РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) 2015/519 НА КОМИСИЯТА
от 26 март 2015 година
за налагане на окончателно антидъмпингово мито върху вноса на някои скрепителни елементи от желязо или стомана с произход от Китайската народна република, чийто обхват беше разширен до вноса на някои скрепителни елементи от желязо или стомана, изпращани от Малайзия, независимо дали са декларирани с произход от Малайзия, след преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на мерките съгласно член 11, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1225/2009
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. за защита срещу дъмпингов внос от страни, които не са членки на Европейската общност (1) („основния регламент“), и по-специално член 11, параграф 2 от него,
като има предвид, че:
A. ПРОЦЕДУРА
1. Действащи мерки
(1)
След антидъмпингово разследване („първоначалното разследване“) с Регламент (ЕО) № 91/2009 (2), последно изменен с Регламент (ЕС) № 924/2012 на Съвета (3), Съветът наложи окончателно антидъмпингово мито („първоначалните мерки“) върху вноса на някои скрепителни елементи от желязо или стомана с произход от Китайската народна република (КНР).
(2)
След изменение на Регламент за изпълнение (ЕС) № 924/2012 мерките бяха приложени под формата на адвалорно мито, наложено върху включените в извадката китайски производители износители при нива от 0,0 % до 69,7 %. В същото време антидъмпинговото мито за невключените в извадката оказали съдействие китайски производители износители беше установено на 54,1 %, докато остатъчното мито за неоказалите съдействие китайски производители износители възлизаше на 74,1 % („действащите мита“).
(3)
С Регламент за изпълнение (ЕС) № 723/2011 на Съвета (4), последно изменен с Регламент за изпълнение (ЕС) № 693/2012 (5), обхватът на първоначалните мерки е разширен до вноса на някои скрепителни елементи от желязо или стомана, изпращани от Малайзия, независимо дали са декларирани с произход от Малайзия.
2. Искане за преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на мерките
(4)
След публикуване на известие за предстоящото изтичане на срока на действие на действащите окончателни антидъмпингови мерки (6) на 1 октомври 2013 г. Комисията получи искане за започване на преразглеждане с оглед на изтичане на срока на посочените мерки в съответствие с член 11, параграф 2 от основния регламент. Искането бе подадено от European Industrial Fasteners Institute („заявителя“) от името на производителите, представляващи повече от 25 % от общото производство на скрепителни елементи от желязо или стомана в Съюза.
(5)
Искането се основава на твърдението, че изтичането на срока на действие на мерките вероятно би довело до продължаване или повторно възникване на дъмпинга и на причинената от него вреда на промишлеността на Съюза.
3. Започване на преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на мерките
(6)
Като установи след консултация с Консултативния комитет, че са налице достатъчно доказателства, даващи основание за започването на преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на мерките, на 30 януари 2014 г. Комисията обяви с известие, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (7) („известието за започване на преразглеждане“), че започва преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на мерките в съответствие с член 11, параграф 2 от основния регламент.
4. Разследване
4.1. Разследван период в рамките на преразглеждането и разглеждан период
(7)
Разследването относно продължаването или повторното възникване на дъмпинга обхвана периода от 1 януари 2013 г. до 31 декември 2013 г. („разследван период в рамките на преразглеждането“ или „РПП“). Проучването на тенденциите, които са от значение за оценката на вероятността от продължаване или повторно възникване на вреда, обхвана периода от 1 януари 2010 г. до 31 декември 2013 г. („разглеждан период“).
4.2. Страни, засегнати от разследването
(8)
Комисията официално уведоми заявителя, другите известни производители от Съюза, производителите износители от КНР, както и представителите на КНР за започването на преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на мерките. Заинтересованите страни получиха възможност да изложат позициите си писмено и да поискат провеждането на изслушване в рамките на срока, посочен в известието за започване на преразглеждане.
(9)
На всички заинтересовани страни, които поискаха да бъдат изслушани и показаха, че има конкретни причини, поради които следва да бъдат изслушани, беше предоставена такава възможност.
(10)
Предвид очевидно големия брой производители износители в КНР и производители и несвързани вносители в Съюза, имащи отношение към разследването, в известието за започване на преразглеждането се предвиждаше изготвяне на извадка в съответствие с член 17 от основния регламент. За да може Комисията да реши дали е необходима извадка и ако тя е необходима - да направи подбор, от посочените по-горе страни бе поискано да заявят своя интерес пред Комисията в срок от 15 дни от започването на преразглеждането и да предоставят на Комисията информацията, поискана в известието за започване на преразглеждане.
(11)
24 от 325 известни китайски производители предоставиха отговори на въпросника за изготвяне на извадка. Въпреки това 13 от тези производители не докладваха износ за ЕС, докато за трима други бе установено, че не са извършвали дъмпинг при първоначалното разследване и следователно не са обект на действащите мерки. Останалите осем дружества докладваха 11 800 тона износ за ЕС, който според Евростат съответства на 132 % от общия китайски внос в ЕС през РПП. Беше предложена извадка от тримата най-големи износители. Въпреки това едно от дружествата, включено в извадката, заяви, че погрешно е докладвало износа си за ЕС във формуляра за извадката и че в действителност е трябвало да докладва липса на износ.
(12)
Следователно извадката беше съставена от останалите трима най-големи производители. Всичките три дружества, включени в извадката, оттеглиха съдействието си на различни етапи от процедурата, като избраха да не отговарят на въпросниците или отказаха проверка на място. Поради това бяха изпратени писма до всяко от трите дружества, с които те бяха информирани относно намерението на Комисията да приложи член 18 от основния регламент. Нямаше реакция от страна на тези производители износители.
(13)
Комисията разгледа състоянието на останалите четирима производители износители, които предоставиха отговори на въпросника за съставяне на извадката. Техният износ за Съюза е бил толкова малък, а именно по-малко от 1 % от общия износ, че не беше счетено за целесъобразно или представително да се състави нова извадка и да се основават констатациите от разследването на състоянието на тези производители износители. Беше счетено за по-целесъобразно констатациите от разследването да се основават на по-широка и представителна база, по-конкретно на фактите, налични във връзка с неоказването на съдействие от страна на включените в извадката китайски производители износители. Останалите четири дружества бяха информирани относно намерението на Комисията да използва наличните факти.
(14)
Намерението на Комисията да приложи член 18 с оглед на недостатъчното съдействие беше оповестено и на китайските органи. Комисията не получи коментари или искания за намеса на служителя по изслушванията относно съответните писма до дружествата и китайските органи.
(15)
На предварителния етап от разследването на Комисията беше оказано съдействие от страна на 91 производители/група от производители от Съюза, които представляват около 50 % от производството на скрепителни елементи от желязо или стомана в Съюза. С оглед на големия брой оказали съдействие производители Комисията приложи метода на съставянето на извадка. Подбраната извадка първоначално включваше девет дружества/групи от дружества сред най-представителните по отношение на обем, размер, съчетание на видовете продукти и географско разположение в Съюза. Едно от включените в извадката дружества оттегли съдействието си и избра да не отговаря на въпросника. Впоследствие Комисията информира дружеството за изключването му от извадката поради неоказване на съдействие. Въпреки това намалената извадка от останалите осем дружества/групи от дружества беше счетена за представителна, тъй като включваше 24 % от изчисленото общо производство на скрепителни елементи от желязо или стомана в Съюза.
(16)
Бяха получени отговори на въпросника от двама вносители от Съюза. С оглед на относително ограничения брой дружества не беше необходимо изготвянето на извадка.
(17)
По отношение на ползвателите нито един от тях не заяви своя интерес в рамките на срока, обявен в известието за започване на преразглеждане, или на по-късен етап от процедурата. Поради тази причина се счита, че нито един ползвател не е съдействал на разследването.
(18)
Бяха извършени проверки на място в обектите на следните дружества:
а)
Производители от Съюза:
Бяха посетени единадесет дружества (поне едно от които е част от всяка от осемте включени в извадката групи от дружества). Позовавайки се на член 19 от основния регламент тези производители от Съюза поискаха самоличността им да се запази в тайна. Те заявиха, че разкриването на наименованията им би могло да породи риск от значителни неблагоприятни последици за тяхната стопанска дейност. Искането на тези производители бе разгледано и счетено за основателно. Поради това наименованията на тези дружества не са посочени.
б)
Вносители от Съюза
Adolf Würth GmbH & Co, Германия
Marcopol z o.o. - Полша
в)
Производители в държавите с пазарна икономика:
ACKU Metal Industries (M) Sdn. Bhd., Penang, Малайзия
Sofasco Industries (M) Sdn. Bhd., Penang, Малайзия
Kalisma Steel Pvt Ltd, Mumbai, Индия
5. Оповестяване
(19)
Всички заинтересовани страни бяха информирани относно основните факти и съображения, довели до заключенията от настоящото преразглеждане с оглед на изтичане на срока на мерките, и бяха приканени да коментират (окончателно оповестяване). На страните също така бе даден срок да представят коментари след оповестяването на информацията. Изявления бяха получени от заявителя,China Chamber of Commerce for Import and Export of Machinery and Electronic Products, двама вносители/производители от разрез Съюза и свързания с тях китайски производител, както и от две сдружения на разпространители от Съюза. Изявленията и коментарите бяха надлежно взети предвид, когато това бе обосновано.
Б. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
1. Разглеждан продукт
(20)
Разглежданият продукт са някои скрепителни елементи от желязо или стомана, различни от продуктите от неръждаема стомана, т.е. винтове за дърво (с изключение на болтове за траверси), рапидни винтове, други винтове и болтове с глави (със или без техните гайки или шайби, но изключвайки винтове, получени чрез струговане на пръти, профили или тел, с плътен напречен с дебелина на стеблото, непревишаваща 6 mm, и изключвайки винтове и болтове за закрепване на железопътни елементи), както и шайби, с произход от Китайската народна република, класирани понастоящем в кодове по КН 7318 12 90, 7318 14 91, 7318 14 99, 7318 15 59, 7318 15 69, 7318 15 81, 7318 15 89, ex 7318 15 90, ex 7318 21 00 и ex 7318 22 00.
2. Сходен продукт
(21)
За разглеждания продукт и скрепителните елементи от желязо или стомана, произвеждани и продавани в Съюза от промишлеността на Съюза, както и скрепителните елементи от желязо или стомана, произвеждани и продавани на вътрешния пазар в Малайзия („държава аналог“), беше установено, че по същество имат същите основни физически и технически характеристики като скрепителните елементи от желязо или стомана, произвеждани в КНР и продавани за износ на Съюза. Поради това тези продукти се считат за сходни по смисъла на член 1, параграф 4 от основния регламент.
В. ВЕРОЯТНОСТ ОТ ПРОДЪЛЖАВАНЕ ИЛИ ПОВТОРЕНИЕ НА ДЪМПИНГА
(22)
В съответствие с член 11, параграф 2 от основния регламент Комисията проучи доколко е вероятно изтичането на срока на действие на съществуващите мерки да доведе до продължаване или повторно възникване на дъмпинга от КНР.
1. Предварителни бележки
(23)
Както е посочено в съображения 11 и 14 по-горе, китайските производители износители, избрани да бъдат включени в извадката, не оказаха съдействие в хода на разследването. Вследствие на това при липсата на достатъчно съдействие от страна на производители износители от КНР цялостният анализ, включително изчисляването на дъмпинга, се основава на наличните факти в съответствие с член 18 от основния регламент.
(24)
Вероятността от продължаване или повторно възникване на дъмпинга бе оценена с помощта на искането за преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на мерките в съчетание с други източници на информация, като например търговската статистика за вноса и износа (Евростат и данни за китайския износ), както и друга обществено достъпна информация (например декларация от Китайското сдружение на производителите на скрепителни елементи).
(25)
Липсата на съдействие оказа въздействие върху сравнението на нормалната стойност с експортната цена, тъй като конкретният продуктов асортимент, изнесен от китайските производители за Съюза, е неизвестен.
2. Дъмпинг на вноса през рпп
2.1. Избор на държава аналог и изчисляване на нормалната стойност
(26)
В известието за започване на преразглеждане Комисията прикани всички заинтересовани страни да коментират предложението ѝ да използва Индия като трета държава с пазарна икономика с цел да се определи нормалната стойност за КНР. Индия беше използвана като държава аналог при първоначалното разследване.
(27)
В допълнение към Индия заявителят предложи САЩ като потенциална държава аналог. Други заинтересовани страни изразиха резерви относно предложението за Индия и предложиха Малайзия, Тайван, Тайланд и Виетнам като алтернативни държави аналози.
(28)
Допълвайки предложенията на заинтересованите страни, Комисията също се опита да определи подходяща държава аналог. Тя определи Япония като допълнителна потенциална държава аналог поради големия обем на нейното производство на скрепителни елементи от желязо или стомана, подобен на този на КНР.
(29)
Бяха изпратени искания за съдействие до известните производители в Индия, Япония, Малайзия (производители, за които е установено, че не извършват заобикаляне (8)), Тайван, Тайланд и САЩ. С виетнамските производители не беше установен контакт, тъй като Виетнам не се счита за държава с пазарна икономика. Беше предоставено съдействие от производителите износители в Индия и Малайзия, като в тези две държави бяха извършени посещения за проверка на място.
(30)
Беше установено, че едно от оказалите съдействие дружества в Индия не е производител, а търговско дружество, и че второто оказало съдействие индийско дружество е започнало дейността си едва след РПП. Поради това не беше възможно да се използват данните за продажбите и разходите от Индия. За двете оказали съдействие малайзийски дружества беше установено, че са производители износители с пълни данни от РПП. Поради това беше избрана Малайзия като държава аналог за определяне на нормалната стойност за КНР в съответствие с член 2, параграф 7, буква а) от основния регламент.
(31)
В съответствие с член 2, параграф 2 от основния регламент най-напред бе проучено дали общият обем на продажбите на сходния продукт на вътрешния пазар на независими клиенти от страна на съдействащите производители от Малайзия е бил представителен в сравнение с общия обем на продажбите за износ за Съюза, т.е. дали общият обем на тези продажби на вътрешния пазар е представлявал поне 5 % от общия обем на продажбите за износ на разглеждания продукт за Съюза. Въз основа на това бе установено, че продажбите на вътрешния пазар в държавата аналог са представителни.
(32)
Бе проучено също така дали продажбите на вътрешния пазар на сходния продукт могат да се считат за извършени при обичайни търговски условия съгласно член 2, параграф 4 от основния регламент. Това бе направено, като бе определен делът на рентабилните продажби на вътрешния пазар на независими клиенти през РПП. За вътрешните продажби на един от производителите беше установено, че са извършени при обичайни търговски условия за разлика от продажбите на втория производител.
(33)
По този начин нормалната стойност на първия производител бе определена въз основа на действителната цена на вътрешния пазар, изчислена като среднопретеглена цена на рентабилните продажби на вътрешния пазар през РПП. Нормалната стойност на втория производител беше конструирана в съответствие с член 2, параграф 3 от основния регламент.
(34)
След окончателното оповестяване две заинтересовани страни коментираха относно избора на държава аналог. Двете страни твърдят, че Япония не следва да бъде считана за потенциална държава аналог поради производството основно на високотехнологични продукти и свързаните с това високи разходи. Една от страните също така заяви, че Тайван следва да бъде избран за държава аналог поради големия брой производители, сравнимите разходи спрямо Китай и големия му износ за Европа и Северна Америка.
(35)
Комисията отбелязва, че изборът на държава аналог е направен след разглеждане на шест потенциални държави. Поискано е съдействие от всички тези държави. Оказано е съдействие единствено от Малайзия и Индия, като Тайван и Япония не са оказали съдействие. На основанията, посочени в съображение 30, беше избрана Малайзия.
2.2. Определяне на експортната цена
(36)
С оглед на липсата на съдействие от страна на включените в извадката китайски производители износители, а поради това и на липсата на конкретна информация за китайските цени, експортната цена беше определена въз основа на наличните факти в съответствие с член 18 от основния регламент и за тази цел бяха използвани статистически източници (Евростат).
2.3. Сравнение и корекции
(37)
Сравнението между нормалната стойност и експортната цена беше направено на базата на цената франко завод. В съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент при необходимост бяха отчетени под формата на корекции съответните разлики във факторите, които засягат експортните цени. С цел да се изрази експортната цена на равнище франко завода, Комисията коригира цената CIF въз основа на данни на Евростат за разходите за навло, застраховка, обработка и кредити.
2.4. Дъмпинг по време на РПП
(38)
В съответствие с член 2, параграф 11 от основния регламент дъмпинговият марж беше установен въз основа на сравнение между среднопретеглената нормална стойност и среднопретеглената експортна цена. Средните цени според данните за вноса на Евростат, сравнени с нормалните стойности на държавата аналог, не показват съществуването на дъмпинг.
(39)
Въпреки това през РПП в Съюза бяха внесени само незначителни обеми (а именно 9 000 тона) скрепителни елементи от желязо или стомана (на стойност 23 млн. EUR) от КНР, които не включват тези, произведени от производители износители, за които в хода на първоначалното разследване беше установено, че не са извършвали дъмпинг. Освен това, поради неоказването на съдействие от страна на включените в извадката китайски износители, липсваше информация относно продуктовия асортимент на китайския износ и следователно сравнението с нормалната стойност на държавата аналог беше възможно единствено на базата на агрегиране.
(40)
Следователно въпреки че е установено, че няма дъмпинг през РПП, се счита, че това няма голямо значение поради малките внесени количества и липсата на информация относно внесения продуктов асортимент, като се вземе предвид голямото разнообразие от произведените и предлагани скрепителни елементи от желязо или стомана.
(41)
След окончателното оповестяване три заинтересовани страни коментираха, че мерките следва да бъдат отменени, тъй като не е установен дъмпинг по време на РПП. Те счетоха, че въпреки малките обеми на износа от КНР липсата на установен дъмпинг е от съществено значение.
(42)
Комисията отбелязва, че в съответствие с член 11, параграф 2 от основния регламент констатациите се основават на вероятността от повтаряне на дъмпинга, а не на установяването на съществуващ дъмпинг през РПП.
3. Доказателства за вероятност от повторно възникване на дъмпинга
(43)
С оглед на гореизложеното в съображения 38-40 Комисията допълнително анализира дали съществува вероятност от повторно възникване на дъмпинга, ако срокът на мерките изтече. При този анализ бяха взети предвид следните елементи: производственият капацитет и свободният капацитет в КНР, експортната цена от КНР за други пазари, практиките на заобикаляне и привлекателността на пазара на Съюза.
3.1. Производствен капацитет и свободен капацитет в КНР
(44)
Според изчисленията КНР е най-големият производител на скрепителни елементи от желязо или стомана в света. Съгласно данните на China Fastener Industry Association (9) (CFIA) производственият капацитет беше изчислен на 6,6 млн. тона през 2012 г. Предполага се, че капацитетът е бил използван на равнище 75 %, като това означава значителен свободен капацитет, сравним с общото потребление на Съюза.
(45)
Според данните на CFIA 40 %-50 % от производството на скрепителни елементи от желязо или стомана (2,5 млн. тона) са били изнесени през 2012 г. Очевидно е, че износът е важна част от дейността на китайските производители на скрепителни елементи от желязо или стомана. При тези обстоятелства китайският износ е бил с 40 % по-висок от общото потребление на Съюза през същия период.
3.2. Експортната цена на КНР за пазари на трети държави
(46)
Искането съдържа доказателства prima facie за китайските експортни цени за други пазари, включително САЩ и Тунис. Доказателствата се основават на цените, предоставени от промишлеността на Съюза. Установено е, че тези експортни цени са под нормалната стойност, както е определена по-горе. Освен това въз основа на китайските експортни цени за Хърватия през 2012 г. и през първото тримесечие на 2013 г., тоест преди присъединяването на Хърватия към ЕС и разширяването на защитните мерки на ЕС спрямо тази държава, може да се заключи, че нивото на китайските експортни цени, които доведоха до налагането на мерките при първоначалното разследване, остава подобно и съответно под нормалната стойност, както е определена по-горе.
(47)
Антидъмпинговите мерки спрямо скрепителните елементи от КНР бяха предприети в няколко трети държави (например Канада (10), Колумбия (11), Мексико (12), Южна Африка (13) и САЩ (14)). Тези мерки се отнасят до различни подкатегории от скрепителни елементи, включително разглеждания продукт. Антидъмпинговите мерки бяха счетени за допълнително доказателство за съществуването на дъмпинг спрямо пазарите на трети държави.
