РЕГЛАМЕНТ (ЕС) № 312/2014 НА КОМИСИЯТА
от 26 март 2014 година
за установяване на Мрежов кодекс за балансиране на газопреносните мрежи
(текст от значение за ЕИП)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 715/2009 на Европейския парламент и на Съвета от 13 юли 2009 г. относно условията за достъп до газопреносни мрежи за природен газ и за отмяна на Регламент (ЕО) № 1775/2005 (1), и по-специално член 6, параграф 11 от него,
като има предвид, че:
(1)
За да бъде постигната целта за повишаване на конкурентоспособността и за да се гарантира, че всеки потребител може да купува енергия на най-ниските цени, от първостепенно значение е спешно да бъде изграден напълно функциониращ вътрешен енергиен пазар с висока степен на взаимна свързаност, който допринася за осигуряването на устойчиви доставки на енергия при приемливи условия.
(2)
За осигуряване на напредък в процеса на пазарната интеграция е важно с правилата за балансиране в газопреносните мрежи да се облекчава търговията с газ във всички зони за балансиране, като по този начин се спомага за повишаване на ликвидността на пазара. Затова с настоящия регламент се установяват хармонизирани на равнище ЕС правила за балансирането, които са предназначени да осигурят на ползвателите на мрежата увереността, че могат да управляват салдото по баланса си в различни зони за балансиране в целия Съюз по икономически ефективен и недискриминационен начин.
(3)
С настоящия регламент се спомага за развитието на конкурентен краткосрочен пазар на газ на едро в Европейския съюз, който осигурява възможност за предлагане на гъвкави продукти за газ от всякакви източници и предлагането му за покупка и продажба чрез пазарни механизми, така че ползвателите на мрежата да могат да балансират балансовите си портфейли ефикасно, а операторът на преносната система да може да използва гъвкавите продукти за газ при балансирането на преносната мрежа.
(4)
В Регламент (ЕО) № 715/2009 се определят недискриминационни правила за условията на достъп до преносните мрежи за природен газ с оглед да се гарантира правилното функциониране на вътрешния пазар на газ. Чрез правилата за балансирането на пазарен принцип се осигуряват финансови стимули за ползвателите на мрежата да балансират балансовите си портфейли чрез такси при дисбаланс, отразяващи разходите.
(5)
Ползвателите на мрежата трябва да носят отговорността за балансиране на своите входящи и изходящи количества, като правилата за балансирането са предназначени за насърчаването на краткосрочния пазар на газ на едро, а платформите за търговия се създават за облекчаване на търговията с газ между ползвателите на мрежата и оператора на преносната система. Операторите на преносни системи извършват евентуалното остатъчно балансиране на преносните мрежи, което може да бъде необходимо. При тази дейност операторите на преносни системи следва да спазват определения ред на използване на продуктите. Редът на използване на продуктите е определен по такъв начин, че операторите на преносни системи да възлагат поръчки за газ въз основа на икономически и оперативни съображения, използвайки продукти, които могат да бъдат доставени от най-широката гама източници, вкл. продукти, произхождащи от съоръжения за втечнен природен газ (ВПГ) и съоръжения за съхранение. Операторите на преносни системи следва да имат за цел максимизиране на размера на потребностите си от балансиране чрез покупко-продажбата на краткосрочни стандартизирани продукти на пазара на едро.
(6)
За да се осигури възможност на ползвателите на мрежата да балансират балансовите си портфейли, с настоящия регламент се установяват и минимални изисквания за предоставяне на информация за прилагане на режима за балансиране на пазарен принцип. Следователно информационните потоци по настоящия регламент са предназначени за подпомагане на режима за дневно балансиране и трябва да представляват набор от сведения, които да подпомагат ползвателите на мрежата да управляват рисковете и възможностите си по разходно ефективен начин.
