminuito (15-20 %). La Commissione ritiene che lo sviluppo successivo al PIR delle importazioni del prodotto in esame, in mancanza di ulteriori elementi di prova per quanto riguarda la situazione dell'industria dell'Unione, non infici le conclusioni della Commissione per quanto riguarda il periodo appropriato per l'istituzione di misure antidumping definitive (cfr. considerando 160-163). L'argomentazione è pertanto respinta.
(166)
Di conseguenza, e considerate le conclusioni raggiunte riguardo al rischio della reiterazione del dumping e del pregiudizio, le misure antidumping in vigore sulle importazioni di accessori per tubi originari della Repubblica di Corea e della Malaysia, confermate dal regolamento (CE) n. 1001/2008 del Consiglio, modificato da ultimo dal regolamento (UE) n. 363/2010 del Consiglio, dovrebbero essere prorogate fino al 29 gennaio 2018.
(167)
Il comitato istituito dall'articolo 15, paragrafo 1, del regolamento di base non ha espresso alcun parere,
HA ADOTTATO IL PRESENTE REGOLAMENTO:
Articolo 1
1. È istituito un dazio antidumping definitivo sulle importazioni di accessori per tubi (diversi dagli accessori fusi, dalle flange e dagli accessori filettati), di ferro o di acciaio (escluso l'acciaio inossidabile), con maggior diametro esterno uguale o inferiore a 609,6 mm, del tipo usato per la saldatura testa a testa o per altre applicazioni, attualmente compresi nei codici NC ex 7307 93 11, ex 7307 93 19 ed ex 7307 99 80 (codici TARIC 7307931191, 7307931193, 7307931194, 7307931195, 7307931199, 7307931991, 7307931993, 7307931994, 7307931995, 7307931999, 7307998092, 7307998093, 7307998094, 7307998095 e 7307998098) e originari della Repubblica di Corea e della Malaysia.
2. L'aliquota del dazio antidumping definitivo applicabile al prezzo netto, franco frontiera dell'Unione, dazio non corrisposto, per i prodotti descritti nel paragrafo 1 e fabbricati dalle società sottoelencate è la seguente:
Paese
Società
Aliquota del dazio (%)
Codici TARIC
Malaysia
Anggerik Laksana Sdn Bhd, Selangor Darul Ehsan
59,2
A324
Pantech Steel Industries Sdn Bhd
49,9
A961
Tutte le altre società
75,0
A999
Repubblica di Corea
Tutte le società
44,0
-
3. Salvo diverse disposizioni, si applicano le norme vigenti in materia di dazi doganali.
Articolo 2
Il presente regolamento entra in vigore il giorno successivo alla pubblicazione nella Gazzetta ufficiale dell'Unione europea.
Esso scadrà il 29 gennaio 2018.
Il presente regolamento è obbligatorio in tutti i suoi elementi e direttamente applicabile in ciascuno degli Stati membri.
Fatto a Bruxelles, il 2 dicembre 2014