(48)
С оглед на горепосоченото Комисията заключава, че производителите износители от КНР са продавали и понастоящем продават скрепителни елементи от желязо или стомана на трети държави, упоменати в съображения 46 и 47, на дъмпингови цени. Следователно Комисията счита, че ако настоящите мерки бъдат отменени, е вероятно производителите износители от КНР да започнат да продават разглеждания продукт на пазара на Съюза на дъмпингови цени.
3.3. Практики за заобикаляне на мерките
(49)
В резултат на разследване по повод заобикаляне на антидъмпинговите мерки (15) се стигна до заключението че заобикалянето на мерките, приложими за китайските скрепителни елементи, се извършва чрез Малайзия. Поради това мерките са разширени, за да включват Малайзия, с изключение на деветте малайзийски производители, за които е установено, че са производители, които действително не извършват заобикаляне, и са освободени от мерките. Практиките на заобикаляне показват, че извършващите дъмпинг износители се стремят да достигнат пазара на Съюза на дъмпингови цени, без да плащат съответните мита. Следователно, ако се допусне срокът на действие на мерките да изтече, съществува вероятност те да имат желание да насочат дъмпинговия внос направо към пазара на Съюза, без да прибягват до заобикаляне.
(50)
След окончателното оповестяване две заинтересовани страни заявиха, че по-ниските митнически ставки намаляват риска от заобикаляне. Страните също така твърдят, че специалните мерки, посочени в съображение 129, съгласно които се изисква китайските износители с индивидуални митнически ставки да представят фактури, са знак, че митническите ставки са твърде високи и насърчават заобикалянето.
(51)
Комисията отбелязва, че равнището на действащите митнически ставки не може да бъде променено в контекста на член 11, параграф 2 от основния регламент. Освен това специалните мерки за китайските износители следва да са насочени към потенциалния риск от заобикаляне сред китайските производители поради разликите в индивидуалните митнически ставки. В същото време, практиките за заобикаляне в Малайзия бяха анализирани като показател за вероятността от повторно възникване на дъмпинга от страна на КНР по отношение на Съюза. Комисията счита, че тези два въпроса не са пряко свързани: изискването на фактури от китайските производители не променя констатацията, че практиките за заобикаляне в други страни са показател за вероятността от повторно възникване на дъмпинг, ако се допусне срокът на действие на мерките да изтече.
3.4. Привлекателност на пазара на Съюза
(52)
Практиките на заобикаляне през Малайзия показват, че пазарът на Съюза продължава да бъде привлекателен за китайските производители поради по-високите цени на този пазар. Съществуването на антидъмпингови мерки на другите експортни пазари допълнително увеличава привлекателността на пазара на Съюза, ако мерките бъдат отменени. По тази причина е разумно да се очаква, че ако мерките бъдат отменени, значителна част от настоящия китайски износ ще бъде пренасочен към Съюза. Следва да се припомни, че преди да бъдат наложени първоначалните мерки, китайският дял на пазара на Съюза възлизаше на 26 %. Поради това се очаква, че ако се допусне срокът на действие на мерките да изтече, китайският износ, който в момента възлиза на 0,5 % от пазара на Съюза, значително ще нарасне, като така ще подбие цените на Съюза.
3.5. Заключение относно вероятността от повторно възникване на дъмпинга
(53)
Разследването показа, че износът на скрепителни елементи о от КНР за няколко трети държави се е осъществявал на дъмпингови цени и че някои от тези трети държави са приели антидъмпингови мерки, приложими за китайските скрепителни елементи. Ценовото поведение на китайския износ на трети пазари показва вероятност от повторно възникване на дъмпинга на пазара на Съюза, ако се допусне срокът на действие на мерките да изтече.
(54)
Съществуването на практики за заобикаляне беше отчетено като допълнителен показател за вероятността от повторно възникване на дъмпинг.
(55)
Освен това привлекателността на пазара на Съюза и фактът, че другите пазари остават затворени в резултат на антидъмпингови мерки, показват, че съществува риск китайският износ да бъде пренасочен към пазара на Съюза, ако се допусне срокът на действие на мерките да изтече.
(56)
В допълнение, свободният капацитет за производство на разглеждания продукт в КНР е значителен в сравнение с потреблението в Съюза през РПП. Ако този капацитет се използва за износ за Съюза и за конкуриране с цените на производителите от Съюза, съществува голяма вероятност подобен износ да бъде извършен на дъмпингови цени поради свръхпроизводството на продукти, които ще трябва да намерят път до експортните пазари, а това представлява стимул за дъмпинг.
(57)
Предвид гореизложеното съществува вероятност от повторно възникване на дъмпинга, ако се допусне срокът на действие на мерките да изтече.
Г. ОПРЕДЕЛЯНЕ НА ПРОМИШЛЕНОСТТА НА СЪЮЗА
(58)
Разследването установи, че сходният продукт е произведен от голям брой производители в Съюза, включително много малки и средни предприятия и няколко големи дружества. Производителите от Съюза, от чието име е подадено искането за започване на преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на мерките, съдействаха в хода на разследването, с изключение на едно дружество, както е посочено в съображение 15. Известен брой други производители, които или поддържат, или се противопоставят на искането, осигуриха общи данни за обема на тяхното производство и продажби. Тъй като много производители в Съюза, основно малки предприятия, не оказаха съдействие при разследването, не беше възможно да се определят с точност общият обем на производството на Съюза и броят на производителите на основата на данни от отделни дружества.
(59)
Вследствие на това обемът на производството на Съюза беше изчислен, като беше използвана информацията, предоставена в искането за започване на преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на мерките, въз основа на данните на Евростат за промишленото производство. Въз основа на горепосоченото беше изчислено, че общото производство на Съюза през РПП възлиза на около 1,2 млн. тона.
(60)
Освен това искането за започване на преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на мерките и информацията, събрана в хода на разследването, водят до извода, че през РПП 378 производители от Съюза са произвеждали сходния продукт. Те представляват промишлеността на Съюза по смисъла на член 4, параграф 1 от основния регламент и ще бъдат наричани по-нататък „промишлеността на Съюза“.
(61)
Както е посочено в съображение 15 по-горе, осем производители/групи от производители от Съюза са били включени в извадката и са предоставили поисканата информация. Изчислено е, че включените в извадката дружества представляват около 24 % от общото производство на Съюза и че положението им е представително за промишлеността на Съюза.
Д. СЪСТОЯНИЕ НА ПАЗАРА НА СЪЮЗА
1. Предварителни бележки
(62)
За целите на анализа на вредата Комисията направи разграничение между макроикономическите и микроикономическите показатели за вредата. Макроикономическите показатели за разглеждания период бяха установени, анализирани и проверени въз основа на данни, предоставени от промишлеността на Съюза. Микроикономическите показатели бяха установени въз основа на данните, събрани и проверени на равнището на включените в извадката производители от Съюза.
(63)
Макроикономическите показатели в следващите раздели са: производство, производствен капацитет, използване на капацитета, складови наличности, обем на продажбите, пазарен дял и растеж, заетост, производителност, размер на действителния дъмпингов марж и възстановяване от предишен дъмпинг. Микроикономическите показатели са: средните цени за единица продукция, разходите за производство, рентабилността, паричните потоци, инвестициите, възвръщаемостта на инвестициите, способността за привличане на капитал и разходите за труд.
2. Потребление на съюза
(64)
Потреблението в Съюза бе установено въз основа на обема на продажбите на промишлеността на Съюза на пазара на Съюза, както и въз основа на оценката за неоказалите съдействие производители и данните за вноса, взети от Евростат според кодовете по ТАРИК.
(65)
През разглеждания период потреблението на Съюза се е повишило с 3 %. През 2011 г. беше отбелязан значителен растеж, но потреблението на Съюза все още е далеч от нивата, регистрирани през разследвания период на първоначалното разследване, когато потреблението е било над 2,2 млн. тона.
Таблица 1
Потребление
2010
2011
2012
РПП
Потребление (в тонове)
1 761 591
1 978 967
1 779 434
1 808 139
Индекс (2010 = 100)
100
112
101
103
Източник: отговори на въпросника, данни от искането за преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на мерките, Евростат
3. Обем, цени и пазарен дял на вноса от кнр
(66)
Обемът и пазарният дял на вноса от КНР са анализирани въз основа на данни от Евростат и данните, събрани съгласно член 14, параграф 6 от основния регламент.
а) Обем и пазарен дял на разглеждания внос
(67)
През разглеждания период за вноса на разглеждания продукт от КНС в Съюза бе установено, че са се наблюдавали следните тенденции във връзка с обема и пазарните дялове:
Таблица 2
Обем и пазарен дял на разглеждания внос
2010
2011
2012
РПП
КНР
Обем на вноса (в тонове)
11 108
9 628
6 839
8 214
Индекс (2010 = 100)
100
87
62
74
Пазарен дял (%)
0,6
0,5
0,4
0,5
Индекс (2010 = 100)
100
77
61
72
Източник: Евростат
(68)
Обемите на внос от КНР са намалели значително в сравнение с нивата, регистрирани по време на първоначалния разследван период (с над 98 %, ако сравняваме първоначалния РП с РПП). Поради това китайският пазарен дял също е намалял от 26 % през първоначалния РП на 0,5 % през РПП. В резултат на това официалният китайският износ почти е престанал да съществува на пазара на Съюза. Данните, посочени в тази и следващата таблица, не съдържат обемите на износа на тримата китайски производители износители, за които в хода на първоначалното разследване беше установено, че не извършват дъмпинг. За разглеждания период се счита, че обемът на техния износ възлиза средно на около 30 % от общия китайски износ на разглеждания продукт за Съюза.
б) Цена на вноса и подбиване на цените
(69)
Таблицата по-долу показва средната цена на китайския внос. През разглеждания период средната цена на вноса от КНР се е увеличила с 28 %. Въпреки това съществуват причини да се счита, че тази цена (която надвишава с над 250 % средната цена на китайския износ през първоначалния РП) не може да се приеме като значим показател поради твърде малките количества, които се внасят от Китай. В действителност, с оглед на високите антидъмпингови мита, малките обеми на износ и доказателствата, събрани от оказалите съдействие вносители, изглежда, че количествата, изнасяни от китайски производители през РПП, са се състояли от много малки поръчки и/или изключително специфични видове продукти, което е довело до по-високите цени.
Таблица 3
Средна цена на вноса от КНР
2010
2011
2012
РПП
КНР
Средна цена (EUR/t)
1 975
2 158
3 137
2 524
Индекс (2010 = 100)
100
109
159
128
Източник: Евростат
(70)
Тъй като нито един включен в извадката китайски производител износител не съдейства в хода на разследването в рамките на преразглеждането, както и с оглед на ограничената информация, предоставена от други китайски производители износители, подбиването на цените през РПП бе определено, като бяха сравнени среднопретеглените цени на производителите от Съюза за несвързани клиенти на пазара на Съюза на базата на цена франко завода със средните експортни цени на китайския износ на база CIF, получени от Евростат, със съответните корекции за мита.
(71)
Резултатът от сравнението, изразен като процент от генерирания през РПП оборот на включените в извадката производители от Съюза, показа среднопретеглен марж на подбиване на пазара на Съюза от 12 %. Въпреки това, поради основанията, посочени в съображение 69 по-горе, следва да се счита, че цените, регистрирани за китайския износ на разглеждания продукт през разглеждания период, са много по-високи, отколкото биха били при липсата на мерките. Поради това има основания да се счита, че ако мерките бъдат отменени, износът на разглеждания продукт от КНР ще продължава да оказва сериозен ценови натиск върху производителите от Съюза.
4. Внос от други трети държави, които не са обект на мерките
Таблица 4
Внос от други трети държави
2010
2011
2012
РПП
Тайван
Обем на вноса (в тонове)
266 795
351 067
323 405
319 326
Индекс (2010 = 100)
100
132
121
120
Цена (EUR/тон)
1 805
1 905
2 003
1 895
Индекс (2010 = 100)
100
106
111
105
Пазарен дял (%)
15,1
17,7
18,2
17,7
Индекс (2010 = 100)
100
117
120
117
Виетнам
Обем на вноса (в тонове)
41 981
59 270
57 704
74 764
Индекс (2010 = 100)
100
141
137
178
Цена (EUR/тон)
1 349
1 496
1 528
1 365
Индекс (2010 = 100)
100
111
113
101
Пазарен дял (%)
2,4
3,0
3,2
4,1
Индекс (2010 = 100)
100
126
136
174
Тайланд
Обем на вноса (в тонове)
27 232
59 979
50 226
45 759
Индекс (2010 = 100)
100
220
184
168
Цена (EUR/тон)
1 259
1 325
1 362
1 246
Индекс (2010 = 100)
100
105
108
99
Пазарен дял (%)
1,5
3,0
2,8
2,5
Индекс (2010 = 100)
100
196
183
164
Общо други трети страни (16)
Обем на вноса (в тонове)
228 589
202 362
165 618
165 659
Индекс (2009 = 100)
100
89
72
72
Цена (EUR/тон)
2 816
3 232
3 729
3 751
Индекс (2009 = 100)
100,0
115
132
133
Пазарен дял (%)
13,0
10,2
9,3
9,2
Индекс (2009 = 100)
100,0
79
72
71
Общо трети държави (16)
Обем на вноса (в тонове)
564 597
672 679
596 954
605 509
Индекс (2009 = 100)
100
119
106
107
Цена (EUR/тон)
2 154
2 217
2 382
2 288
Индекс (2009 = 100)
100
103
111
106
Пазарен дял (%)
32,1
34,0
33,5
33,5
Индекс (2009 = 100)
100
106
105
104
(72)
През разглеждания период обемът на вноса от трети държави на пазара на Съюза е показал тенденция за леко покачване, което следва тенденцията при потреблението. Пазарният дял на вноса на скрепителни елементи от желязо или стомана от всички трети държави се е задържал на относително стабилно ниво през разглеждания период, с размер около една трета от потреблението на Съюза.
(73)
През разглеждания период средните цени на вноса от трети държави са се задържали като цяло на стабилно ниво и остават много под нивото на цените на промишлеността в Съюза. Независимо от това, цените на трети държави са значително по-високи от цените, регистрирани от страна на Китай в хода на първоначалното разследване. Поради основанията, посочени в съображение 69 по-горе, цените на китайските скрепителни елементи от желязо или стомана, внесени в Съюза през РПП, въпреки че са по-високи от средните цени на вноса от трети държави, не могат да се считат за представителни.
(74)
Ако третите държави се разгледат поотделно, става ясно, че понастоящем Тайван играе най-значителна роля като износител за пазара на Съюза. Обемът на неговия износ е нараснал с 20 % за разглеждания период и сам по себе си представлява почти половината от вноса на пазара на ЕС. Ако вземем предвид, че обемите на износа на Тайван през РПП са със 70 % по-високи, отколкото през първоначалния разследван период (въпреки факта, че потреблението през РПП е по-ниско), става ясно, че значителна част от износа от Китай е бил заменен от тайвански продукти. Въпреки това, следва да се отбележи, че обемите на вноса от Тайван през РПП представляват само половината от обемите, изнасяни от Китай през първоначалния разследван период, както и че средните тайвански цени през РПП са били почти двойни (+ 97,8 %) спрямо средните цени на китайския износ през същия период. Освен това се отбелязва, че китайските износители са продължили да продават на сходно ниски ценови равнища на европейските пазари, където не се прилагат антидъмпингови мерки, като например в Хърватия преди нейното присъединяване към ЕС.
(75)
Виетнам и Тайланд също могат да бъдат определени като държави, които са извлекли ползи от прекратяването на китайския износ, тъй като са регистрирали значително нарастване (в рамките на 70-80 %), въпреки че са започнали от много по-малки обеми.
(76)
Освен това следва да бъде взето предвид, че внесените продукти се считат за принадлежащи към по-стандартна продуктова гама в сравнение с продуктите на промишлеността на Съюза.
(77)
След окончателното оповестяване четири заинтересовани страни заявиха, че констатациите на Комисията относно частичната замяна на пазара на Съюза на китайския внос от внос от Тайван, Тайланд и Виетнам, следва да доведе до заключението, че продуктите, за които е вероятно да бъдат внесени от Китай, са стандартни и следователно не са в пряка конкуренция с по-високотехнологичните продукти на промишлеността на Съюза.
(78)
В отговор на това твърдение се отбелязва, че действително вносът от трети държави изглежда запълва пазарната ниша, изоставена от китайските износители, но този факт не означава, че няма вероятност бъдещият внос от Китай да причини вреда. На първо място, както е обяснено в по-големи подробности в съображение 115, промишлеността на Съюза се състои от производители, които произвеждат както стандартни, така и специални скрепителни елементи. Второ, съществуват показатели, че бъдещият внос от Китай също би се състоял от по-специални и високотехнологични продукти. Наличната информация относно плановете за развитие, като например речта на президента на Китайското сдружение на производителите на скрепителни елементи (17), ясно показва, че китайският сектор предвижда разработването на по-разнообразни, сложни и високотехнологични продукти. Следователно горепосоченото твърдение трябва да бъде отхвърлено.
5. Икономическо състояние на промишлеността на Съюза
(79)
В съответствие с член 3, параграф 5 от основния регламент Комисията проучи всички икономически фактори и показатели, които оказват въздействие върху състоянието на промишлеността на Общността.
(80)
С цел анализ на вредата икономическото състояние на промишлеността на Съюза се оценява въз основа на показатели, като производство, производствен капацитет, използване на капацитета, обем на продажбите, пазарен дял и растеж, заетост, производителност,, размер на действителния дъмпингов марж и възстановяване от предишен дъмпинг, средните цени за единица продукция, единични разходи, рентабилност, парични потоци, инвестиции, възвръщаемост на инвестициите и способност за привличане на капитал, складови наличности и разходи за труд.
а) Производство, производствен капацитет и използване на капацитета
(81)
През разглеждания период производството на промишлеността на Съюза се е задържало като цяло на стабилно ниво. Припомня се, че търсенето на разглеждания продукт зависи в голяма степен от сектори като автомобилната и строителната промишленост, както и от други потребителски стоки. Въпреки леко нарастване през 2011 г. производството на промишлеността на Съюза се е задържало като цяло на стабилно ниво през разглеждания период в унисон с бавно нарастващото търсене на европейската икономика.
Таблица 5
Общо производство на промишлеността на Съюза
2010
2011
2012
РПП
Производство (в тонове)
1 204 336
1 376 855
1 208 232
1 197 189
Индекс (2010 = 100)
100
114
100
99
Източник: отговори на въпросника и данни от искането за преразглеждане
(82)
През разглеждания период производственият капацитет също се е задържал на относително стабилно ниво, макар и с леко нарастване през 2011 г. и РПП. Предвид факта, че производството се е задържало на стабилни нива за периода 2010-2013 г., използването на капацитета също се е задържало като цяло стабилно, с относителен максимум през 2011 г.
Таблица 6
Производствен капацитет и използване на капацитета
2010
2011
2012
РПП
Производствен капацитет (в тонове)
2 510 509
2 527 863
2 497 078
2 535 889
Индекс (2010 = 100)
100
101
99
101
Използване на капацитета (%)
48
54
48
47
Индекс (2010 = 100)
100
114
101
98
Източник: отговори на въпросника и данни от искането за преразглеждане
б) Обем на продажбите, пазарен дял и растеж
Таблица 7
Продажби на промишлеността на Съюза на несвързани клиенти
2010
2011
2012
РПП
Обем (в тонове)
914 869
1 031 862
931 956
939 395
Индекс (2010 = 100)
100
113
102
103
Източник: отговори на въпросника и данни от искането за преразглеждане
(83)
Обемът на продажбите на промишлеността на Съюза на пазара на Съюза на несвързани клиенти следваше тенденцията на потребление и производство през периода 2010-2013 г., с лек растеж през разглеждания период, независимо от значителното нарастване за периода 2010-2011 г.
Таблица 8
Пазарен дял и растеж на промишлеността на Съюза
2010
2011
2012
РПП
Пазарен дял на промишлеността на Съюза (%)
67
66
66
66
Индекс (2010 = 100)
100
97
98
98
Източник: отговори на въпросника и Евростат
(84)
Пазарният дял на промишлеността на Съюза е бил стабилен (съгласно изчисления, при които са взети предвид продажбите на свързани страни) през разглеждания период, като е представлявал около две трети от пазара. Подобен резултат е в съответствие с намаленото потребление на Съюза в сравнение с първоначалния разследван период, от една страна, и с замяната на китайския внос от вноса от други източници, от друга.