(7)
Освен да опазват чувствителната търговска информация съгласно настоящия регламент операторите на преносни системи следва да запазват и поверителността на информацията и данните, предавани им във връзка с прилагането на настоящия регламент, и да не разкриват пред трети страни никаква информация, данни или части от тях, освен ако и само доколкото имат право по закон.
(8)
Настоящият регламент се приема въз основа на Регламент (ЕО) № 715/2009, който допълва и от който е неразделна част. Позоваванията на Регламент (ЕО) № 715/2009 в други правни актове се разбират като отнасящи се и до настоящия регламент. Настоящият регламент не се прилага за неосвободения капацитет в големи нови инфраструктури, които са освободени от изискванията на член 32 от Директива 2009/73/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (2) или на предишния член 18 от Директива 2003/55/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (3), доколкото прилагането на настоящия регламент не засяга такова освобождаване. Настоящият регламент следва да се прилага, като се взема предвид специалният характер на междусистемните газопроводи.
(9)
Настоящият регламент е изготвен по процедурата по член 6 от Регламент (ЕО) № 715/2009. С него допълнително се хармонизират правилата за балансирането по член 21 от Регламент (ЕО) № 715/2009 с цел облекчаване на търговията с газ.
(10)
Настоящият регламент съдържа разпоредби, които се прилагат за операторите на разпределителни системи и чието предназначение е хармонизиране на функциите им само когато и доколкото е необходимо за надлежното изпълнение на тези разпоредби.
(11)
Националните регулаторни органи и операторите на преносни системи следва да вземат под внимание най-добрите практики и начинания за хармонизиране на процесите, свързани с прилагането на настоящия регламент. Предприемайки действия съгласно член 7 от Регламент (ЕО) № 713/2009 на Европейския парламент и на Съвета (4), Агенцията и националните регулаторни органи следва да гарантират, че правилата за балансиране се прилагат в целия Съюз по най-ефективния начин.
(12)
Мерките, предвидени в настоящия регламент, са в съответствие със становището на Комитета, създаден по силата на член 51 от Директива 2009/73/ЕО,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
ГЛАВА I
ОБЩИ РАЗПОРЕДБИ
Член 1
Предмет
С настоящия регламент се установява Мрежов кодекс, в който се определят правилата за балансирането на пазара на газ, в т.ч. свързаните с мрежата правила за процедурите по заявяване, таксите при дисбаланс, процедурите по сетълмент във връзка с таксата при дневен дисбаланс и оперативното балансиране между мрежите на операторите на преносни системи.
Член 2
Обхват
1. Настоящият регламент се прилага за зоните за балансиране в границите на Съюза.
2. Настоящият регламент не се прилага за зоните за балансиране в държавите членки, които са освободени от определени изисквания по силата на член 49 от Директива 2009/73/ЕО.
3. Настоящият регламент не се прилага за евентуалното необходимо изравняване между разпределените количества и действителното потребление, което се определя впоследствие чрез измерванията при крайния клиент, когато резултатите от тях бъдат получени.
4. Настоящият регламент не се прилага в случаите на извънредно положение, когато операторът на преносната система въвежда специални мерки съгласно приложимите национални разпоредби и разпоредбите на Регламент (ЕС) № 994/2010 на Европейския парламент и на Съвета от 20 октомври 2010 година относно мерките за гарантиране на сигурността на доставките на газ (5), според случая.
5. Произтичащите от настоящия регламент права и задължения за ползвателите на мрежата важат само за тези ползватели на мрежата, които са сключили споразумение с обвързваща правна сила, т.е. договор за пренос или друг договор, осигуряващ им възможност да подават уведомления за сделка по член 5.
Член 3
Определения
За целите на настоящия регламент се прилагат определенията по член 2 от Регламент (ЕО) № 715/2009, по член 3 от Регламент (ЕС) № 984/2013 на Комисията от 14 октомври 2013 година за установяване на Мрежов кодекс относно механизмите за разпределение на капацитет в газопреносни системи и за допълнение на Регламент (ЕО) № 715/2009 на Европейския парламент и на Съвета (6) и по член 2 от Директива 2009/73/ЕО. Прилагат се и следните определения:
1.