в) Заетост и производителност
(85)
През разглеждания период свързаната с разглеждания продукт заетост на промишлеността на Съюза се е задържала като цяло на стабилно ниво. Лекото нарастване от 2011 г. съответства на по-голямото производство, регистрирано през същата година. Предвид факта, че и производителността е била по-висока през 2011 г., това показва, че промишлеността на Съюза е реагирала на по-голямото търсене частично чрез наемане на нова работна ръка и частично чрез увеличаване на производителността на вече наетите работници (извънреден труд). Когато обемите отново са намалели през следващите години, и двете тенденции са били прекратени, като са възстановени нивата от 2010 г.
Таблица 9
Заетост и производителност
2010
2011
2012
РПП
Брой наети лица
20 036
20 854
20 238
19 950
Индекс (2010 = 100)
100
104
101
100
Производителност (единица/наето лице)
60
66
60
60
Индекс (2010 = 100)
100
110
99
100
Източник: отговори на въпросника и данни от искането за преразглеждане
г) Размер на действителния дъмпингов марж и възстановяване от предишен дъмпинг
(86)
Както е посочено в съображение 36 по-горе, поради липса на съдействие от страна на включените в извадката производители износители от КНР, дъмпинговите маржове за КНР не са изчислени с достатъчна точност и следователно се счита, че въпреки че е установено, че няма дъмпинг през РПП, това не е от голямо значение. Анализът на показателите за вреда представи доказателства, че промишлеността е в процес на възстановяване от предишни дъмпингови практики. Възстановяването обаче беше забавено от застоя в търсенето в основните сектори надолу по веригата. Освен това следва да се отбележи, че сравнително стабилното състояние, регистрирано през разглеждания период, се вписва в контекста на защитата, осигурена с настоящите антидъмпингови мерки. Ако мерките бъдат отменени, въздействието на дъмпинговия внос от КНР върху промишлеността на Съюза се очаква да бъде значително.
д) Средни единични продажни цени на пазара на Съюза и разходи за производството на единица продукция
(87)
В периода 2010-2013 г. средните продажни цени на включените в извадката производители от Съюза към несвързани клиенти в Съюза са се покачили с 8 %, след като са достигнали относителен максимум през 2012 г. Средната продажна цена като цяло покрива производствените разходи и гарантира малка печалба за промишлеността на Съюза.
Таблица 10
Продажни цени и разходи
2010
2011
2012
РПП
Средна единична продажна цена в Съюза на несвързани клиенти (EUR/t)
2 748
2 953
3 049
2 974
Индекс (2010 = 100)
100
107
111
108
Разходи за производството на единица продукция (EUR/t)
2 528
2 811
2 937
2 765
Индекс (2010 = 100)
100
111
116
109
Източник: отговори на въпросника
е) Рентабилност, паричен поток, инвестиции, възвръщаемост на инвестициите и способност за привличане на капитал
(88)
През разглеждания период паричният поток, инвестициите, възвръщаемостта на инвестициите и способността за привличане на капитал на производителите на Съюза са следвали посочените по-долу тенденции:
Таблица 11
Рентабилност, паричен поток, инвестиции, възвръщаемост на инвестициите
2010
2011
2012
РПП
Рентабилност на продажбите в Съюза за несвързани клиенти (% от оборота на продажбите)
1,5
1,1
2,0
3,6
Паричен поток (EUR)
39 046 890
30 835 484
68 050 584
56 369 460
Инвестиции (EUR)
48 809 766
58 881 586
38 561 986
39 453 739
Индекс (2010 = 100)
100
121
79
81
Възвръщаемост на инвестициите (%)
1,0
2,6
5,3
7,5
Източник: отговори на въпросника
(89)
Рентабилността на включените в извадката производители от Съюза бе установена чрез изразяване на печалбата преди облагане с данъци от продажбите на сходния продукт на несвързани клиенти в Съюза като процент от съответния оборот. През разглеждания период маржът на печалба е останал много нисък, а за някои производители от Съюза е бил отрицателен. По-специално, следва да се отбележи, че през нито една от разглежданите години маржът на печалбата не е достигал равнището, регистрирано през първоначалния разследван период (4,4 %). Независимо от тенденцията за стабилност в продажбите и производството, както и значителния пазарен дял на промишлеността на Съюза, маржовете на печалбата са все още сравнително ниски за този сектор. По-специално, следва да се отбележи, че през 2011 г. маржът на печалбата е бил много нисък, въпреки че обемите на продажбите на промишлеността на Съюза са достигнали своя максимум за разглеждания период. Това поражда опасения във връзка с бъдещото развитие на маржовете на печалба на промишлеността на Съюза, ако продължи застоят в икономиката. Също така следва да се отбележи, че маржът на печалбата за разглеждания период винаги е оставал под целевата печалба, посочена при първоначалния разследван период (5 %).
(90)
През целия разглеждан период паричният поток - способността на промишлеността да финансира самостоятелно дейността си - е бил положителен. Този показател обаче се е подобрил само през 2012 г., след което е отбелязал значителен спад от 17 % през РПП. Това поражда опасения по отношение на способността на промишлеността на Съюза да осъществява необходимото самофинансиране на дейността си.
(91)
През разглеждания период нивото на инвестициите се е запазило сравнително високо и стабилно, като достига своя максимум през 2011 г. Възвръщаемостта на инвестициите, изразена като печалба в процент от нетната балансова стойност на инвестициите, следва тенденция, подобна на тази при маржа на печалбата. Следователно този показател също е достигнал максималното си ниво през РПП. Това следва да се разглежда като двусмислен сигнал, защото от една страна отразява най-високото ниво на марж на печалбата сред тези, регистрирани през разглеждания период, но от друга отразява ниските нива на инвестициите, което показва несигурността на промишлеността по отношение на икономическите перспективи пред сектора.
(92)
С оглед на горепосоченото може да се заключи, че, независимо от запазването на стабилността на финансовите резултати на производителите на Съюза през разглеждания период, те не са достигнали нивата на първоначалния разследван период, с изключение на инвестициите.
ж) Складови наличности
(93)
Нивото на складовите наличности в края на периода на оказалите съдействие производители е следвало плътно вече съществуващата тенденция при производството и продажбите, като се е запазило стабилно и е достигнало относителен максимум през 2011 г. Освен това и предвид факта, че производството на сходния продукт в Съюза е предимно по поръчка, равнището на складовите наличности не представлява особено значим показател.
Таблица 12
Складови наличности в края на периода
2010
2011
2012
РПП
Складови наличности в края на периода (в тонове)
283 330
321 795
315 784
292 740
Индекс (2010 = 100)
100
114
111
103
Източник: отговори на въпросника
з) Разходи за труд
(94)
Средната заплата на наетите лица е отбелязала стабилно покачване с 4 % всяка година през разглеждания период. Този растеж обаче може да бъде обяснен с корекциите спрямо инфлацията, както и, в по-малка степен, с необходимостта от извънреден труд (както е отбелязано през 2011 г. в резултат на нарастването на производителността на наето лице).
Таблица 13
Разходи за труд
2010
2011
2012
РПП
Средни разходи за труд на наето лице (EUR)
41 604
43 300
45 006
46 742
Индекс (2010 = 100)
100
104
108
112
Източник: отговори на въпросника
6. Заключение относно състоянието на промишлеността на Съюза
(95)
Разследването показа, че след налагането на първоначалните мерки през 2009 г. вносът на продукти от КНР почти отсъства на пазара на Съюза. Това е позволило на промишлеността на Съюза да постигне добро и стабилно ниво на производството, обема на продажбите и пазарния дял. В същото време рентабилността е под нивата, достигнати по време на първоначалния разследван период, както и под целевата печалба за сектора.
(96)
Поради това се стигна до заключението, че промишлеността на Съюза не е понесла съществена вреда през РПП. Предвид бавното нарастване на потреблението обаче, както и факта, че маржовете на печалбата остават под необходимото за дългосрочна жизнеспособност, състоянието на промишлеността на Съюза все още може да се счита за уязвимо.
(97)
След окончателното оповестяване три заинтересовани страни заявиха, че заключението на Комисията, че промишлеността на Съюза не е понесла съществена вреда през РПП, би трябвало да доведе до прекратяване на мерките. Комисията действително е установила липса на съществена вреда през РПП. Решението да се разширят мерките, обаче, не се основава на съществена вреда през РПП, а на констатации относно вероятността от повторно възникване на вреда в съответствие с член 11, параграф 2 от основния регламент. Следователно това твърдение трябваше да бъде отхвърлено.
Е. ВЕРОЯТНОСТ ОТ ПОВТОРНО ВЪЗНИКВАНЕ НА ВРЕДА
1. Предварителни бележки
(98)
С цел да се оцени вероятността от повторно възникване на вредата, ако се допусне срокът на действие на мерките да изтече, в съответствие с член 11, параграф 2 от основния регламент беше анализирано потенциалното въздействие на китайския износ върху пазара на Съюза и върху промишлеността на Съюза.
(99)
Анализът бе съсредоточен върху тенденцията в потреблението на пазара на Съюза, свободния капацитет, търговските потоци и привлекателността на пазара на Съюза, както и върху ценовото поведение на КНР. Поради липсата на съдействие от страна на китайските износители анализът се основава на наличните факти, включително статистика (статистически данни на Евростат и Китай във връзка с търговската дейност), както и на документи относно сектора (например речта на президента на Китайското сдружение на производителите на скрепителни елементи, посочена в съображение 78 по-горе), предоставени в искането за започване на преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на мерките.
2. Потребление в Съюза
(100)
Както е посочено в съображения 64 и 65, потреблението на разглеждания продукт в Съюза като цяло е отбелязало стабилна тенденция през разглеждания период. В същото време потреблението през РПП е по-ниско с почти 20 % в сравнение с нивата от първоначалния разследван период преди кризата. Спадът в потреблението на разглеждания продукт се дължи на намаляващото производство в автомобилната и строителната промишленост в Съюза, както и в други сектори на потребителските стоки, които имат широка употреба на разглеждания продукт (електронните и домакинските уреди, мебели и др.). При тези обстоятелства се счита, че възобновяването на вноса на изключително ниски цени от Китай, ако се допусне срокът на действие на мерките да изтече, ще окаже внезапно и драстично въздействие върху състоянието на промишлеността на Съюза. Очаква се този внос да подбие и със сигурност да окаже натиск към понижаване на цените на Съюза и да наруши конкуренцията на пазара. Вследствие на това е вероятно, ако се допусне срокът на действие на мерките да изтече, да възникне повторна вреда за промишлеността на Съюза.
3. Свободен капацитет, търговски потоци, привлекателност на пазара на Съюза и ценово поведение на КНР
(101)
Както е описано в съображение 44, капацитетът на китайското производство на скрепителни елементи от желязо или стомана през 2012 г. възлиза на 6,6 млн. тона. Следва да се отбележи, че 2012 година се счита за тежка година за сектора на китайските производители на скрепителни елементи от желязо или стомана поради неблагоприятното въздействие на няколко икономически фактора (инфлацията, забавянето на китайската икономика и кризата в еврозоната). Тогава за първи път след 2000 г. капацитетът на китайското производство е отбелязал спад (от 6,8 млн. тона през 2011 г.).
(102)
Независимо от бъдещите сценарии (за стагнация или растеж), следва да се отбележи, че дори настоящият капацитет на китайското производство от 6,6-6,8 млн. тона е бил експлоатиран в рамките на 75 % през годините 2010-2012 г. Това означава свободен капацитет в Китай (1,6-1,7 млн. тона), който е изключително висок, при това точно в същата ниша като цялото потребление, регистрирано на пазара на Съюза през тези години.
(103)
През разглеждания период износът на скрепителни елементи от желязо или стомана от КНР в световен мащаб е бил относително стабилен на ниво от 2,2-2,6 млн. тона, което съответства на 40-50 % от китайските продажби. Очевидно е, че износът представлява важна част от дейността на китайските производители на скрепителни елементи от желязо или стомана. Съгласно плановете за развитие, обявени от Китайското сдружение на производителите на скрепителни елементи за сектора, очакваното нарастване на търсенето на вътрешния пазар вероятно ще доведе до спад в дела на износа в размер на 30-40 % от производството. Въпреки това, този спад следва да се разглежда спрямо общото нарастване на производствения капацитет, както е посочено в съображение 101, както и с оглед на факта, че този свободен капацитет съответства на размера на цялото потребление на Съюза. Освен това прогнозата на Китайското сдружение на производителите на скрепителни елементи не включва времева рамка за намаляването на китайския дял на износа, нито конкретна индикация, че тази промяна вече трябва да е започнала. Вследствие на това, планът за развитие, обявен от Китайското сдружение на производителите на скрепителни елементи, следва да се счита за прекалено неясна и неопределена програма, особено на фона на евентуалното изтичане на срока на действие на мерките, което би оказало незабавно въздействие. Поради това, на този етап наличието на този план не може да окаже въздействие върху заключенията относно вероятността от повторно възникване на вреда, ако се допусне срокът на действието на мерките да изтече.
(104)
Понастоящем китайското присъствие на пазара на Съюза е много ограничено и не надвишава 0,5 % от пазарния дял по отношение на обема. Независимо от това, пазарът на Съюза продължава да бъде привлекателен за китайските производители с оглед на по-високите цени на пазара на ЕС. Това може да се докаже чрез опитите на китайските производители износители да заобиколят антидъмпинговите мерки на ЕС. Както е посочено в съображение 3, това поведение вече е довело до разширяване на мерките върху китайския износ през Малайзия.
(105)
В допълнение, ориентираната към износа китайска промишленост е изправена пред все повече проблеми в намирането на канали към нейните обичайни износни пазари, тъй като все по-голяма част от тях неотдавна са наложили андтидъмпингови мерки върху износа на различни видове скрепителни елементи от желязо или стомана от Китай, както се посочва в съображение 47.
(106)
По тази причина е разумно да се очаква, като следствие от привлекателността на пазара на пазара на Съюза с неговия размер и ценови равнища, че ако мерките бъдат отменени, значителна част от настоящия китайски износ ще бъде пренасочена към Съюза. Следва да се припомни, че преди да бъдат наложени първоначалните мерки, китайският дял на пазара на Съюза възлизаше на 26 %.
(107)
В заключение, що се отнася до нивото на китайските експортни цени, се припомня, че при първоначалното разследване са установени много високи нива на дъмпингови маржове и маржове на вредата, изчислени въз основа на експортните цени на китайските износители. Въз основа на китайските експортни цени за Хърватия през 2012 г. и през първото тримесечие на 2013 г., тоест преди присъединяването на Хърватия към ЕС и разширяването на защитните мерки на ЕС спрямо тази държава, може да се заключи, че нивото на китайските експортни цени, които водят до налагането на мерките при първоначалното разследване, остава подобно. Освен това действията за търговска защита, предприети от трети държави срещу износа на китайски скрепителни елементи от желязо или стомана, потвърждават, че нелоялната ценова политика на китайските производители износители продължава и не е ограничена само до пазара на Съюза.
4. Заключение
(108)
Констатациите от разследването подчертаха няколко причини за загриженост, включително големия свободен капацитет на КНР, продължаването на дъмпинговите практики и практиките на подбиване на цените по целия свят, планираното развитие на производствения капацитет, продуктовата гама и сложността на продуктите в КНР, както и увеличаващите се пречки пред търговията на други основни пазари на трети държави. От друга страна, потреблението на Съюза е в застой от пет години поради слабото търсене в много сектори надолу по веригата. Това е довело до състояние на уязвимост на промишлеността на Съюза, което е характеризирано от известен свободен капацитет, ниски печалби и несигурност за бизнеса (както се вижда по-специално от намаляващите инвестиции). Съгласно този сценарий се счита, че отмяната на мерките по всяка вероятност би довела до рязко възобновяване на китайския дъмпингов внос, което от своя страна би отслабило позицията на промишлеността на Съюза на нейния основен пазар, по този начин отново причинявайки ѝ вреда.
(109)
Страните твърдят, че промишлеността на Съюза е удвоила печалбата си и паричния си поток в сравнение с 2010 г., следователно печалбата ѝ не може да бъде определена като ниска. Освен това се отбелязва, че промишлеността на Съюза няма нужда от допълнителни инвестиции, тъй като е правила значителни инвестиции в миналото.
(110)
Въпреки че промишлеността на Съюза действително е удвоила печалбата си, тя е останала по-ниска от печалбата през първоначалния разследван период (4,4 %) и целевата печалба от 5 %. Същото се отнася и до паричния поток, който е останал с 14 % под нивото от първоначалния разследван период. Освен това жизнеспособността на промишлеността на Съюза зависи от продължаващите инвестиции в съвременно оборудване и по-широка продуктова гама. Поради това твърденията бяха отхвърлени.
(111)
Ако мерките бъдат отменени при настоящото състояние на пазара, е много вероятно временното подобрение на резултатите на промишлеността на Съюза бързо да се промени към влошаване. Както е посочено по-горе, условията биха били изключително благоприятни за увеличаване на вноса от КНР на пазара на Съюза на дъмпингови цени и в значителни обеми. Това вероятно би попречило на положителното развитие на пазара на Съюза, наблюдавано през разглеждания период. Вероятният дъмпингов внос би бил в състояние да упражни натиск върху продажните цени на промишлеността на Съюза, вследствие на което тя ще изгуби пазарен дял и това би оказало отрицателно въздействие върху финансовите резултати на промишлеността на Съюза, която все още е уязвима. Припомня се, че през разглеждания период по време на първоначалното разследване (1 януари 2003 г. - 30 септември 2007 г.), т.е. преди налагането на антидъмпинговите мерки, е трябвало промишлеността на Съюза да ограничи производството на някои сегменти, свързани с разглеждания продукт, поради масовия внос от Китай (18). Това е оказало значително отрицателно въздействие върху използването на капацитета и рентабилността.
(112)
След окончателното оповестяване една от заинтересованите страни заяви, че Комисията не е успяла да установи в своя анализ относно вероятността за повторно възникване на вреда въздействието на обема на китайския износ и връзката му с мерките. Заинтересованата страна твърди следното:
i)
вносът от други източници е заменил вноса от Китай; този внос се предлага на цени под тези на промишлеността на Съюза и въпреки това промишлеността на Съюза не е понесла съществена вреда,
ii)
намаляването на нивото на мерките след изпълнението на препоръките на СТО не е довело до увеличени обеми на вноса от Китай на пазара на Съюза,
iii)
вносът на други видове скрепителни елементи от Китай, които не са обект на антидъмпингови мерки, също е отбелязал значителен спад в обемите от 2009 г. насам, когато са били наложени първоначалните мерки,
iv)
с оглед на нарастващото търсене на вътрешния пазар в Китай, вероятността от бъдещо увеличение на китайския износ за Съюза е ограничена и
v)
пазарът на скрепителни елементи ще продължи да се разширява в Китай, както и търсенето на други азиатски пазари, което ще намали вероятността от значително увеличение на износа за ЕС.
(113)
В отговор на тези твърдения беше отбелязано следното:
i)
вероятността от вредоносно въздействие на китайския внос не може да се сравнява с въздействието на вноса от трети държави, като Тайван, Виетнам и Тайланд. Действително, както е посочено в съображение 74 по-горе, съществуват доказателства, съгласно които китайските износители са продължили продажбите си на хърватския пазар (преди присъединяването на тази държава към ЕС) на подобни средни цени като тези, регистрирани при първоначалното разследване. Поради това тези цени са много по-ниски от цените, докладвани от тези трети държави през РПП. Освен това, както е посочено в съображение 115 по-долу, промишлеността на Съюза продава значителни обеми както от стандартни, така и от специални продукти, поради което е вероятно китайският износ (който се състои от стандартни и специални продукти) да е в състояние да причини вреда, ако действащите мита бъдат прекратени;
ii)
с оглед на малкото намаляване на ставката на действащите мита след прилагането на препоръките на СТО, а именно от 85 % преди изменението на 74,1 % след това, не следва да се очаква значително увеличение на вноса от Китай;
iii)
твърдението за намаление на обемите на вноса на скрепителни елементи, които не са обект на мерките, не е подкрепено от наличните статистически данни. Действително, за периода 2009-2013 г. е поддържан стабилен месечен обем от 20-30 хил. тона, докато обемът на вноса на скрепителни елементи, които са обект на мерките, е спаднал незабавно през февруари 2009 г. от 60 хил. тона на месец до почти нулево равнище;
iv)
очакваната промяна на отношението на обемите на китайските вътрешни продажби спрямо експортните продажби, която ще отразява нарастването на вътрешното търсене в Китай, ще бъде неутрализирана от нарастването на общия китайски производствен капацитет и обемите на продажбите, както е посочено в съображение 101 и
v)
твърдението, че азиатското търсене на скрепителни елементи се увеличава се основава на неактуален източник, според който световното търсене на скрепителни елементи ще възлиза на 83 млрд. USD през 2016 г. Новите пазарни проучвания, публикувани от Fastener Industry News Inc. през декември 2014 г. (19), определят световното пазарно търсене на 81 млрд. USD през 2018 г., с което предвиждат по-малък растеж за по-дълъг период от време. Освен това нарастването на търсенето в Азиатско-тихоокеанския регион се съпътства от увеличаване на капацитета на няколко държави, различни от Китай (например Индонезия, Малайзия, Тайланд и Виетнам). Инсталирането на допълнителен капацитет за производство на скрепителни елементи среща сравнително ниски бариери за навлизане на пазара (по отношение на време, капитал и ноу-хау) и следователно предлагането може да реагира сравнително бързо на нарастващото търсене.
Следователно горепосочените твърдения трябва да бъдат отхвърлени.
(114)
Същата заинтересована страна твърди, че в своя анализ относно вероятността за повторно възникване на вреда Комисията не е взела предвид факта, че продуктите от по-нисък клас, внасяни от Китай, не могат да оказват ценови натиск върху продуктите от висок клас, които се произвеждат основно от производители от Съюза.
(115)
В отговор на това твърдение следва да се припомни, че производството на Съюза обхваща пълната гама скрепителни елементи, като някои предприятия произвеждат конкретни видове (стандартни или специални), докато останалите предлагат пълната гама. По-специално, сред дружествата, включени в извадката, значителна част от продажбите се състои от стандартни скрепителни елементи, а за три от тях по-голямата част от продажбите през РПП обхваща стандартни продукти. Поради това, твърдението, че европейската промишленост би произвеждала само специални скрепителни елементи или скрепителни елементи от висок клас, вследствие на което би била защитена от вредоносното въздействие на вноса от Китай, е очевидно невярно, тъй като противоречи на доказателствата, събрани и проверени по време на разследването. Известно е също така, че китайският сектор на скрепителните елементи предвижда разработване на продукти от висок клас, както е посочено в съображение 78. Следователно е много вероятно и продуктовият асортимент на бъдещия китайски износ да се състои от пълната гама от продукти от нисък до висок клас, като ценовият натиск ще бъде усетен от цялата промишленост на Съюза и ще засегне използването на нейния производствен капацитет. Следователно това твърдение трябваше да бъде отхвърлено.
(116)
В заключение, две други заинтересовани страни заявиха, че в своя анализ Комисията погрешно е предположила, че цените на китайските продукти ще бъдат толкова ниски, колкото са били при първоначалното разследване. Според въпросните страни това не би било вярно, защото в Китай се наблюдавало значително увеличение на цените, основно в резултат на нарастването на разходите за суровини и труд, както и разработването на стандарти за качество на околната среда. Вследствие на това, всеки случай на подбиване на цените би бил по-незначителен и не би могъл да оправдае разширяването на мерките до такива високи равнища.
(117)
Без да се засяга фактът, че нивото на мерките не може да бъде променяно в контекста на преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на мерките, а вътрешните цени и разходи в Китай са определени за ненадеждни при първоначалното разследване, тъй като китайските производители не са успели да придобият статут като дружества, работещи в условията на пазарна икономика, следва да бъде отбелязано следното. Първо, липсата на съдействие от китайските производители не позволява на Комисията да провери техните разходи и промените, за които се твърди, че са настъпили в Китай. Въпросните заинтересовани страни не са предоставили никакви доказателства или обосновани факти в своите изявления. Второ, направена е препратка към ценовите нива в Хърватия преди присъединяването ѝ към Съюза, което ясно показва, че китайските износители са продължили да налагат цени, много сходни с тези, наблюдавани по време на първоначалното разследване (вж. съображение 74). Следователно твърдението по-горе трябваше да бъде отхвърлено.
З. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
1. Въведение
(118)
В съответствие с член 21 от основния регламент бе проучено дали запазването на съществуващите мерки би било в противоречие с интереса на Съюза като цяло. Определянето на интереса на Съюза се извърши въз основа на оценка на интересите на различните съответни субекти, а именно промишлеността от Съюза, вносителите и ползвателите. На заинтересованите страни бе предоставена възможност да изразят становището си съгласно член 21, параграф 2 от основния регламент.
(119)
Тъй като настоящото разследване е преразглеждане на съществуващите мерки, това даде възможност за оценка на евентуално несъразмерно отрицателно въздействие на съществуващите антидъмпингови мерки върху заинтересованите страни.
2. Интерес на промишлеността на Съюза
(120)
В съображение 108 по-горе беше заключено, че състоянието на промишлеността на Съюза вероятно ще се влоши значително, ако се допусне срокът на действие на мерките да изтече. Следователно продължаването на срока на мерките ще бъде от полза за промишлеността на Съюза, тъй като производителите от Съюза ще са в състояние да поддържат обема на своите продажби, пазарния си дял, рентабилността и положителното икономическо състояние на промишлеността като цяло. Съответно прекратяването на мерките би застрашило сериозно жизнеспособността на промишлеността на Съюза, тъй като има причини да се очаква пренасочване на вноса от КНР към пазара на Съюза на дъмпингови цени и в значителни обеми, което би довело до повторно възникване на вредата.
3. Интерес на вносителите
(121)
Всички известни вносители бяха информирани за започването на преразглеждането. Въпреки това само двама вносители оказаха съдействие при разследването и отговориха на въпросниците на Комисията. Разследването разкри, че вносителите могат лесно да закупуват от различни източници, които понастоящем съществуват на пазара, по-специално от промишлеността на Съюза и от основните износители от трети държави, които продават на недъмпингови цени. Също така нито един от двамата оказали съдействие вносители не е възразил срещу разширяването на настоящите антидъмпингови мерки, въпреки че те оспориха високите им нива. В това отношение се отбелязва, че разследването за преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на антидъмпинговите мерки въз основа на член 11, параграф 2 от основния регламент не може да доведе до промени в нивото на мерките. С оглед на горепосоченото и при липсата на заинтересованост от страна на вносителите като цяло се стигна и до заключението, че запазването на мерките няма да засегне техния интерес.
(122)
След окончателното оповестяване две от заинтересованите страни, а именно две сдружения на разпространители на скрепителни елементи от Съюза, заявиха, че налагането на действащите мерки на такова високо ниво не е довело до възстановяване на лоялната конкуренция на пазара на Съюза, а по-скоро е предотвратила навлизането на китайския внос на пазара на Съюза. Тези заинтересовани страни твърдят, че всяко разширяване на мерките би довело до допълнително стесняване на вариантите за международно снабдяване на разположение на ползвателите и вносителите на Съюза. В отговор на това твърдение се отбелязва на първо място, че антидъмпинговите мерки не се налагат с цел да се предотврати или блокира вноса от дадена държава, а основно за да се възстанови лоялната конкуренция на пазара. Нивото на действащите мита е резултат от изчисленията на дъмпинговите маржове и маржовете на вредата, които са установени въз основа на констатациите, направени по време на първоначалното разследване. Второ, Комисията изразява несъгласие с твърдението, че действащите мита ограничават предлагането на пазара на Съюза. Наличната статистика за вноса показва, че вносът от трети държави се е увеличил след въвеждането на мерките спрямо Китай. При разследването не бяха открити доказателства, които показват, че тези тенденции няма да продължат в бъдеще. Следователно горепосочените твърдения трябва да бъдат отхвърлени.
(123)
Освен това едно от тези сдружения заяви, че въпреки че счита първоначалните мерки за не напълно подходящи и че те са причинили рязко и ненужно нарушение на пазара на скрепителни елементи, тяхното внезапно премахване в този момент би било също толкова дестабилизиращо, колкото първоначалното им налагане. Това показва, че разпространителите на скрепителни елементи са съумели да приспособят веригите си на доставка, като са взели предвид действащите мерки.
4. Интерес на ползвателите
(124)
Въпреки че ползвателите не оказаха съдействие, беше възможно да се определят становищата и позицията им въз основа на информацията, предоставена от промишлеността на Съюза и от вносителите. Счита се, че ползвателите могат като начало да бъдат разделени в две категории: ползватели на висок клас продукти, които имат нужда от скрепителни елементи с много високо качество, и всички останали ползватели. Ползвателите на висок клас продукти обикновено намират необходимите им продукти от производителите на Съюза и от някои високо специализирани производители износители. От друга страна, категорията на всички останали ползватели (която може да включва и ползвателите на висок клас продукти, които имат нужда от по-евтини продукти за по-обикновените приложения) е категорията, която по принцип ползва китайски продукти. Тази категория ползватели обичайно се обслужва от вносители, а според становищата, събрани при посещенията на оказали съдействие вносители, тези ползватели в момента са достатъчно добре снабдени чрез вноса от други държави, включително Тайван, Тайланд и Виетнам. Въз основа на това категоризиране, както и като се вземе предвид, че нито един ползвател не е решил да се намеси в настоящото разследване, се заключава, че разширяването на мерките няма да наруши интересите на ползвателите, които изглежда са се адаптирали добре и без последствия към наличието на мерки спрямо скрепителните елементи от желязо и стомана от КНР.
5. Заключение относно интереса на Съюза
(125)
С оглед на гореизложеното се стигна до заключението, че няма наложителни причини, свързани с интереса на Съюза, настоящите антидъмпингови мерки да не бъдат запазени.
З. АНТИДЪМПИНГОВИ МЕРКИ
(126)
Всички страни бяха информирани за съществените факти и съображения, на които се основава намерението да се препоръча запазване на съществуващите мерки. На страните също така бе даден срок да представят коментари след оповестяването на информацията. Изявленията и коментарите бяха надлежно взети предвид, когато това бе обосновано.
(127)
От гореизложеното следва, че както е предвидено в член 11, параграф 2 от основния регламент, антидъмпинговите мерки, приложими към вноса на някои скрепителни елементи от желязо или стомана с произход от КНР, наложени с Регламент (ЕО) № 91/2009, последно изменен с Регламент за изпълнение (ЕС) № 924/2012, следва да бъдат запазени.
(128)
Както е посочено в съображение 3 по-горе, действащите антидъмпингови мита върху разглеждания продукт от КНР са разширени, за да обхванат и вноса на същия продукт, изпращан от Малайзия, независимо дали са декларирани с произход от Малайзия. Антидъмпинговото мито, което се запазва върху вноса на разглеждания продукт, както е посочено съображение 3, следва да бъде разширено до вноса на скрепителни елементи от желязо и стомана от Малайзия, независимо дали са декларирани с произход от Малайзия. Производителите износители, които бяха освободени от мерките, чието действие се разширява съгласно Регламент за изпълнение (ЕО) № 723/2011, следва да бъдат освободени от мерките, наложени по силата на този регламент.
(129)
За да се сведат до минимум рисковете от заобикаляне, породени от голямата разлика в митническите ставки сред китайските износители, се счита, че в този случай са необходими специални мерки, за да се гарантира правилното прилагане на антидъмпинговите мита. Тези специални мерки, които се отнасят само за дружествата, за които е предвидено индивидуално мито, включват следното: на митническите органи на държавите членки трябва да се представи валидна търговска фактура, която да отговаря на изискванията по приложение II към настоящия регламент. Към вноса, който не е придружен от такава фактура, се прилага остатъчното антидъмпингово мито, приложимо за всички други производители.
(130)
Мерките, предвидени в настоящия регламент, са в съответствие със становището на комитета, създаден съгласно член 15, параграф 1 от основния регламент.
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. Налага се окончателно антидъмпингово мито върху някои скрепителни елементи от желязо или стомана, различни от продуктите от неръждаема стомана, т.е. винтове за дърво (с изключение на тирфони), рапидни винтове, други винтове и болтове с глави (със или без техните гайки или шайби, но изключвайки винтове, получени чрез струговане на пръти, профили или тел, с плътен напречен разрез с дебелина на стеблото, непревишаваща 6 mm, и изключвайки винтове и болтове за закрепване на железопътни елементи), както и шайби, с произход от Китайската народна република, които към момента са класирани в кодове по КН 7318 12 90, 7318 14 91, 7318 14 99, 7318 15 59, 7318 15 69, 7318 15 81, 7318 15 89, ex 7318 15 90, ex 7318 21 00 и ex 7318 22 00 (кодове по ТАРИК 7318159021, 7318159029, 7318159071, 7318159079, 7318159091, 7318159098, 7318210031, 7318210039, 7318210095, 7318210098, 7318220031, 7318220039, 7318220095 и 7318220098).
2. Ставката на окончателното антидъмпингово мито, приложима към нетната цена франко границата на Съюза преди обмитяване на продуктите, описани в параграф 1 и произвеждани от посочените по-долу дружества, е, както следва:
Дружество
Мито (%)
Допълнителен код по ТАРИК
Biao Wu Tensile Fasteners Co., Ltd., Shanghai
43,4
A924
CELO Suzhou Precision Fasteners Co., Ltd., Suzhou
0,0
A918
Changshu City Standard Parts Factory и Changshu British Shanghai International Fastener Co., Ltd., Changshu
38,3
A919
Golden Horse (Dong Guan) Metal Manufactory Co., Ltd., Dongguan City
22,9
A920
Kunshan Chenghe Standard Components Co., Ltd., Kunshan
63,7
A921
Ningbo Jinding Fastener Co., Ltd., Ningbo City
64,3
A922
Ningbo Yonghong Fasteners Co., Ltd., Jiangshan Town
69,7
A923
Yantai Agrati Fasteners Co., Ltd., Yantai
0,0
A925
Bulten Fasteners (China) Co., Ltd., Beijing
0,0
A997
Дружества, изброени в приложение I
54,1
A928
Всички други дружества
74,1
A999
3. Индивидуалните митнически ставки, определени за дружествата, посочени в параграф 2, се прилагат при представяне пред митническите органи на държавите членки на валидна търговска фактура, която отговаря на изискванията, посочени в приложение II. Ако такава фактура не се представи, се прилага митническата ставка, приложима за категорията „всички други дружества“.
4. Окончателното антидъмпингово мито, приложимо към „всички други дружества“, както е посочено в параграф 2, се разширява към вноса на същите скрепителни елементи от желязо или стомана, изпращани от Малайзия, независимо дали са декларирани с произход от Малайзия (кодове по ТАРИК 7318129011, 7318129091, 7318149111, 7318149191, 7318149911, 7318149920, 7318149992, 7318155911, 7318155961, 7318155981, 7318156911, 7318156961, 7318156981, 7318158111, 7318158161, 7318158181, 7318158911, 7318158961, 7318158981, 7318159021, 7318159071, 7318159091, 7318210031, 7318210095, 7318220031 и 7318220095), с изключение на тези, произведени от дружествата, посочени по-долу:
Дружество
Допълнителен код по ТАРИК
Acku Metal Industries (M) Sdn. Bhd
B123
Chin Well Fasteners Company Sdn. Bhd
B124
Jinfast Industries Sdn. Bhd
B125
Power Steel and Electroplating Sdn. Bhd
B126
Sofasco Industries (M) Sdn. Bhd
B127
Tigges Fastener Technology (M) Sdn. Bhd
B128
TI Metal Forgings Sdn. Bhd
B129
United Bolt and Nut Sdn. Bhd
B130
Andfast Malaysia Sdn. Bhd.
B265
5. За да се приложи изключението, предвидено за дружествата, изрично посочени в параграф 4 от настоящия член, трябва да се представи пред митническите органи на държавите членки валидна търговска фактура, която отговаря на изискванията, посочени в приложение II. Ако не се представи такава фактура, се прилага антидъмпинговото мито, наложено съгласно параграф 4 от настоящия член.
6. Освен ако е посочено друго, се прилагат действащите разпоредби относно митата.
Член 2
Настоящият регламент влиза в сила в деня след деня на публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Брюксел на 26 март 2015 година.
REGOLAMENTO DI ESECUZIONE (UE) 2015/519 DELLA COMMISSIONE
del 26 marzo 2015
che istituisce un dazio antidumping definitivo sulle importazioni di determinati elementi di fissaggio in ferro o acciaio originari della Repubblica popolare cinese ed esteso alle importazioni di determinati elementi di fissaggio in ferro o acciaio spediti dalla Malaysia, indipendentemente dal fatto che siano o no dichiarati originari della Malaysia, in seguito ad un riesame in previsione della scadenza a norma dell'articolo 11, paragrafo 2, del regolamento (CE) n. 1225/2009
LA COMMISSIONE EUROPEA,
visto il trattato sul funzionamento dell'Unione europea,
visto il regolamento (CE) n. 1225/2009 del Consiglio, del 30 novembre 2009, relativo alla difesa contro le importazioni oggetto di dumping da parte di paesi non membri della Comunità europea (1) (il «regolamento di base»), in particolare l'articolo 11, paragrafo 2,
considerando quanto segue:
A. PROCEDURA
1. Misure in vigore
(1)
In seguito a un'inchiesta antidumping («l'inchiesta iniziale»), il Consiglio ha istituito, con il regolamento (CE) n. 91/2009 (2), modificato da ultimo dal regolamento di esecuzione (UE) n. 924/2012 (3), un dazio antidumping definitivo («le misure iniziali») sulle importazioni di determinati elementi di fissaggio in ferro o acciaio («EFFA») originari della Repubblica popolare cinese («RPC»).
(2)
A seguito della modifica apportata dal regolamento di esecuzione (UE) n. 924/2012, le misure hanno assunto la forma di un dazio ad valorem compreso tra lo 0,0 % e il 69,7 % stabilito per singoli produttori esportatori cinesi inclusi nel campione. Allo stesso tempo, il dazio antidumping per i produttori esportatori cinesi non inclusi nel campione che hanno collaborato è stato fissato ad un livello del 54,1 %, mentre il dazio residuo per i produttori esportatori cinesi che non hanno collaborato era pari al 74,1 % («i dazi in vigore»).
(3)
Le misure iniziali sono state estese alle importazioni di elementi di fissaggio in ferro o acciaio provenienti dalla Malaysia, indipendentemente dal fatto che siano dichiarati o no originari della Malaysia, dal regolamento di esecuzione (UE) n. 723/2011 del Consiglio (4), modificato da ultimo dal regolamento di esecuzione (UE) n. 693/2012 (5).
2. Domanda di riesame in previsione della scadenza
(4)
In seguito alla pubblicazione di un avviso di imminente scadenza (6) delle misure antidumping definitive in vigore, il 1o ottobre 2013 la Commissione ha ricevuto una domanda di apertura di un riesame di tali misure in previsione della scadenza in conformità all'articolo 11, paragrafo 2, del regolamento di base. La domanda è stata presentata dall'European Industrial Fasteners Institute («il richiedente»), per conto di produttori che rappresentano oltre il 25 % della produzione totale dell'Unione di elementi di fissaggio in ferro o acciaio.
(5)
La domanda era motivata dal fatto che la scadenza delle misure avrebbe probabilmente comportato il persistere o la reiterazione del dumping e del pregiudizio ai danni dell'industria dell'Unione.
3. Apertura di un riesame in previsione della scadenza
(6)
Avendo stabilito, previa consultazione del comitato consultivo, che sussistevano elementi di prova sufficienti per l'apertura di un riesame in previsione della scadenza, il 30 gennaio 2014, mediante un avviso pubblicato nella Gazzetta ufficiale dell'Unione europea (7) («l'avviso di apertura»), la Commissione ha annunciato l'apertura di un riesame in previsione della scadenza in conformità all'articolo 11, paragrafo 2, del regolamento di base.
4. Inchiesta
4.1. Periodo dell'inchiesta di riesame e periodo in esame
(7)
L'inchiesta sul persistere o sulla reiterazione del dumping ha riguardato il periodo compreso tra il 1o gennaio 2013 e il 31 dicembre 2013 («periodo dell'inchiesta di riesame» o «PIR»). L'esame degli andamenti rilevanti per la valutazione del rischio del persistere o della reiterazione del pregiudizio ha riguardato il periodo compreso tra il 1o gennaio 2010 e il 31 dicembre 2013 («periodo in esame»).
4.2. Parti interessate dall'inchiesta
(8)
La Commissione ha ufficialmente informato il richiedente, gli altri produttori noti dell'Unione, i produttori esportatori della RPC e i rappresentanti della RPC in merito all'apertura del riesame in previsione della scadenza. Le parti interessate hanno avuto la possibilità di comunicare le loro osservazioni per iscritto e di chiedere di essere sentite entro il termine fissato nell'avviso di apertura.
(9)
È stata concessa un'audizione a tutte le parti interessate che ne hanno fatto richiesta e che hanno dimostrato di avere particolari motivi per essere sentite.