„зона за балансиране“ е входно-изходна система, по отношение на която важи специален режим за балансирането и която може да включва газоразпределителни системи или част от тях;
2.
„действие за балансиране“ е действие, което се предприема от оператора на преносната система за промяна на входящите или изходящите потоци във или от преносната мрежа, с изключение на действията, свързани с газ, който не е отчетен като изтеглен от системата, и газ, използван от оператора на преносната система с цел експлоатация на системата;
3.
„такса за неутралност при балансиране“ е такса, чийто размер е равен на разликата между събраните или оставащите вземания и изплатените или неизплатените задължения на оператора на преносната система във връзка с резултатите от дейностите му по балансиране и която подлежи на плащане на или събиране от съответните ползватели на мрежата;
4.
„платформа за търговия“ е електронна платформа, поддържана и управлявана от оператор на платформа за търговия, чрез която търговските участници могат да обявяват и приемат, в т.ч. да изменят и оттеглят, оферти за покупка и продажба на газ за посрещане на краткосрочните колебания на търсенето и предлагането на газ, съгласно условията, важащи за платформата за търговия, и на която операторът на преносната система търгува с цел извършване на действия за балансиране;
5.
„търговски участник“ е ползвател на мрежа или оператор на преносна система, който има договор с оператора на платформа за търговия и отговаря на условията за сключване на сделки на платформата за търговия;
6.
„платформа за балансиране“ е платформа за търговия, на която операторът на преносната система е търговски участник във всички сделки;
7.
„услуга по балансиране“ е услуга, която се предоставя на оператор на преносна система по договор за газ, необходим за посрещане на краткосрочните колебания на търсенето и предлагането на газ, и която не е краткосрочен стандартизиран продукт;
8.
„потвърдено количество“ е количеството газ, за което оператор на преносна система е потвърдил, че по график е планирано или препланирано да бъде пренесено в газоден D;
9.
„такса при дневен дисбаланс“ е паричната сума, която ползвателят на мрежата плаща или получава в зависимост от размера на своя дневен дисбаланс;
10.
„ежедневно измерван“ означава, че количеството газ се измерва и данните се събират всеки газоден;
11.
„измерван в рамките на деня“ означава, че количеството газ се измерва и данните се събират най-малко два пъти в рамките на газоденя;
12.
„неежедневно измерван“ означава, че количеството газ се измерва и данните се събират с по-ниска периодичност от всеки газоден;
13.
„балансов портфейл“ е съвкупността от входящите и изходящите количества на даден ползвател на мрежата;
14.
„количество по уведомление“ е количеството газ, предавано между оператор на преносна система и ползвател или ползватели на мрежата или между балансови портфейли, според случая;
15.
„разпределено количество“ е количеството газ, което е записано на даден ползвател на мрежата от оператор на преносна система като входящо или изходящо количество, изразено в kWh, с цел определяне на размера на дневния дисбаланс;
16.
„цикъл на подаване на коригираща заявка“ е процесът, който се извършва от оператора на преносната система и с който той предава на ползвател на мрежата съобщението за потвърдените количества след получаване на коригираща заявка.
17.
„такса в рамките на деня“ е таксата, която операторът на преносната система събира от или плаща на ползвател на мрежата в резултат на задължение в рамките на деня;
18.
„задължение в рамките на деня“ е набор от правила относно входящите и изходящите количества на ползвателите на мрежата в рамките на газоденя, наложени от оператор на преносна система спрямо ползвателите на мрежата;
19.
„базов вариант“ е схемата за предоставяне на информация, при която информацията за неежедневно измерваните изходящи количества съдържа прогнозна информация за ден напред и в рамките на деня;
20.
„вариант 1“ е схемата за предоставяне на информация, при която информацията за ежедневно и неежедневно измерваните изходящи количества се основава на разпределяне на измерените потоци през газоденя;
21.