(10)
Considerato il numero manifestamente elevato di produttori esportatori della RPC e di produttori e importatori indipendenti dell'Unione coinvolti nell'inchiesta, nell'avviso di apertura è stata prospettata la possibilità di ricorrere al campionamento conformemente all'articolo 17 del regolamento di base. Per consentire alla Commissione di decidere in merito alla necessità di ricorrere al campionamento e, in tal caso, di selezionare un campione le parti citate sopra sono state invitate a manifestarsi alla Commissione entro 15 giorni dall'apertura del riesame e a fornire a quest'ultima le informazioni richieste nell'avviso di apertura.
(11)
Dei 352 produttori cinesi noti, 24 hanno risposto al questionario di campionamento. Tuttavia, 13 di questi produttori hanno segnalato di non aver effettuato esportazioni nell'UE, mentre altri tre non risultano avere praticato dumping nel corso dell'inchiesta iniziale e non sono pertanto soggetti alle misure in vigore. Le otto società rimanenti hanno dichiarato 11 800 tonnellate di esportazioni nell'UE, che in base ai dati Eurostat rappresentavano il 132 % del totale delle importazioni cinesi nell'UE durante il PIR. È stato proposto un campione dei tre maggiori esportatori. Una delle società incluse nel campione ha tuttavia sostenuto di aver commesso un errore nella dichiarazione delle proprie esportazioni nell'UE nel modulo di campionamento; il volume riportato di tali esportazioni avrebbe dovuto infatti essere pari a zero.
(12)
Si è quindi stabilito che il campione sarebbe stato costituito dai tre maggiori esportatori rimanenti. Tutte le tre società incluse nel campione hanno ritirato le loro offerte di collaborazione in diverse fasi della procedura, scegliendo di non rispondere al questionario o di non permettere le verifiche in loco. La Commissione ha di conseguenza inviato lettere a ciascuna delle tre società, notificando la propria intenzione di applicare l'articolo 18 del regolamento di base. Non è stata ricevuta alcuna risposta da tali produttori esportatori.
(13)
La Commissione ha esaminato la situazione dei quattro produttori esportatori rimanenti che hanno risposto al questionario di campionamento. Le loro esportazioni nell'Unione erano talmente ridotte (vale a dire inferiori all'1 % delle esportazioni totali) che non è stato ritenuto appropriato o rappresentativo stabilire un nuovo campione e fondare le conclusioni dell'inchiesta sulla loro situazione. Si è considerato più appropriato fondare le conclusioni dell'inchiesta su una base più ampia e rappresentativa, vale a dire sui dati disponibili in considerazione della mancanza di collaborazione da parte dei produttori esportatori cinesi inclusi nel campione. La Commissione ha informato le quattro società rimanenti della propria intenzione di utilizzare i dati disponibili.
(14)
In considerazione della scarsa collaborazione la Commissione ha annunciato alle autorità cinesi la propria intenzione di applicare l'articolo 18. La Commissione non ha ricevuto osservazioni o richieste di intervento del consigliere-auditore in relazione alle lettere inviate alle società e alle autorità cinesi rispettivamente.
(15)
Nella fase preliminare dell'inchiesta la Commissione ha ricevuto offerte di collaborazione da 91 produttori/gruppi di produttori dell'Unione che rappresentavano circa il 50 % della produzione dell'Unione di elementi di fissaggio in ferro o acciaio. In considerazione del numero elevato di produttori che hanno collaborato, la Commissione ha fatto ricorso alla tecnica del campionamento. Il campione selezionato consisteva originariamente in nove società o gruppi di società tra le più rappresentative in termini di volumi, dimensioni, gamma di tipi di prodotto e posizione geografica nell'Unione. Una delle società incluse nel campione ha ritirato la propria offerta di collaborazione ed ha scelto di non rispondere al questionario. La Commissione ha di conseguenza informato tale società della sua esclusione dal campione in considerazione della mancanza di collaborazione. Il campione ridotto alle otto società/gruppi di società rimanenti è stato tuttavia considerato rappresentativo in quanto riguardava il 24 % della produzione totale stimata di elementi di fissaggio in ferro o acciaio nell'Unione durante il PIR.
(16)
Due importatori dell'Unione hanno risposto ai questionari. In considerazione del numero relativamente limitato di società, il campionamento non è stato necessario.
(17)
Per quanto riguarda gli utilizzatori, nessuno di essi si è manifestato entro il termine stabilito nell'avviso di apertura o in una fase successiva della procedura. Si ritiene quindi che nessun utilizzatore abbia collaborato all'inchiesta.
(18)
Sono state effettuate visite di verifica presso le sedi delle seguenti società:
a)
Produttori dell'Unione:
Sono state effettuate visite ad undici società (almeno una per ognuno degli otto gruppi di società inclusi nel campione). Tali produttori dell'Unione hanno chiesto, a norma dell'articolo 19 del regolamento di base, che la loro identità non fosse divulgata. Essi hanno sostenuto che, qualora la loro identità fosse stata rivelata, le loro attività commerciali avrebbero potuto subire gravi effetti negativi. La loro richiesta è stata esaminata e giudicata fondata. Di conseguenza i nomi di queste società non sono elencati.
b)
Importatori dell'Unione
Adolf Würth GmbH & Co - Germania
Marcopol z o.o. - Polonia
c)
Produttori dei paesi ad economia di mercato:
ACKU Metal Industries (M) Sdn. Bhd., Penang, Malaysia
Sofasco Industries (M) Sdn. Bhd., Penang, Malaysia
Kalisma Steel Pvt Ltd, Mumbai, India
5. Divulgazione delle conclusioni
(19)
Tutte le parti interessate sono state informate dei dati e delle considerazioni principali che hanno condotto alle conclusioni del presente riesame in previsione della scadenza e sono state invitate a presentare le proprie osservazioni («divulgazione delle conclusioni definitive»). In seguito alla divulgazione delle conclusioni è stato inoltre concesso loro un periodo di tempo entro il quale poter presentare osservazioni al riguardo. Sono pervenute osservazioni da parte del richiedente, della Camera di commercio cinese per l'importazione e l'esportazione di macchinari e prodotti elettronici, di due importatori/produttori dell'Unione e del loro produttore cinese rispettivo e di due associazioni di distributori dell'Unione. Si è tenuto conto di tutte le comunicazioni e di tutte le osservazioni debitamente motivate.
B. PRODOTTO IN ESAME E PRODOTTO SIMILE
1. Prodotto in esame
(20)
Il prodotto in esame è costituito da determinati elementi di fissaggio in ferro o acciaio non inossidabile, vale a dire viti per legno (esclusi i tirafondi), viti autofilettanti, altre viti e bulloni a testa (anche con relativi dadi o rondelle, ma escluse le viti ottenute filettando barre, aste, profili o fili, a sezione piena, con stelo di spessore non superiore a 6 mm ed esclusi viti e bulloni per fissare gli elementi per la costruzione di strade ferrate) e rondelle, originari della RPC, classificati ai codici NC 7318 12 90, 7318 14 91, 7318 14 99, 7318 15 59, 7318 15 69, 7318 15 81, 7318 15 89, ex 7318 15 90, ex 7318 21 00 ed ex 7318 22 00.
2. Prodotto simile
(21)
Si è rilevato che il prodotto in esame e gli elementi di fissaggio in ferro o acciaio fabbricati e venduti nell'Unione dall'industria dell'Unione e gli elementi di fissaggio in ferro o acciaio fabbricati e venduti sul mercato interno della Malaysia («il paese di riferimento») hanno le stesse caratteristiche chimiche e fisiche e gli stessi impieghi di base degli elementi di fissaggio in ferro o acciaio prodotti nella RPC e venduti per l'esportazione nell'Unione. Tali prodotti sono pertanto considerati prodotti simili ai sensi dell'articolo 1, paragrafo 4, del regolamento di base.
C. RISCHIO DEL PERSISTERE O DELLA REITERAZIONE DEL DUMPING
(22)
Conformemente all'articolo 11, paragrafo 2, del regolamento di base, la Commissione ha valutato se la scadenza delle misure in vigore potesse implicare il rischio della persistenza o della reiterazione delle pratiche di dumping dalla RPC.
1. Osservazioni preliminari
(23)
Come spiegato ai considerando da 11 a 14, nessun produttore esportatore cinese incluso nel campione ha collaborato all'inchiesta. In mancanza di collaborazione sufficiente da parte dei produttori esportatori della RPC, l'analisi complessiva, compreso il calcolo del dumping, si è pertanto fondata sui dati disponibili, a norma dell'articolo 18 del regolamento di base.
(24)
Il rischio del persistere o della reiterazione del dumping è stato valutato utilizzando la domanda di riesame in previsione della scadenza, in combinazione con altre fonti di informazione, quali le statistiche commerciali sulle importazioni e sulle esportazioni (dati sulle esportazioni elaborati dalla Cina e da Eurostat) nonché altre informazioni a disposizione del pubblico (come una dichiarazione dell'associazione cinese dell'industria degli elementi di fissaggio).
(25)
La mancanza di collaborazione ha influito sul confronto tra il valore normale e il prezzo all'esportazione, poiché non si conosceva la gamma precisa dei prodotti esportati dai produttori cinesi nell'Unione.
2. Importazioni oggetto di dumping durante il PIR
2.1. Selezione del paese di riferimento e calcolo del valore normale
(26)
Nell'avviso di apertura la Commissione aveva invitato tutte le parti interessate a presentare osservazioni in merito alla propria proposta di utilizzare l'India come paese terzo a economia di mercato al fine di determinare il valore normale per quanto riguarda la RPC. L'India era stata usata come paese di riferimento anche nell'inchiesta iniziale.
(27)
Oltre all'India il richiedente aveva proposto gli USA come potenziale paese di riferimento. Altre parti interessate hanno espresso riserve sulla proposta dell'India e hanno suggerito la Malaysia, Taiwan, la Thailandia e il Vietnam come paesi di riferimento alternativi.
(28)
Oltre alle proposte formulate dalle parti interessate, anche la Commissione si è impegnata ad individuare un paese di riferimento adeguato. La Commissione ha identificato il Giappone come un altro potenziale paese di riferimento a causa del suo vasto volume di produzione di elementi di fissaggio, simile a quello della RPC.
(29)
Sono state inviate richieste di collaborazione ai produttori noti dell'India, del Giappone, della Malaysia (produttori reali che non attuano pratiche di elusione (8)), di Taiwan, della Thailandia e degli Stati Uniti. I produttori vietnamiti non sono stati contattati poiché il Vietnam non è considerato un paese a economia di mercato. Offerte di collaborazione sono state ricevute da produttori esportatori dell'India e della Malaysia e sono state effettuate visite di verifica in questi due paesi.
(30)
Si è constatato che una delle società indiane che hanno collaborato non era un produttore ma un società commerciale e che una seconda società indiana che ha collaborato ha iniziato la sua attività solo dopo il PIR. Le vendite e i dati relativi ai costi dell'India non potevano pertanto essere utilizzati. Si è constatato che le due società della Malaysia che hanno collaborato sono produttori esportatori con dati completi disponibili per il PIR. La Malaysia è stata pertanto scelta come paese di riferimento per stabilire il valore normale per la RPC, in conformità all'articolo 2, paragrafo 7, lettera a, del regolamento di base.
(31)
Conformemente all'articolo 2, paragrafo 2, del regolamento di base si è dapprima esaminato se, per quanto riguarda i produttori che hanno collaborato in Malaysia, il volume totale delle vendite del prodotto simile ad acquirenti indipendenti sul mercato interno fosse rappresentativo rispetto al volume complessivo delle esportazioni nell'Unione, ossia se il volume totale di tali vendite sul mercato interno corrispondesse ad almeno il 5 % del volume totale delle esportazioni nell'Unione del prodotto in esame. Su tale base, si è accertato che le vendite sul mercato interno del paese di riferimento erano rappresentative.
(32)
Si è poi esaminato se le vendite sul mercato interno del prodotto simile potessero essere considerate come avvenute nell'ambito di normali operazioni commerciali a norma dell'articolo 2, paragrafo 4, del regolamento di base. A tale scopo si è determinata la percentuale delle vendite remunerative ad acquirenti indipendenti sul mercato interno durante il PIR. Le vendite sul mercato interno di uno dei produttori sono risultate effettuate nel corso di normali operazioni commerciali, a differenza delle vendite del secondo produttore.
(33)
Il valore normale del primo produttore si è quindi basato sul prezzo effettivo praticato sul mercato interno, calcolato come media ponderata del prezzo delle vendite remunerative effettuate sul mercato interno durante il PIR. Il valore normale del secondo produttore è stato calcolato in conformità all'articolo 2, paragrafo 3, del regolamento di base.
(34)
A seguito della divulgazione delle conclusioni definitive, due parti interessate hanno fatto pervenire le loro osservazioni in merito alla selezione del paese di riferimento. Tali parti hanno affermato che il Giappone non avrebbe dovuto essere considerato un potenziale paese di riferimento poiché si concentra su prodotti di alta gamma a costi elevati. Una di queste parti ha altresì osservato che Taiwan avrebbe dovuto essere selezionato come paese di riferimento a causa del gran numero di produttori, dei suoi costi simili a quelli della Cina e delle sue vaste esportazioni in Europa e nel Nord America.
(35)
La Commissione fa notare che la selezione del paese di riferimento è avvenuta a seguito di un esame dei sei potenziali paesi. A tutti questi paesi è stata richiesta collaborazione. Offerte di collaborazione sono pervenute unicamente dalla Malaysia e dall'India; nessuna offerta di collaborazione è pervenuta da Taiwan e dal Giappone. Per le ragioni di cui al considerando 30, si è deciso di selezionare la Malaysia.
2.2. Determinazione del prezzo all'esportazione
(36)
In considerazione della mancanza di collaborazione da parte dei produttori esportatori cinesi inclusi nel campione e quindi dell'assenza di informazioni specifiche sui prezzi cinesi, il prezzo all'esportazione è stato determinato sulla base dei dati disponibili in conformità all'articolo 18 del regolamento di base. A tal fine sono state utilizzate fonti statistiche (Eurostat).
2.3. Confronto e adeguamenti
(37)
Il confronto tra il valore normale e il prezzo all'esportazione è stato effettuato a livello franco fabbrica. A norma dell'articolo 2, paragrafo 10, del regolamento di base, ove necessario si è tenuto debitamente conto, in forma di adeguamenti, del prezzo all'esportazione. Al fine di esprimere il prezzo all'esportazione a livello franco fabbrica, la Commissione ha adeguato il prezzo cif basato sui dati Eurostat per tenere conto dei costi di trasporto, assicurazione, movimentazione e credito.
2.4. Dumping durante il PIR
(38)
In conformità all'articolo 2, paragrafo 11, del regolamento di base, il margine di dumping è stato calcolato in base al confronto tra la media ponderata del valore normale e la media ponderata del prezzo all'esportazione. Il confronto tra i prezzi medi all'importazione di Eurostat e i valori normali del paese di riferimento non ha dimostrato l'esistenza di pratiche di dumping.
(39)
Durante il PIR sono tuttavia stati importati nell'Unione solo volumi trascurabili di elementi di fissaggio in ferro o acciaio in provenienza della RPC; tali volumi ammontavano a 9 000 tonnellate (per un valore di 23 milioni di EUR), escludendo gli elementi di fissaggio in ferro o acciaio fabbricati dai produttori esportatori che non praticavano il dumping secondo quanto accertato nell'inchiesta iniziale. Inoltre, a causa della mancanza di collaborazione da parte degli esportatori cinesi inclusi nel campione, non erano disponibili informazioni sulla gamma di prodotti delle esportazioni cinesi e di conseguenza il confronto con il valore normale del paese di riferimento si poteva effettuare solo su base aggregata.
(40)
Le conclusioni relative all'assenza del dumping durante il PIR sono pertanto considerate di scarsa rilevanza in ragione degli scarsi quantitativi importati e dell'assenza di informazioni riguardanti la gamma di prodotti importati, data la grande varietà di elementi di fissaggio fabbricati e commercializzati.
(41)
A seguito della divulgazione delle conclusioni definitive, tre parti interessate hanno osservato che, poiché non erano state riscontrate pratiche di dumping durante il PIR, era opportuno abrogare le misure. Ritenevano infatti che, nonostante i ridotti volumi delle esportazioni dalla RPC, le conclusioni relative all'assenza del dumping fossero segnatamente rilevanti.
(42)
La Commissione osserva che, in linea con l'articolo 11, paragrafo 2, del regolamento di base, le conclusioni si fondano sul rischio della reiterazione del dumping e non sulla constatazione dell'esistenza di pratiche di dumping durante il PIR.
3. Prove relative al rischio della reiterazione del dumping
(43)
Alla luce delle considerazioni di cui ai considerando da 38 a 40, la Commissione ha valutato ulteriormente se vi fosse un rischio di reiterazione del dumping in caso di scadenza delle misure. La Commissione ha analizzato i seguenti elementi: la capacità di produzione e la capacità inutilizzata nella RPC, il prezzo all'esportazione dalla RPC in altri mercati, le pratiche di elusione e l'attrattiva del mercato dell'Unione.
3.1. Capacità di produzione e capacità inutilizzata della RPC
(44)
Si stima che la RPC sia il primo produttore mondiale di elementi di fissaggio in ferro o acciaio. Secondo i dati dell'associazione cinese dell'industria degli elementi di fissaggio (9) («ACIEF»), la capacità di produzione è stata stimata a 6,6 milioni di tonnellate nel 2012. Si è stimato che la capacità fosse stata utilizzata al livello del 75 %, lasciando così una notevole capacità inutilizzata paragonabile al consumo totale dell'Unione.
(45)
L'ACIEF stima anche che nel 2012 sia stato esportato il 40-50 % della produzione di elementi di fissaggio in ferro o acciaio (2,5 milioni di tonnellate). È chiaro che l'esportazione è una parte importante dell'attività dei produttori cinesi di elementi di fissaggio in ferro o acciaio. Le esportazioni cinesi hanno quindi superato di oltre il 40 % il consumo totale dell'Unione nello stesso periodo.
3.2. Il prezzo all'esportazione dalla RPC in mercati di paesi terzi
(46)
La domanda contiene elementi di prova prima facie circa i prezzi all'esportazione della Cina in altri mercati, come gli Stati Uniti e la Tunisia. Le prove si basavano su offerte di prezzo ottenute dall'industria dell'Unione. Tali prezzi all'esportazione sono risultati inferiori al valore normale stabilito anteriormente. Inoltre, sulla base dei prezzi all'esportazione della Cina in Croazia nel 2012 e nel 1o trimestre del 2013, vale a dire prima che la Croazia aderisse all'UE e che le misure protettive dell'UE fossero estese a tale paese, è possibile concludere che il livello dei prezzi all'esportazione della Cina che ha determinato l'istituzione di misure nell'inchiesta iniziale rimane analogo e pertanto al di sotto del valore normale stabilito sopra.
(47)
Diversi paesi terzi hanno adottato misure antidumping sugli elementi di fissaggio provenienti dalla RPC [ad esempio il Canada (10), la Colombia (11), il Messico (12), il Sud Africa (13) e gli Stati Uniti (14)]. Tali misure riguardano varie sottocategorie di elementi di fissaggio, compreso il prodotto in esame. Tali misure antidumping sono state considerate un indizio supplementare dell'esistenza di pratiche di dumping in mercati di paesi terzi.
(48)
Tenuto conto di queste considerazioni, la Commissione conclude che i produttori esportatori della RPC hanno venduto e vendono elementi di fissaggio in ferro o acciaio nei paesi terzi citati ai considerando 46 e 47 a prezzi di dumping. La Commissione ritiene pertanto che sia probabile che, in caso di abrogazione delle misure in vigore, i produttori esportatori della RPC vendano il prodotto in esame a prezzi di dumping anche sul mercato dell'Unione.
3.3. Pratiche di elusione
(49)
Un'inchiesta antielusione (15) ha concluso che le pratiche di elusione delle misure applicabili agli elementi di fissaggio cinesi avvenivano attraverso la Malaysia. Le misure erano state pertanto estese alla Malaysia, fatta eccezione per nove produttori della Malaysia che sono risultati essere produttori veri che non attuano pratiche di elusione e sono stati esentati dalle misure. Le pratiche di elusione indicano che gli esportatori che ricorrono al dumping hanno interesse a raggiungere il mercato dell'Unione a prezzi di dumping senza dover pagare i dazi. In caso di scadenza delle misure è pertanto probabile che tali esportatori siano propensi a dirigere le importazioni oggetto di dumping direttamente sul mercato dell'Unione, senza dover ricorrere a pratiche di elusione.
(50)
A seguito della divulgazione delle conclusioni definitive, due parti interessate hanno osservato che aliquote di dazio più basse ridurrebbero il rischio di pratiche di elusione. Le parti hanno inoltre sostenuto che le misure speciali di cui al considerando 129, che obbligano gli esportatori cinesi soggetti ad aliquote del dazio individuali a presentare fatture, dimostrano che le aliquote del dazio sono troppo elevate e incoraggiano le pratiche di elusione.
(51)
La Commissione osserva che il livello dei dazi antidumping in vigore non può essere modificato nel contesto dell'articolo 11, paragrafo 2, del regolamento di base. Le misure speciali per gli esportatori cinesi sono inoltre intese ad affrontare il potenziale rischio di pratiche di elusione tra produttori cinesi a causa delle differenze nelle aliquote del dazio individuali. Per contro, le pratiche di elusione attraverso la Malaysia sono state analizzate come indicatore del rischio della reiterazione del dumping della RPC nell'Unione. La Commissione ritiene che i due aspetti non siano direttamente correlati: l'obbligo per i produttori cinesi di presentare le fatture non modifica le conclusioni secondo cui le pratiche di elusione attraverso altri paesi sono un'indicazione del rischio della reiterazione del dumping in caso di scadenza delle misure.
3.4. Attrattiva del mercato dell'Unione
(52)
Le pratiche di elusione attraverso la Malaysia dimostrano che i prezzi più elevati praticati sul mercato dell'Unione rendono quest'ultimo attraente per i produttori cinesi. L'esistenza di misure antidumping in altri mercati di esportazione aumenterebbe ulteriormente l'attrattiva del mercato dell'Unione in caso di scadenza delle misure. Si può pertanto ragionevolmente prevedere che, qualora le misure fossero abrogate, una parte sostanziale delle attuali esportazioni cinesi potrebbe essere reindirizzato verso l'Unione. Occorre ricordare che prima che venissero imposte le misure iniziali la quota di mercato cinese nel mercato dell'Unione era pari al 26 %. È pertanto probabile che, in caso di scadenza delle misure, le esportazioni cinesi, che attualmente detengono una quantità pari allo 0,5 % del mercato dell'Unione, aumentino notevolmente grazie a prezzi inferiori a quelli dell'Unione.
3.5. Conclusioni sul rischio della reiterazione del dumping
(53)
Dall'inchiesta è emerso che le esportazioni di elementi di fissaggio dalla RPC in diversi paesi terzi venivano effettuate a prezzi di dumping e che alcuni di questi paesi terzi avevano adottato misure antidumping relative a elementi di fissaggio cinesi. La pratica tariffaria delle esportazioni cinesi in paesi terzi indica un rischio della reiterazione del dumping nel mercato dell'Unione in caso di scadenza delle misure.
(54)
L'esistenza di pratiche di elusione è stata considerata un'ulteriore indicazione del rischio della reiterazione del dumping.
(55)
Inoltre l'attrattiva del mercato dell'Unione e il fatto che altri mercati restino chiusi a causa di misure antidumping indica che esiste il rischio che le esportazioni cinesi vengano reindirizzate verso il mercato dell'Unione in caso di scadenza delle misure.
(56)
Durante il PIR la capacità inutilizzata per la produzione del prodotto in esame nella RPC è notevole rispetto al consumo dell'Unione. Se questa capacità venisse utilizzata per esportare nell'Unione e competere a livello di prezzi con i produttori dell'Unione, sussisterebbe un grave rischio che tali esportazioni fossero effettuate a prezzi di dumping a causa dell'eccesso di produzione che dovrebbe trovare il modo di arrivare ai mercati di esportazione, cosa che costituisce un incentivo al dumping.
(57)
Alla luce di quanto precede sussiste il rischio della reiterazione del dumping in caso di scadenza delle misure.
D. DEFINIZIONE DELL'INDUSTRIA DELL'UNIONE
(58)
L'inchiesta ha dimostrato che il prodotto simile è fabbricato da un gran numero di produttori nell'Unione, comprese numerose piccole e medie imprese, e alcune società più grandi. I produttori dell'Unione a nome dei quali è stata presentata la domanda di riesame in previsione della scadenza hanno collaborato all'indagine, ad eccezione di una società, come indicato al considerando 15. Numerosi altri produttori, favorevoli o contrari alla domanda, hanno fornito dati generali sui loro volumi di produzione e di vendita. Dal momento che molti produttori dell'Unione, per lo più piccole imprese, non hanno collaborato all'inchiesta, non è stato possibile definire con precisione il volume totale della produzione dell'Unione e il numero di produttori sulla base dei dati delle singole società.
(59)
Di conseguenza il volume della produzione dell'Unione è stato stimato utilizzando informazioni fornite nella domanda di riesame in previsione della scadenza sulla base di dati Eurostat relativi alla produzione industriale. Alla luce di quanto precede, la produzione totale dell'Unione durante il PIR è stimata a circa 1,2 milioni di tonnellate.
(60)
La domanda di riesame in previsione della scadenza e le informazioni raccolte nel corso dell'inchiesta permettono inoltre di stimare che durante il PIR il prodotto simile è stato fabbricato da 378 produttori dell'Unione. Essi costituiscono l'industria dell'Unione ai sensi dell'articolo 4, paragrafo 1, del regolamento di base e saranno nel prosieguo denominati «l'industria dell'Unione».
(61)
Come indicato al considerando 15, otto produttori/gruppi di produttori dell'Unione sono stati inclusi nel campione e hanno fornito le informazioni richieste. Si stima che le società incluse nel campione rappresentino circa il 24 % della produzione totale dell'Unione e la loro situazione è considerata rappresentativa per l'industria dell'Unione.
E. SITUAZIONE DEL MERCATO DELL'UNIONE
1. Osservazioni preliminari
(62)
Per l'analisi del pregiudizio la Commissione ha operato una distinzione tra indicatori di pregiudizio macroeconomici e microeconomici. Gli indicatori macroeconomici per il periodo in esame sono stati stabiliti, analizzati e verificati sulla base dei dati forniti dall'industria dell'Unione. Gli indicatori microeconomici sono stati stabiliti sulla base dei dati raccolti e verificati a livello dei produttori dell'Unione inclusi nel campione.
(63)
Gli indicatori macroeconomici descritti nelle seguenti sezioni sono: produzione, capacità di produzione, utilizzo degli impianti, scorte, volume delle vendite, quota di mercato e crescita, occupazione, produttività, entità del margine di dumping effettivo e ripresa dagli effetti delle precedenti pratiche di dumping. Gli indicatori microeconomici sono: prezzi medi unitari, costo di produzione, redditività, flusso di cassa, investimenti, utile sul capitale investito, capacità di reperire capitali e costi del lavoro.
2. Consumo dell'Unione
(64)
Il consumo dell'Unione è stato stabilito in base ai volumi delle vendite dell'industria dell'Unione sul mercato dell'Unione, effettuando una stima per i produttori che non hanno collaborato, e ai dati sulle importazioni forniti da Eurostat a livello di codice TARIC.
(65)
Durante il periodo in esame il consumo dell'Unione è aumentato del 3 %. Vi è stata una crescita notevole nel 2011, ma il consumo dell'Unione resta molto lontano dai livelli registrati durante il PI iniziale, quando il consumo era superiore a 2,2 milioni di tonnellate.
Tabella 1
Consumo
2010
2011
2012
PIR
Consumo (in tonnellate)
1 761 591
1 978 967
1 779 434
1 808 139
Indice (2010 = 100)
100
112
101
103
Fonte: Risposte al questionario, domanda di riesame in previsione della scadenza, Eurostat
3. Volume, prezzi e quota di mercato delle importazioni dalla RPC
(66)
I volumi e le quote di mercato delle importazioni dalla RPC sono stati analizzati sulla base delle informazioni statistiche di Eurostat e dei dati raccolti in conformità all'articolo 14, paragrafo 6, del regolamento di base.
a) Volume e quota di mercato delle importazioni in esame
(67)
Durante il periodo in esame il volume e le quote di mercato delle importazioni del prodotto in esame dalla RPC nell'Unione hanno fatto registrare l'andamento seguente:
Tabella 2
Volume e quote di mercato delle importazioni in esame
2010
2011
2012
PIR
RPC
Volume delle importazioni (in tonnellate)
11 108
9 628
6 839
8 214
Indice (2010 = 100)
100
87
62
74
Quota di mercato (in %)
0,6
0,5
0,4
0,5
Indice (2010 = 100)
100
77
61
72
Fonte: Eurostat
(68)
I volumi delle importazioni dalla RPC sono diminuiti notevolmente rispetto ai livelli registrati nel periodo dell'inchiesta iniziale (di oltre il 98 % se si confrontano il PI iniziale con il PIR). Anche la quota di mercato cinese è diminuita, passando dal 26 % nel PI iniziale allo 0,5 % nel PIR. Di conseguenza, le esportazioni cinesi ufficiali sul mercato dell'Unione sono quasi cessate. I dati riportati in questa tabella e nella tabella seguente non contengono i volumi delle esportazioni dei tre produttori esportatori cinesi che non risultano avere praticato dumping nel corso dell'inchiesta iniziale. Nel periodo in esame i volumi delle loro esportazioni ammontano in media a circa il 30 % del totale delle esportazioni cinesi del prodotto in esame nell'Unione.
b) Prezzi delle importazioni e sottoquotazione dei prezzi
(69)
La tabella riportata qui sotto indica il prezzo medio delle importazioni cinesi. Durante il periodo in esame il prezzo medio delle importazioni dalla RPC è aumentato del 28 %. Vi è tuttavia motivo di ritenere che tale prezzo (che è di oltre il 250 % superiore al prezzo medio delle esportazioni cinesi durante il PI iniziale) non possa essere considerato un indicatore significativo a causa dei quantitativi molto limitati importati dalla Cina. Sembrerebbe infatti che, tenendo conto degli elevati dazi antidumping, dei ridotti volumi delle importazioni e degli elementi di prova raccolti dagli importatori che hanno collaborato, i quantitativi esportati dai produttori cinesi durante il PIR consistano di ordinativi molto ridotti e/o di tipi di prodotti molto particolari, che comportano quindi un aumento dei prezzi.
Tabella 3
Prezzo medio delle importazioni dalla RPC
2010
2011
2012
PIR
RPC
Prezzo medio (EUR/tonnellata)
1 975
2 158
3 137
2 524
Indice (2010 = 100)
100
109
159
128
Fonte: Eurostat
(70)
Dal momento che nessun produttore esportatore cinese incluso nel campione ha collaborato all'inchiesta di riesame, e alla luce delle limitate informazioni disponibili da altri produttori esportatori cinesi, la sottoequazione dei prezzi durante il PIR è stata determinata mediante il confronto tra la media ponderata dei prezzi dei produttori dell'Unione praticati ad acquirenti indipendenti sul mercato dell'Unione, a livello franco fabbrica, e il prezzo all'esportazione medio delle esportazioni cinesi su base cif ottenuti da Eurostat, con gli opportuni adeguamenti per tenere conto dei dazi doganali.
(71)
Il risultato del confronto, espresso in percentuale del fatturato dei produttori dell'Unione inclusi nel campione durante il PIR, ha rivelato una media ponderata del margine di sottoquotazione sul mercato dell'Unione pari al 12 %. Per i motivi esposti al considerando 69, tuttavia, va considerato che i prezzi registrati per le esportazioni cinesi del prodotto in esame nel periodo in esame sono molto più elevati rispetto ai prezzi che si registrerebbero in assenza di misure. Su tale base vi è motivo di ritenere che, in caso di abrogazione delle misure, le esportazioni del prodotto in esame dalla RPC continuerebbero ad esercitare una forte pressione sui prezzi dei produttori dell'Unione.
4. Importazioni da altri paesi terzi non soggette a misure
Tabella 4
Importazioni da altri paesi terzi
2010
2011
2012
PIR
Taiwan
Volume delle importazioni (in tonnellate)
266 795
351 067
323 405
319 326
Indice (2010 = 100)
100
132
121
120
Prezzo in EUR/tonnellata
1 805
1 905
2 003
1 895
Indice (2010 = 100)
100
106
111
105
Quota di mercato (in %)
15,1
17,7
18,2
17,7
Indice (2010 = 100)
100
117
120
117
Vietnam
Volume delle importazioni (in tonnellate)
41 981
59 270
57 704
74 764
Indice (2010 = 100)
100
141
137
178
Prezzo in EUR/tonnellata
1 349
1 496
1 528
1 365
Indice (2010 = 100)
100
111
113
101
Quota di mercato (in %)
2,4
3,0
3,2
4,1
Indice (2010 = 100)
100
126
136
174
Thailandia
Volume delle importazioni (in tonnellate)
27 232
59 979
50 226
45 759
Indice (2010 = 100)
100
220
184
168
Prezzo in EUR/tonnellata
1 259
1 325
1 362
1 246
Indice (2010 = 100)
100
105
108
99
Quota di mercato (in %)
1,5
3,0
2,8
2,5
Indice (2010 = 100)
100
196
183
164
Totale degli altri paesi terzi (16)
Volume delle importazioni (in tonnellate)
228 589
202 362
165 618
165 659
Indice (2009 = 100)
100
89
72
72
Prezzo in EUR/tonnellata
2 816
3 232
3 729
3 751
Indice (2009 = 100)
100,0
115
132
133
Quota di mercato (in %)
13,0
10,2
9,3
9,2
Indice (2009 = 100)
100,0
79
72
71
Totale paesi terzi (16)
Volume delle importazioni (in tonnellate)
564 597
672 679
596 954
605 509
Indice (2009 = 100)
100
119
106
107
Prezzo in EUR/tonnellata
2 154
2 217
2 382
2 288
Indice (2009 = 100)
100
103
111
106
Quota di mercato (in %)
32,1
34,0
33,5
33,5
Indice (2009 = 100)
100
106
105
104
(72)
I volumi delle importazioni dai paesi terzi nel mercato dell'Unione durante il periodo in esame hanno mostrato una leggera tendenza al rialzo, la quale a sua volta ha seguito l'andamento del consumo. La quota di mercato delle importazioni di elementi di fissaggio in ferro o acciaio da tutti i paesi terzi è rimasta relativamente stabile nel periodo in esame, attorno ad un terzo del consumo dell'Unione.
(73)
I prezzi medi delle importazioni dai paesi terzi sono rimasti generalmente stabili durante il periodo in esame ed al di sotto del livello dei prezzi praticati dall'industria dell'Unione. Nonostante ciò i prezzi delle importazioni da paesi terzi sono notevolmente più elevati di quelli delle importazioni dalla Cina durante l'inchiesta iniziale. Per le ragioni di cui al considerando 69, i prezzi degli elementi di fissaggio in ferro o acciaio cinesi importati nell'Unione durante il PIR, benché superiori ai prezzi medi delle importazioni dai paesi terzi, non si possono considerare rappresentativi.
(74)
Se si considerano individualmente i paesi terzi, risulta chiaro che Taiwan rappresenta oggi il paese straniero più importante attivo nel mercato dell'Unione. Il volume delle sue esportazioni è aumentato del 20 % durante il periodo in esame e rappresenta da solo quasi la metà delle importazioni nel mercato dell'UE. Se si considera che il volume delle sue esportazioni durante il PIR è superiore del 70 % rispetto a quello registrato durante il periodo dell'inchiesta iniziale (e ciò nonostante il fatto che il consumo durante il PIR sia inferiore), risulta evidente che una parte notevole delle esportazioni dalla Cina è stata sostituita da prodotti taiwanesi. Bisogna notare tuttavia che i volumi delle importazioni taiwanesi durante il PIR rappresentavano solamente la metà dei volumi esportati dalla Cina durante il PI iniziale e che i prezzi medi taiwanesi durante il PIR erano quasi il doppio (+ 97,8 %) dei prezzi medi delle esportazioni cinesi durante il PI iniziale. Occorre segnalare inoltre che gli esportatori cinesi hanno continuato le vendite a livello di prezzi altrettanto bassi nei mercati europei in cui non erano in vigore misure antidumping, come in Croazia prima dell'adesione all'UE.
(75)
Si potrebbero identificare anche il Vietnam e la Thailandia come paesi che hanno beneficiato della scomparsa delle esportazioni cinesi, dato che tali paesi hanno registrato un aumento notevole (nell'ordine del 70-80 %) sebbene partissero da volumi molto minori.
(76)
Si dovrebbe anche tener conto del fatto che i prodotti importati rientrano in una gamma più orientata ai prodotti standard rispetto a quelli dell'industria dell'Unione.
(77)
A seguito della divulgazione delle conclusioni definitive, quattro parti interessate hanno sostenuto che le conclusioni della Commissione in merito alla parziale sostituzione sul mercato dell'Unione delle importazioni cinesi con importazioni da Taiwan, dalla Thailandia e dal Vietnam dovrebbero permettere di stabilire che i prodotti che possono essere importati dalla Cina sono di tipo standard e di conseguenza non in concorrenza diretta con i prodotti più sofisticati fabbricati dall'industria dell'Unione.
(78)
In risposta a tale argomentazione va osservato che il fatto che le importazioni da paesi terzi sembrino occupare la quota di mercato abbandonata dagli esportatori cinesi non significa che in futuro le importazioni dalla Cina non possano arrecare pregiudizio. In primo luogo, come spiegato più in dettaglio al considerando 115, l'industria dell'Unione è costituita da produttori di elementi di fissaggio sia standard che speciali. In secondo luogo vi sono indicazioni che le future esportazioni dalla Cina potrebbero altresì consistere in prodotti più specializzati e di qualità più elevata. Le informazioni disponibili riguardo ai piani di sviluppo, come quelle contenute nel discorso del presidente dell'associazione cinese dell'industria degli elementi di fissaggio («ACIEF») (17), indicano chiaramente che il settore cinese degli elementi di fissaggio prevede lo sviluppo di prodotti più diversificati, complessi e di elevata qualità. Tale obiezione va pertanto respinta.
5. Situazione economica dell'industria dell'Unione
(79)
Ai sensi dell'articolo 3, paragrafo 5, del regolamento di base, la Commissione ha valutato tutti i fattori e gli indicatori economici che incidono sulla situazione dell'industria dell'Unione.
(80)
Ai fini dell'analisi del pregiudizio, la situazione economica dell'industria dell'Unione è valutata sulla base di indicatori come produzione, capacità di produzione, utilizzo degli impianti, volume delle vendite, quota di mercato e crescita, occupazione, produttività, entità del margine di dumping effettivo e ripresa dagli effetti di precedenti pratiche di dumping, prezzi unitari medi, costi unitari, redditività, flusso di cassa, investimenti, utile sul capitale investito e capacità di ottenere capitali, scorte e costi del lavoro.
a) Produzione, capacità di produzione e utilizzo degli impianti
(81)
La produzione dell'industria dell'Unione è rimasta generalmente stabile durante il periodo in esame. Occorre ricordare che la domanda del prodotto in esame dipende in larga misura da settori come l'industria automobilistica ed edile, oltre che da altri beni di consumo. Nonostante un lieve aumento nel 2011, infatti, la produzione dell'industria dell'Unione è rimasta generalmente stabile durante il periodo in esame, in linea con la lenta crescita della domanda nell'economia europea.
Tabella 5
Produzione totale dell'industria dell'Unione
2010
2011
2012
PIR
Produzione (in tonnellate)
1 204 336
1 376 855
1 208 232
1 197 189
Indice (2010 = 100)
100
114
100
99
Fonte: risposte al questionario e domanda di riesame
(82)
Anche la capacità di produzione è rimasta relativamente stabile durante il periodo in esame ed è lievemente aumentata nel 2011 e durante il PIR. In linea con il fatto che la produzione è rimasta stabile nel periodo 2010-2013, anche l'utilizzo degli impianti è rimasto sostanzialmente stabile, raggiungendo dei massimi relativi nel 2011.
Tabella 6
Capacità di produzione e utilizzo degli impianti
2010
2011
2012
PIR
Capacità di produzione (in tonnellate)
2 510 509
2 527 863
2 497 078
2 535 889
Indice (2010 = 100)
100
101
99
101
Utilizzo degli impianti (in %)
48
54
48
47
Indice (2010 = 100)
100
114
101
98
Fonte: risposte al questionario e domanda di riesame
b) Volume delle vendite, quota di mercato e crescita
Tabella 7
Vendite dell'industria dell'Unione ad acquirenti indipendenti
2010
2011
2012
PIR
Volume (in tonnellate)
914 869
1 031 862
931 956
939 395
Indice (2010 = 100)
100
113
102
103
Fonte: risposte al questionario e domanda di riesame
(83)
Negli anni dal 2010 al 2013 il volume delle vendite dell'industria dell'Unione sul mercato dell'Unione ad acquirenti indipendenti ha seguito l'andamento del consumo e della produzione, con un lieve aumento durante il periodo in esame, nonostante un notevole aumento tra il 2010 e il 2011.