„вариант 2“ е схемата за предоставяне на информация, при която информацията за неежедневно измерваните изходящи количества е прогнозна информация за ден напред.
ГЛАВА II
СИСТЕМА ЗА БАЛАНСИРАНЕ
Член 4
Общи принципи
1. Ползвателите на мрежата отговарят за балансирането на балансовите си портфейли, за да минимизират необходимостта операторите на преносни системи да предприемат действия за балансиране по настоящия регламент.
2. Правилата за балансиране, установени съгласно настоящия регламент, отразяват действителните потребности на системата, като отчитат наличните ресурси на операторите на преносни системи и предвиждат стимули за потребителите на мрежата да балансират ефикасно балансовите си портфейли.
3. Ползвателите на мрежата имат право да сключат с оператор на преносна система споразумение с обвързваща правна сила, което им дава възможност да подават уведомления за сделка независимо дали имат договорен капацитет за пренос или не.
4. В зона за балансиране, в която дейност извършват няколко оператори на преносни системи, настоящият регламент се прилага за всички оператори на преносни системи в тази зона за балансиране. Ако отговорността за поддържане на баланса на техните преносни мрежи е била прехвърлена на определено лице, настоящият регламент се прилага за това лице в степента, определена в приложимите национални разпоредби.
Член 5
Уведомления за сделка и разпределени количества
1. Предаването на газ между два балансови портфейла в рамките на една зона за балансиране се извършва чрез уведомления за сделка по прехвърляне и за сделка по придобиване, подавани до оператора на преносната система за съответния газоден.
2. Графикът за подаване, оттегляне и изменение на уведомленията за сделка се определя от оператора на преносната система в договора за пренос или в друго споразумение с обвързваща правна сила с ползвателите на мрежата, като се отчита евентуалното време за обработка на тези уведомления. Операторът на преносната система дава възможност на ползвателите на мрежата да подават уведомления за сделка в час, близък до часа, от който тези уведомления влизат в сила.
3. Операторът на преносната система минимизира времето за обработка на уведомленията за сделка. Времето за обработка не може да бъде повече от тридесет минути, освен когато часът, от който уведомлението за сделка влиза в сила, дава възможност за удължаване на времето за обработка до два часа.
4. Всяко уведомление за сделка трябва да съдържа най-малко следните данни:
а)
газоденя, за който се предава газът;
б)
кои са съответните балансови портфейли;
в)
дали уведомлението е за сделка по прехвърляне или за сделка по придобиване;
г)
количеството по уведомлението, изразено в kWh/ден за количество за ден или kWh/час за количество за час, според изискванията на оператора на преносната система.
5. Ако операторът на преносната система получи съответстващ набор от уведомления за сделка по прехвърляне и сделка по придобиване и ако количествата по уведомленията са равни, той разпределя количествата по уведомленията по съответните портфейли:
а)
като изходящо количество за балансовия портфейл на ползвателя на мрежата, подаващ уведомлението за сделка по прехвърляне; както и
б)
като входящо количество за балансовия портфейл на ползвателя на мрежата, подаващ уведомлението за сделка по придобиване.
6. Когато количествата по уведомленията по параграф 5 не са равни, операторът на преносната система разпределя по-ниското от двете посочени количества или отхвърля и двете уведомления за сделка. Приложимото правило се определя от оператора на преносната система в приложимия договор за пренос или друго споразумение с обвързваща правна сила.
7. Никой доставчик на услуги не може да бъде възпрепятстван да действа за сметка на ползвател на мрежата за целите на параграф 5, ако предварително е получено одобрение от оператора на преносната система.
8. Всеки ползвател на мрежата може да подаде уведомление за сделка в газоден, независимо дали е подал заявка за същия газоден.
9. Параграфи 1 - 8 се прилагат с необходимите изменения и за операторите на преносни системи, търгуващи съгласно член 6, параграф 3, буква а).