Tabella 8
Quota di mercato dell'industria dell'Unione
2010
2011
2012
PIR
Quota di mercato dell'industria dell'Unione (in %)
67
66
66
66
Indice (2010 = 100)
100
97
98
98
Fonte: risposte al questionario ed Eurostat.
(84)
La quota di mercato dell'industria dell'Unione, calcolata prendendo in considerazione anche le vendite a parti correlate, è rimasta stabile durante il periodo in esame, rappresentando circa i due terzi del mercato. Tale risultato è da un lato in linea con il calo del consumo dell'Unione rispetto al periodo dell'inchiesta iniziale, e dall'altro con la sostituzione delle importazioni cinesi con importazioni da altre fonti.
c) Occupazione e produttività
(85)
Per quanto concerne il prodotto in esame, l'occupazione nell'industria dell'Unione è rimasta generalmente stabile nel corso del periodo in esame. Il lieve aumento registrato nel 2011 è in linea con la maggiore produzione riportata nel corso di tale anno. Poiché anche la produttività è più elevata durante il 2011, ciò dimostra che l'industria dell'Unione ha risposto alla maggiore domanda in parte con nuove assunzioni e in parte aumentando la produzione degli addetti esistenti (con lavoro straordinario). Quando i volumi sono diminuiti nuovamente negli anni seguenti, entrambi questi effetti sono venuti meno e la situazione è tornata al livello del 2010.
Tabella 9
Occupazione e produttività
2010
2011
2012
PIR
Numero di addetti
20 036
20 854
20 238
19 950
Indice (2010 = 100)
100
104
101
100
Produttività (unità/addetto)
60
66
60
60
Indice (2010 = 100)
100
110
99
100
Fonte: risposte al questionario, domanda di riesame.
d) Entità del margine di dumping effettivo e ripresa dagli effetti di precedenti pratiche di dumping
(86)
Come indicato al considerando 36, a causa della mancanza di collaborazione da parte dei produttori esportatori della RPC inclusi nel campione non è stato possibile calcolare i margini di dumping per la RPC con sufficiente precisione; per tale motivo le conclusioni relative all'assenza di dumping durante il PIR si considerano di scarsa rilevanza. Dall'analisi degli indicatori di pregiudizio è risultato che l'industria si sta riprendendo dagli effetti delle precedenti pratiche di dumping. Un ristagno della domanda per i principali settori a valle ha tuttavia rallentato la ripresa. Va osservato inoltre che la situazione relativamente stabile che si riscontra nel periodo in esame si verifica sotto la protezione delle attuali misure antidumping. Qualora le misure venissero abrogate, si prevede che l'impatto delle importazioni oggetto di dumping provenienti dalla RPC sull'industria dell'Unione sarebbe rilevante.
e) Prezzi di vendita unitari medi sul mercato dell'Unione e costi di produzione unitari
(87)
I prezzi medi di vendita dei produttori dell'Unione inclusi nel campione praticati ad acquirenti indipendenti nell'Unione sono cresciuti dell'8 % nel periodo 2010-2013, dopo avere raggiunto dei massimi relativi nel 2012. Il prezzo medio di vendita è generalmente in grado di coprire i costi di produzione e di garantire un livello di profitto ridotto per l'industria dell'Unione.
Tabella 10
Prezzi di vendita e costi
2010
2011
2012
PIR
Prezzo medio unitario di vendita ad acquirenti indipendenti nell'Unione (EUR/tonnellata)
2 748
2 953
3 049
2 974
Indice (2010 = 100)
100
107
111
108
Costo unitario di produzione (EUR/tonnellata)
2 528
2 811
2 937
2 765
Indice (2010 = 100)
100
111
116
109
Fonte: risposte al questionario
f) Redditività, flusso di cassa, investimenti, utile sul capitale investito e capacità di ottenere capitali
(88)
Durante il periodo in esame il flusso di cassa, gli investimenti, l'utile sul capitale investito e la capacità di ottenere capitali dei produttori dell'Unione hanno registrato la seguente evoluzione:
Tabella 11
Redditività, flusso di cassa, investimenti e utile sul capitale investito
2010
2011
2012
PIR
Redditività delle vendite nell'Unione ad acquirenti indipendenti (in % del fatturato delle vendite)
1,5
1,1
2,0
3,6
Flusso di cassa (in EUR)
39 046 890
30 835 484
68 050 584
56 369 460
Investimenti (in EUR)
48 809 766
58 881 586
38 561 986
39 453 739
Indice (2010 = 100)
100
121
79
81
Utile sul capitale investito (in %)
1,0
2,6
5,3
7,5
Fonte: risposte al questionario
(89)
La redditività dei produttori dell'Unione inclusi nel campione è stata calcolata esprimendo l'utile al lordo delle imposte derivante dalle vendite del prodotto simile ad acquirenti indipendenti nell'Unione come percentuale sul relativo fatturato. Durante il periodo in esame il margine di profitto è rimasto basso, addirittura negativo per alcuni produttori dell'Unione; in particolare è opportuno notare che in nessuno degli anni in esame il margine di profitto ha raggiunto il livello registrato nel periodo dell'inchiesta iniziale (4,4 %). Nonostante l'andamento stabile delle vendite e della produzione e una considerevole quota di mercato per l'industria dell'Unione, i margini di profitto sono ancora relativamente bassi per tale industria. Va osservato in particolare che, nonostante i volumi delle vendite dell'industria dell'Unione avessero raggiunto il punto più alto nel periodo in esame, nel 2011 il margine di profitto è stato molto basso. Ciò suscita preoccupazioni sul futuro andamento dei margini di profitto dell'industria dell'Unione, se la situazione economica dovesse continuare a ristagnare. Va anche osservato che il margine di profitto nel periodo in esame è sempre rimasto al di sotto dell'obiettivo di profitto indicato nell'inchiesta iniziale (5 %).
(90)
Il flusso di cassa, che rappresenta la capacità dell'industria di autofinanziare le proprie attività, è rimasto positivo durante l'intero periodo in esame. Tale indicatore è tuttavia migliorato solo nel 2012 ed ha registrato un notevole calo, pari al 17 %, durante il PIR. Questo risultato è fonte di preoccupazione in merito alla capacità dell'industria dell'Unione di ottenere il necessario autofinanziamento delle proprie attività.
(91)
Il livello di investimenti rimane relativamente elevato e stabile durante il periodo in esame e raggiunge un livello massimo nel 2011. L'utile sul capitale investito, espresso come profitto in percentuale del valore contabile netto degli investimenti, ha seguito un andamento simile a quello del margine di profitto. Questo indicatore raggiunge pertanto il suo massimo durante il PIR. Tale segnale può essere considerato ambivalente, dato che da un lato esso riflette il punto più alto del margine di profitto tra quelli registrati nel periodo in esame, ma dall'altro riflette anche un basso livello di investimenti, il che è un segno che la previsione dell'industria per quanto riguarda le prospettive economiche del settore è ancora incerta.
(92)
Alla luce di quanto precede si può concludere che, sebbene i risultati finanziari dei produttori dell'Unione si siano mantenuti stabili nel corso del periodo in esame, essi non hanno raggiunto i livelli del periodo dell'inchiesta iniziale, ad eccezione degli investimenti.
g) Scorte
(93)
Il livello delle scorte finali dei produttori dell'Unione che hanno collaborato ha seguito da vicino la tendenza già osservata per quanto riguarda la produzione e le vendite, con un andamento piuttosto stabile e con dei massimi relativi nel 2011. Inoltre, dato che la produzione del prodotto simile nell'Unione avviene principalmente su ordinazione, il livello delle scorte non è un indicatore molto rilevante.
Tabella 12
Scorte finali
2010
2011
2012
PIR
Scorte finali (in tonnellate)
283 330
321 795
315 784
292 740
Indice (2010 = 100)
100
114
111
103
Fonte: risposte al questionario
h) Costo del lavoro
(94)
Nel periodo in esame la retribuzione media degli addetti ha registrato un aumento costante del 4 % ogni anno. Tale aumento si può tuttavia spiegare con l'adeguamento all'inflazione e, in misura minore, con il ricorso a ore di lavoro straordinario (come dimostrato nel 2011 dall'aumento della produttività per addetto).
Tabella 13
Costo del lavoro
2010
2011
2012
PIR
Costo medio del lavoro per addetto (in EUR)
41 604
43 300
45 006
46 742
Indice (2010 = 100)
100
104
108
112
Fonte: risposte al questionario
6. Conclusioni in merito alla situazione dell'industria dell'Unione
(95)
L'inchiesta ha dimostrato che le importazioni di prodotti dalla RPC nel mercato dell'Unione sono quasi cessate successivamente all'istituzione delle misure iniziali nel 2009. Ciò ha consentito all'industria dell'Unione di raggiungere e mantenere un buon livello di produzione, volume delle vendite e quota di mercato. D'altra parte, la redditività è ancora al di sotto dei livelli raggiunti durante il periodo dell'inchiesta iniziale, come pure l'obiettivo di profitto per il settore.
(96)
Per tale motivo si conclude che l'industria dell'Unione non ha subito un pregiudizio notevole durante il PIR. Tuttavia, considerando la lentezza della crescita del consumo e il fatto che i margini di profitto rimangono al di sotto di quanto necessario per la sostenibilità a lungo termine, la situazione dell'industria dell'Unione si può ancora ritenere vulnerabile.
(97)
A seguito della divulgazione delle conclusioni definitive, tre parti interessate hanno sostenuto che, poiché la Commissione ha concluso che l'industria dell'Unione non ha subito un pregiudizio notevole durante il PIR, le misure dovrebbero essere terminate. La Commissione ha infatti stabilito l'inesistenza di un pregiudizio notevole durante il PIR. La decisione di estendere le misure non è tuttavia basata sul pregiudizio notevole durante il PIR, ma sulle conclusioni relative al rischio della reiterazione del pregiudizio, conformemente all'articolo 11, paragrafo 2, del regolamento di base. L'argomentazione è stata pertanto respinta.
F. RISCHIO DELLA REITERAZIONE DEL PREGIUDIZIO
1. Osservazioni preliminari
(98)
Per valutare il rischio della reiterazione del pregiudizio in caso di scadenza delle misure, si è analizzato l'impatto potenziale delle importazioni cinesi sul mercato dell'Unione e sull'industria dell'Unione in conformità all'articolo 11, paragrafo 2, del regolamento di base.
(99)
L'analisi ha riguardato in modo particolare l'andamento dei consumi sul mercato dell'Unione, la capacità inutilizzata, i flussi commerciali e l'attrattiva del mercato dell'Unione nonché la politica dei prezzi della RPC. A causa della mancanza di collaborazione da parte degli esportatori cinesi, l'analisi si fonda sui dati disponibili, tra cui le statistiche (statistiche dell'Eurostat e della Cina relative al commercio) e i documenti dell'industria (come il discorso del presidente dell'ACIEF, di cui al precedente considerando 78) contenuti nella domanda di apertura del riesame in previsione della scadenza.
2. Consumo dell'Unione
(100)
Come indicato ai considerando 64 e 65, il consumo del prodotto in esame nell'Unione ha seguito un andamento generalmente stabile durante il periodo in esame. Al tempo stesso il consumo durante il PIR è pur sempre inferiore di quasi il 20 % rispetto ai livelli pre-crisi del periodo dell'inchiesta iniziale. Il calo dei consumi del prodotto in esame è una conseguenza del declino della produzione nel settore automobilistico ed edile dell'Unione, nonché in altri settori di beni di consumo che utilizzano il prodotto in esame in misura significativa (prodotti elettronici ed elettrodomestici, mobili ecc.). In tali circostanze si ritiene pertanto che in caso di scadenza delle misure il ritorno delle importazioni a prezzi estremamente bassi dalla Cina avrebbe un impatto improvviso e drammatico sulla situazione dell'industria dell'Unione. Tali importazioni avverrebbero probabilmente a prezzi decisamente inferiori a quelli dell'Unione e in ogni caso eserciterebbero su questi ultimi una pressione al ribasso e falserebbero la concorrenza sul mercato. Di conseguenza in caso di scadenza delle misure sussiste il rischio di reiterazione del pregiudizio per l'industria dell'Unione.
3. Capacità inutilizzata, flussi commerciali, attrattiva del mercato dell'Unione e politica dei prezzi della RPC
(101)
Come indicato al considerando 44, la capacità di produzione cinese di elementi di fissaggio in ferro o acciaio ammontava nel 2012 a 6,6 milioni di tonnellate. Va osservato che il 2012 è stato considerato dall'industria cinese degli elementi di fissaggio un anno difficile poiché, a causa dell'impatto negativo di diversi fattori economici (inflazione, rallentamento dell'economia cinese e crisi della zona euro), è stato il primo anno dal 2000 in cui la capacità di produzione cinese ha segnato un calo (da 6,8 milioni di tonnellate nel 2011).
(102)
In ogni caso, a prescindere dagli scenari futuri (ristagno o crescita) bisogna comunque notare che l'attuale capacità di produzione cinese, pari a 6,6-6,8 milioni di tonnellate, è stata sfruttata solo al 75 % negli anni 2010-2012. In Cina rimane quindi una capacità inutilizzata (1,6-1,7 milioni di tonnellate) che è di per sé estremamente elevata ed esattamente equivalente a tutto il consumo registrato sul mercato dell'Unione nel corso degli stessi anni.
(103)
Le esportazioni cinesi di elementi di fissaggio in ferro o acciaio a livello mondiale sono rimaste relativamente stabili durante il periodo in esame, ad un livello di 2,2-2,6 milioni di tonnellate, corrispondenti al 40-50 % delle vendite cinesi. È chiaro quindi che l'esportazione costituisce una parte importante dell'attività dei produttori cinesi di elementi di fissaggio in ferro o acciaio. Secondo i piani di sviluppo per il settore annunciati dall'ACIEF, l'aumento previsto della domanda sul mercato interno farà probabilmente scendere la quota delle esportazioni a livello del 30-40 % della produzione. Tale diminuzione va tuttavia considerata nel contesto di un aumento globale della capacità di produzione, come illustrato al considerando 101, e alla luce del fatto che questa capacità inutilizzata è in ogni caso pari all'intero consumo dell'Unione. Le previsioni dell'ACIEF non forniscono inoltre alcun orizzonte temporale per la riduzione della quota delle esportazioni cinesi, né indicano concretamente che questo cambiamento sia già in corso. Di conseguenza il piano di sviluppo segnalato dall'ACIEF è da considerare troppo vago e impreciso, soprattutto se confrontato con la scadenza definitiva delle misure, che avrebbe un effetto immediato. In questa fase l'esistenza di tale piano non può pertanto influenzare le conclusioni circa il rischio di reiterazione del pregiudizio in caso di scadenza delle misure.
(104)
Attualmente la presenza cinese sul mercato dell'Unione è molto limitata e non supera lo 0,5 % della quota di mercato in termini di volume. Il mercato dell'Unione rimane tuttavia attraente per i produttori cinesi, in considerazione dei prezzi più elevati sul mercato dell'UE. I tentativi dei produttori esportatori cinesi di aggirare le misure antidumping dell'UE ne sono la prova. Come indicato al considerando 3, tale comportamento ha già determinato la proroga delle misure sulle esportazioni cinesi attraverso la Malaysia.
(105)
L'industria cinese orientata all'esportazione si trova inoltre ad affrontare sempre più difficoltà nel trovare canali per raggiungere i suoi normali mercati di esportazione, poiché un numero crescente di tali mercati ha recentemente istituito misure antidumping sulle esportazioni di diversi tipi di elementi di fissaggio in ferro o acciaio provenienti dalla Cina, come spiegato al considerando 47.
(106)
Si può pertanto ragionevolmente prevedere che, considerata l'attrattiva del mercato dell'Unione dovuta alle sue dimensioni e ai suoi livelli di prezzi, qualora le misure fossero abrogate, una parte sostanziale delle attuali esportazioni cinesi potrebbe essere reindirizzata verso l'Unione. Occorre ricordare che prima dell'istituzione delle misure iniziali la quota di mercato cinese nel mercato dell'Unione era pari al 26 %.
(107)
Infine, per quanto riguarda il livello dei prezzi all'esportazione cinesi, si ricorda che l'inchiesta iniziale aveva rilevato livelli molto elevati di dumping e di margini di pregiudizio calcolati sulla base dei prezzi all'esportazione degli esportatori cinesi. Basandosi sui prezzi all'esportazione cinesi in Croazia nel 2012 e nel 1o trimestre del 2013, vale a dire prima che la Croazia aderisse all'UE e che le misure protettive dell'UE fossero estese a tale paese, è possibile concludere che il livello dei prezzi all'esportazione cinesi che ha determinato l'istituzione di misure nell'inchiesta iniziale rimane analogo. Le misure di difesa commerciale di altri paesi terzi nei confronti delle esportazioni cinesi di elementi di fissaggio in ferro o acciaio confermano inoltre che la pratica tariffaria sleale dei produttori esportatori cinesi è ancora in atto e non si limita soltanto al mercato dell'Unione.
4. Conclusione
(108)
Le conclusioni dell'inchiesta hanno sottolineato diversi elementi preoccupanti, compresi la vasta capacità inutilizzata disponibile nella RPC, il persistere del dumping e delle pratiche di vendita sottocosto a livello mondiale, lo sviluppo pianificato della capacità di produzione, la gamma di prodotti e la complessità dei prodotti nella RPC, nonché crescenti barriere commerciali in altri principali mercati di paesi terzi. D'altro canto, il consumo dell'Unione è rimasto stazionario nel corso degli ultimi 5 anni, a causa della scarsa domanda in molti settori a valle. Ciò ha determinato uno stato di vulnerabilità dell'industria dell'Unione, caratterizzata da un certo grado di capacità inutilizzata, scarsi profitti e incertezza per le imprese (come dimostrato in particolare dalla diminuzione degli investimenti). Nel quadro di tale scenario si ritiene che l'abrogazione delle misure determinerebbe con ogni probabilità l'improvviso ritorno delle importazioni cinesi oggetto di dumping e che ciò indebolirebbe la posizione dell'industria dell'Unione nel suo mercato principale, spingendo nuovamente l'industria dell'Unione in una situazione di pregiudizio.
(109)
Le parti hanno sostenuto che l'industria dell'Unione ha raddoppiato i propri profitti e il proprio flusso di cassa rispetto al 2010 e che pertanto il suo profitto non si può considerare scarso. Osservano inoltre che l'industria dell'Unione non ha bisogno di ulteriori investimenti in quanto ha investito notevolmente in passato.
(110)
Sebbene l'industria dell'Unione abbia effettivamente raddoppiato i propri profitti, questi sono rimasti inferiori sia al profitto durante il PI iniziale (4,4 %) sia all'obiettivo di profitto del 5 %. Lo stesso ragionamento si applica al flusso di cassa, che è rimasto inferiore del 14 % al livello del PI iniziale. La sostenibilità dell'industria dell'Unione dipende infatti da investimenti continui in macchinari moderni e in una gamma di prodotti più ampia. Le obiezioni sono quindi respinte.
(111)
Qualora le misure fossero abrogate è probabile che, nell'ambito dell'attuale situazione del mercato, il temporaneo miglioramento delle prestazioni dell'industria dell'Unione peggiorerebbe rapidamente. Come illustrato in precedenza, si verificherebbero condizioni estremamente favorevoli per un aumento delle importazioni dalla RPC nel mercato dell'Unione a prezzi di dumping e in volumi notevoli, il che probabilmente comprometterebbe gli sviluppi positivi raggiunti sul mercato dell'Unione durante il periodo in esame. Le probabili importazioni a prezzi di dumping sarebbero in grado di esercitare una pressione sui prezzi di vendita dell'industria dell'Unione, riducendone le quote di mercato e pertanto incidendo negativamente sui suoi risultati finanziari in un momento in cui essa è ancora vulnerabile. Si ricorda che durante il periodo in esame nell'inchiesta iniziale (1o gennaio 2003-30 settembre 2007), ossia prima dell'istituzione delle misure antidumping, l'industria dell'Unione ha dovuto limitare la produzione in determinati segmenti del prodotto in esame a causa di massicce importazioni dalla Cina (18). Ciò ha avuto un grave impatto negativo sull'utilizzo degli impianti e sulla redditività.
(112)
A seguito della divulgazione delle conclusioni definitive, una parte interessata ha sostenuto che nell'analisi del rischio della reiterazione del pregiudizio la Commissione non ha dimostrato l'effetto del volume delle esportazioni cinesi e il suo nesso con le misure. La parte interessata ha sostenuto che:
i)
le importazioni da altre fonti hanno sostituito le importazioni della Cina; tali importazioni sono vendute a prezzi inferiori a quelli dell'industria dell'Unione e ciò nonostante l'industria dell'Unione non ha subito un pregiudizio notevole;
ii)
la diminuzione del livello delle misure a seguito dell'attuazione delle raccomandazioni dell'OMC non ha determinato un aumento dei volumi delle importazioni dalla Cina sul mercato dell'Unione;
iii)
anche le importazioni di altri tipi di elementi di fissaggio provenienti dalla Cina e non soggetti alle misure antidumping hanno registrato un forte calo in termini di volume a partire dal 2009, quando le misure iniziali sono state imposte;
iv)
vista la crescente domanda sul mercato interno cinese, il rischio di un futuro aumento delle esportazioni cinesi verso l'Unione è limitato, e
v)
il mercato degli elementi di fissaggio continuerà a crescere in Cina e anche in altri mercati asiatici, il che ridurrà il rischio di un aumento notevole delle esportazioni nell'UE.
(113)
In risposta a tali argomentazioni va osservato che:
i)
i probabili effetti pregiudizievoli delle importazioni cinesi non possono essere confrontati con gli effetti delle importazioni da paesi terzi come ad esempio Taiwan, il Vietnam e la Thailandia. Come indicato al considerando 74, vi sono infatti elementi che suggeriscono che gli esportatori cinesi continuavano a vendere sul mercato croato (prima che tale paese aderisse all'UE) a prezzi medi simili a quelli registrati durante l'inchiesta iniziale; tali prezzi sono dunque di gran lunga inferiori a quelli praticati dai paesi terzi sopra citati durante il PIR. Come indicato al considerando 115, inoltre, l'industria dell'Unione vende notevoli volumi sia di prodotti standard sia di prodotti speciali ed è quindi probabile che, qualora i dazi in vigore fossero abrogati, le esportazioni cinesi (che consistono sia in prodotti standard sia in prodotti speciali) potrebbero arrecare un pregiudizio;
ii)
vista la limitata riduzione del livello dei dazi in vigore a seguito dell'attuazione delle raccomandazioni dell'OMC (vale a dire dall'85 % prima della modifica al 74,1 % dopo la modifica), non si poteva prevedere un aumento consistente delle importazioni dalla Cina;
iii)
la presunta diminuzione dei volumi delle importazioni di elementi di fissaggio non soggetti alle misure non è suffragata dai dati statistici disponibili. Durante il periodo 2009-2013 si è infatti mantenuto un quantitativo mensile stabile pari a 20-30 milioni di tonnellate, mentre il volume delle importazioni di elementi di fissaggio soggetti alle misure è calato immediatamente nel febbraio 2009 da più di 6 tonnellate al mese a livelli quasi inesistenti;
iv)
la variazione prevista del rapporto tra i volumi delle vendite sul mercato interno cinese e le vendite all'esportazione, la quale rifletterà la crescita della domanda interna cinese, sarà compensata da un aumento della capacità di produzione complessiva del paese e del volume delle vendite, come spiegato al considerando 101; e
v)
l'obiezione secondo cui la domanda asiatica di elementi di fissaggio è in aumento si basa su una fonte obsoleta che prevede che la domanda mondiale di elementi di fissaggio raggiunga un valore pari a 83 miliardi di USD nel 2016. Nuove ricerche di mercato pubblicate dalla Fastener Industry News Inc. nel dicembre 2014 (19) fissano la domanda del mercato mondiale a 81 miliardi di USD nel 2018, prevedendo dunque una crescita più ridotta nell'arco di un periodo di tempo più lungo. La crescita della domanda nella regione dell'Asia-Pacifico va inoltre di pari passo con la crescita della capacità in vari paesi diversi dalla Cina (per esempio l'Indonesia, la Malaysia, la Thailandia e il Vietnam). La messa in opera di un'ulteriore capacità di produzione di elementi di fissaggio presenta inoltre relativamente poche barriere d'ingresso (in termini di tempo, capitali e competenze tecniche) e l'offerta è quindi in grado di reagire in modo relativamente rapido alla domanda crescente.
Tali obiezioni vanno pertanto respinte.
(114)
La stessa parte interessata ha sostenuto che l'analisi del rischio della reiterazione del pregiudizio effettuata dalla Commissione non ha tenuto conto del fatto che i prodotti di qualità inferiore importati dalla Cina non possono esercitare pressione sui prezzi sui prodotti di alta gamma, fabbricati principalmente da produttori dell'Unione.
(115)
In risposta a tale argomentazione va ricordato che la produzione dell'Unione copre l'intera gamma degli elementi di fissaggio e che alcune imprese si specializzano in tipi specifici (standard o speciali) mentre altre offrono la gamma completa. In particolare, per quanto riguarda le società incluse nel campione, una parte notevole delle vendite è costituita da elementi di fissaggio standard e per tre di esse la maggior parte delle vendite durante il PIR è costituita da prodotti standard. L'affermazione secondo cui l'industria europea produce solo elementi di fissaggio speciali o di alta gamma ed è pertanto al riparo dalle importazioni pregiudizievoli provenienti dalla Cina è pertanto manifestamente errata, in quanto è contraddetta dagli elementi di prova raccolti e verificati nel corso dell'inchiesta. Come spiegato al considerando 78, il settore cinese degli elementi di fissaggio prevede lo sviluppo di prodotti di qualità più elevata. È pertanto molto probabile che il mix di prodotti delle future esportazioni cinesi comprenda una gamma completa che va dai prodotti di bassa qualità a quelli di qualità superiore, e che quindi la pressione sui prezzi si avverta in tutta l'industria dell'Unione, influenzando la capacità di produzione e l'utilizzo degli impianti. L'argomentazione è stata pertanto respinta.
(116)
Due altre parti interessate hanno inoltre sostenuto che nella sua analisi la Commissione avrebbe erroneamente dato per certo che i prezzi praticati dalla Cina si manterranno bassi come nell'inchiesta iniziale. Secondo le parti in questione ciò non accadrebbe in quanto in Cina si è verificato un aumento notevole dei prezzi soprattutto a causa dell'aumento dei costi delle materie prime e del lavoro in ragione dello sviluppo di norme ambientali. Di conseguenza eventuali sottoquotazioni dei prezzi non sarebbero così pronunciate e non giustificherebbero la proroga delle misure a livelli così elevati.
(117)
Fermo restando che il livello delle misure non poteva essere modificato nel contesto di un riesame in previsione della scadenza e che i prezzi e i costi sul mercato interno cinese erano considerati inattendibili nell'ambito dell'inchiesta iniziale poiché i produttori cinesi non avevano ottenuto il trattamento riservato alle imprese operanti in condizioni di economia di mercato, va osservato quanto segue. In primo luogo, la mancanza di collaborazione da parte dei produttori cinesi non ha consentito alla Commissione di verificare i loro costi e i presunti cambiamenti che hanno avuto luogo in Cina. Nelle loro osservazioni, le parti interessate in questione non hanno fornito elementi di prova né dati concreti. In secondo luogo si fa riferimento al livello dei prezzi osservati in Croazia prima della sua adesione all'Unione, il quale indica chiaramente che gli esportatori cinesi hanno continuato ad applicare prezzi molto simili a quelli osservati durante l'inchiesta iniziale (cfr. il considerando 74). L'argomentazione è stata pertanto respinta.
G. INTERESSE DELL'UNIONE
1. Introduzione
(118)
A norma dell'articolo 21 del regolamento di base, si è esaminato se il mantenimento delle misure esistenti sarebbe contrario all'interesse dell'Unione nel suo insieme. Per determinare l'interesse dell'Unione ci si è basati su una valutazione dei vari interessi in gioco, ovvero quelli dell'industria dell'Unione, degli importatori e degli utilizzatori. Le parti interessate hanno avuto l'opportunità di trasmettere le loro osservazioni a norma dell'articolo 21, paragrafo 2, del regolamento di base.
(119)
Poiché la presente inchiesta costituisce un riesame delle misure esistenti, è stato possibile valutare eventuali effetti negativi indebiti delle misure antidumping esistenti per le parti interessate.
2. Interesse dell'industria dell'Unione
(120)
Al considerando 108 si è concluso che l'industria dell'Unione subirebbe probabilmente un grave deterioramento della propria situazione qualora le misure antidumping venissero lasciate scadere. Il mantenimento in vigore delle misure sarebbe pertanto benefico per l'industria dell'Unione, perché consentirebbe ai produttori dell'Unione di mantenere i loro volumi di vendita, la loro quota di mercato, la loro redditività e la loro situazione economica complessivamente positiva. L'abrogazione delle misure costituirebbe invece una grave minaccia per la sostenibilità dell'industria dell'Unione, visto che si può ragionevolmente prevedere che le importazioni cinesi si orienterebbero verso il mercato dell'Unione a prezzi di dumping e in volumi considerevoli, causando la reiterazione del pregiudizio.
3. Interesse degli importatori
(121)
Tutti gli importatori noti sono stati informati dell'apertura del riesame. Solo due importatori hanno tuttavia collaborato all'inchiesta e hanno risposto ai questionari della Commissione. Dall'inchiesta è risultato che gli importatori possono facilmente acquistare i prodotti da varie fonti attualmente disponibili sul mercato, in particolare dall'industria dell'Unione e dai principali esportatori di paesi terzi che non vendono a prezzi di dumping. Nessuno dei due importatori che hanno collaborato ha inoltre contestato la proroga delle misure antidumping in vigore, sebbene entrambi ne abbiano contestato i livelli elevati. A tale proposito si osserva che l'inchiesta di riesame in previsione della scadenza avviata a norma dell'articolo 11, paragrafo 2, del regolamento di base non può condurre a una modifica del livello delle misure. Quindi, in considerazione di quanto esposto finora e vista l'assenza di interesse da parte degli importatori in generale, si è concluso che il mantenimento delle misure non sarebbe contrario al loro interesse.
(122)
A seguito della divulgazione delle conclusioni definitive, due parti interessate (due associazioni di distributori dell'Unione di elementi di fissaggio) hanno dichiarato che l'istituzione dei dazi in vigore a tali livelli elevati non ha avuto l'effetto di ristabilire la concorrenza leale sul mercato dell'Unione, ma piuttosto di impedire alle importazioni cinesi di entrare nel mercato dell'Unione. Tali parti interessate hanno affermato che la proroga delle misure comporterà un ulteriore restringimento delle opzioni di approvvigionamento internazionale disponibili agli utilizzatori e agli importatori dell'Unione. In risposta a tale argomentazione va innanzitutto osservato che le misure antidumping non hanno lo scopo di ostacolare o di bloccare le importazioni da un determinato paese ma principalmente di ristabilire la concorrenza leale sul mercato. Il livello dei dazi in vigore è il risultato del calcolo dei margini di dumping e di pregiudizio determinati sulla base delle conclusioni dell'inchiesta iniziale. In secondo luogo la Commissione non concorda con l'obiezione secondo cui i dazi in vigore limitano le fonti di approvvigionamento sul mercato dell'Unione. Le statistiche disponibili sulle importazioni indicano che le importazioni da paesi terzi sono aumentate a seguito dell'introduzione delle misure sulle importazioni cinesi. L'inchiesta non ha riscontrato elementi che lascino pensare che tali andamenti non continueranno anche in futuro. Tali obiezioni sono state pertanto respinte.
(123)
Una di queste associazioni ha inoltre dichiarato che, sebbene ritenga che le misure iniziali non fossero del tutto corrette e che abbiano causato una distorsione radicale e inutile del mercato degli elementi di fissaggio, la loro abrogazione improvvisa risulterebbe almeno profondamente negativa quanto la loro imposizione iniziale. Ciò indica che i distributori di elementi di fissaggio sono stati in grado di adeguare i propri approvvigionamenti tenendo conto delle misure in vigore.
4. Interesse degli utilizzatori
(124)
Anche se gli utilizzatori non hanno collaborato, dalle informazioni fornite dall'industria dell'Unione e dagli importatori è stato comunque possibile individuare i loro punti di vista e le loro posizioni. In primo luogo gli utilizzatori sembrano poter essere divisi in due categorie: gli utilizzatori di alta gamma, che hanno bisogno di elementi di fissaggio con un livello qualitativo molto elevato, e gli altri utilizzatori. Gli utilizzatori di alta gamma potrebbero normalmente trovare i prodotti di cui hanno bisogno da produttori dell'Unione e da alcuni produttori esportatori altamente specializzati. D'altro canto, l'altra categoria di utilizzatori (che potrebbe anche includere utilizzatori di alta gamma che hanno bisogno di prodotti più economici per applicazioni meno complesse) è quella che normalmente fa ricorso ai prodotti cinesi. Tale categoria di utilizzatori è di norma servita da importatori e, secondo le opinioni raccolte nel corso delle visite agli importatori che hanno collaborato, è ormai fornita a sufficienza da importazioni da altri paesi, tra cui Taiwan, la Thailandia e il Vietnam. Sulla base di tale ricostruzione, e considerando inoltre che nessun utilizzatore ha deciso di intervenire nella presente inchiesta, si è concluso che la proroga delle misure non sarebbe contraria all'interesse degli utilizzatori, i quali sembrano essersi adattati bene e senza conseguenze alla presenza di misure sugli elementi di fissaggio in ferro o acciaio provenienti dalla RPC.
5. Conclusioni relative all'interesse dell'Unione
(125)
In considerazione di quanto esposto finora, si conclude che non vi sono motivi impellenti di interesse dell'Unione contrari al mantenimento delle attuali misure antidumping.
H. MISURE ANTIDUMPING
(126)
Tutte le parti sono state informate dei dati e delle considerazioni essenziali in base ai quali si intendeva raccomandare il mantenimento delle misure esistenti. È stato inoltre fissato un termine entro il quale le parti potevano trasmettere osservazioni successivamente alla diffusione di tali informazioni. La Commissione ha tenuto conto delle comunicazioni e delle osservazioni motivate.
(127)
Ne consegue che, come previsto dall'articolo 11, paragrafo 2, del regolamento di base, è opportuno mantenere in vigore le misure antidumping applicabili alle importazioni di determinati elementi di fissaggio in ferro o acciaio originari della RPC, istituite dal regolamento (CE) n. 91/2009, modificato da ultimo dal regolamento di esecuzione (UE) n. 924/2012.
(128)
Come illustrato al considerando 3, i dazi antidumping in vigore sulle importazioni del prodotto in esame dalla RPC sono stati estesi anche alle importazioni degli stessi prodotti provenienti dalla Malaysia, indipendentemente dal fatto che siano dichiarati o no originari della Malaysia. Il dazio antidumping da mantenere in vigore sulle importazioni del prodotto in esame, di cui al considerando 3, dovrebbe continuare ad applicarsi anche alle importazioni di elementi di fissaggio in ferro o acciaio provenienti dalla Malaysia, indipendentemente dal fatto che siano dichiarati o no originari della Malaysia. I produttori esportatori che erano stati esonerati dai dazi estesi con regolamento di esecuzione (UE) n. 723/2011 devono essere esonerati anche dalle misure quali istituite dal presente regolamento.
(129)
Al fine di ridurre al minimo il rischio di pratiche di elusione dovuto alla grande differenza tra le aliquote del dazio per i diversi esportatori cinesi, in questo caso si ritiene necessaria l'adozione di misure speciali volte a garantire la corretta applicazione dei dazi antidumping. Tali misure speciali, che si applicano solamente alle società che beneficiano di un'aliquota del dazio individuale, comprendono: la presentazione alle autorità doganali degli Stati membri di una fattura commerciale valida e conforme alle prescrizioni di cui all'allegato II del presente regolamento. Le importazioni non accompagnate da una simile fattura saranno assoggettate al dazio antidumping residuo applicabile a tutti gli altri produttori.
(130)
Le misure di cui al presente regolamento sono conformi al parere del comitato istituito dall'articolo 15, paragrafo 1, del regolamento di base,
HA ADOTTATO IL PRESENTE REGOLAMENTO:
Articolo 1
1. È istituito un dazio antidumping definitivo sulle importazioni di determinati elementi di fissaggio in ferro o acciaio non inossidabile, vale a dire viti per legno (esclusi i tirafondi), viti autofilettanti, altre viti e bulloni a testa (anche con relativi dadi o rondelle, ma escluse le viti ottenute filettando barre, aste, profili o fili, a sezione piena, con stelo di spessore non superiore a 6 mm ed esclusi viti e bulloni per fissare gli elementi per la costruzione di strade ferrate) e rondelle, attualmente classificati ai codici NC 7318 12 90, 7318 14 91, 7318 14 99, 7318 15 59, 7318 15 69, 7318 15 81, 7318 15 89, ex 7318 15 90, ex 7318 21 00 ed ex 7318 22 00 (codici TARIC 7318159021, 7318159029, 7318159071, 7318159079, 7318159091, 7318159098, 7318210031, 7318210039, 7318210095, 7318210098, 7318220031, 7318220039, 7318220095 e 7318220098) e originari della Repubblica popolare cinese.
2. L'aliquota del dazio antidumping definitivo applicabile al prezzo netto franco frontiera dell'Unione, dazio non corrisposto, dei prodotti descritti al paragrafo 1, fabbricati dalle società sottoelencate, è la seguente:
Società
Dazio (in %)
Codice addizionale TARIC
Biao Wu Tensile Fasteners Co., Ltd, Shanghai
43,4
A924
CELO Suzhou Precision Fasteners Co., Ltd, Suzhou
0,0
A918
Changshu City Standard Parts Factory and Changshu British Shanghai International Fastener Co., Ltd, Changshu
38,3
A919
Golden Horse (Dong Guan) Metal Manufactory Co., Ltd, Dongguan City
22,9
A920
Kunshan Chenghe Standard Components Co., Ltd, Kunshan
63,7
A921
Ningbo Jinding Fastener Co., Ltd, Ningbo City
64,3
A922
Ningbo Yonghong Fasteners Co., Ltd, Jiangshan Town
69,7
A923
Yantai Agrati Fasteners Co., Ltd, Yantai
0,0
A925
Bulten Fasteners (China) Co., Ltd, Beijing
0,0
A997
Società elencate nell'allegato I
54,1
A928
Tutte le altre società
74,1
A999
3. L'applicazione delle aliquote del dazio individuale specificate per le società menzionate al paragrafo 2 è subordinata alla presentazione alle autorità doganali degli Stati membri di una fattura commerciale valida e conforme alle prescrizioni di cui all'allegato II. Qualora non sia presentata una simile fattura, si applica l'aliquota del dazio applicabile a «tutte le altre società».
4. Il dazio antidumping definitivo applicabile a «tutte le altre società» di cui al paragrafo 2, è esteso alle importazioni degli stessi elementi di fissaggio in ferro o acciaio provenienti dalla Malaysia, indipendentemente dal fatto che siano dichiarati o no originari della Malaysia (codici TARIC 7318129011, 7318129091, 7318149111, 7318149191, 7318149911, 7318149920, 7318149992, 7318155911, 7318155961, 7318155981, 7318156911, 7318156961, 7318156981, 7318158111, 7318158161, 7318158181, 7318158911, 7318158961, 7318158981, 7318159021, 7318159071, 7318159091, 7318210031, 7318210095, 7318220031 e 7318220095), ad eccezione di quelli prodotti dalle società elencate qui di seguito:
Società
Codice addizionale TARIC
Acku Metal Industries (M) Sdn. Bhd
B123
Chin Well Fasteners Company Sdn. Bhd
B124
Jinfast Industries Sdn. Bhd
B125
Power Steel and Electroplating Sdn. Bhd
B126
Sofasco Industries (M) Sdn. Bhd
B127
Tigges Fastener Technology (M) Sdn. Bhd
B128
TI Metal Forgings Sdn. Bhd
B129
United Bolt and Nut Sdn. Bhd
B130
Andfast Malaysia Sdn. Bhd.
B265
5. L'applicazione delle esenzioni concesse alle società specificamente menzionate al paragrafo 4 del presente articolo è subordinata alla presentazione alle autorità doganali degli Stati membri di una fattura commerciale valida e conforme alle prescrizioni di cui all'allegato II. Qualora non sia presentata una simile fattura, si applica il dazio antidumping istituito dal paragrafo 4 del presente articolo.
6. Salvo diverse disposizioni, si applicano le disposizioni vigenti in materia di dazi doganali.
Articolo 2
Il presente regolamento entra in vigore il giorno successivo alla pubblicazione nella Gazzetta ufficiale dell'Unione europea.
Il presente regolamento è obbligatorio in tutti i suoi elementi e direttamente applicabile in ciascuno degli Stati membri.
Fatto a Bruxelles, il 26 marzo 2015