ГЛАВА III
ОПЕРАТИВНО БАЛАНСИРАНЕ
Член 6
Общи разпоредби
1. Операторът на преносната система извършва действия за балансиране със следните цели:
а)
да поддържа преносната мрежа в експлоатационните ѝ граници;
б)
да постигне към края на деня количество на временно съхранявания газ в преносната мрежа (linepack), което е различно от предвижданото въз основа на очакваните входящи и изходящи количества за този газоден, в съответствие с принципите на икономична и ефикасна експлоатация на преносната мрежа.
2. Когато извършва действия за балансиране, операторът на преносната система отчита най-малко следното за съответната зона за балансиране:
а)
прогнозите на оператора на преносната система за търсенето на газ през и в рамките на газоденя, за който се обмисля извършването на действие или действия за балансиране;
б)
сведенията за заявените и разпределените количества и за измерените газови потоци;
в)
налягането на газа в цялата преносна система или системи.
3. Операторът на преносната система извършва действия за балансиране чрез:
а)
покупка и продажба на краткосрочни стандартизирани продукти на платформа за търговия; и/или
б)
използване на услуги по балансиране.
4. Когато извършва действия за балансиране, операторът на преносната система отчита следните принципи:
а)
действията за балансиране да се извършват по недискриминационен начин;
б)
действията за балансиране да бъдат съобразени с евентуалните задължения на операторите на преносни системи за икономична и ефикасна експлоатация на преносната мрежа.
Член 7
Краткосрочни стандартизирани продукти
1. Краткосрочните стандартизирани продукти се търгуват за доставка в рамките на деня или за ден напред седем дни седмично съгласно приложимите правила на платформата за търговия, определени съвместно от оператора на платформата за търговия и оператора на преносната система.
2. Иницииращият търговски участник е този търговски участник, който подава оферта за покупка или продажба на платформата за търговия, а приемащият участник в търговията е търговският участник, който приема офертата.
3. Когато се търгува с нематериален продукт:
а)
единият търговски участник подава уведомление за сделка по придобиване, а другият - уведомление за сделка по прехвърляне;
б)
и в двете търговски уведомления се посочва количеството газ, което се предава от търговския участник, подаващ уведомление за сделка по прехвърляне, към търговския участник, подаващ уведомление за сделка по придобиване;
в)
когато се използва почасово количество по уведомлението, то се прилага по еднакъв начин за всички оставащи часове на газоденя от определен начален час и е равно на нула за всички часове преди началния.
4. Когато се търгува с локален продукт:
а)
операторът на преносната система определя съответните входни и изходни точки или групи от точки, които могат да се използват;
б)
спазват се всички условия, предвидени в параграф 3;
в)
иницииращият търговски участник променя количеството газ, което ще бъде подадено към или изтеглено от преносната мрежа в определените входни или изходни точки, с размер, равен на количеството по уведомлението, и представя доказателства на оператора на преносната система, че количеството е било съответно променено.
5. Когато се търгува с времеви продукт:
а)
спазват се условията по параграф 3, букви а) и б);
б)
за часовете на газоденя от определен начален час до определен краен час се прилага почасово количество по уведомлението, което е равно на нула за всички часове преди началния и за всички часове след крайния.
6. Когато се търгува с времеви локален продукт, се спазват условията по параграф 4, букви а) и в) и параграф 5.
7. Когато създават краткосрочни стандартизирани продукти, операторите на преносни системи от съседни зони за балансиране си сътрудничат, за да определят съответните продукти. Всеки оператор на преносна система своевременно уведомява съответните оператори на платформи за търговия за резултата от това сътрудничество.
Член 8
Услуги по балансиране
1. Операторът на преносната система има право да използва услуги по балансиране в случаите, когато краткосрочните стандартизирани продукти няма да бъдат или вероятно няма да бъдат подходящи за поддържане на преносната мрежа в експлоатационните ѝ граници, или при липса на ликвидност при търговията с краткосрочни стандартизирани продукти.
2. Във връзка с предприемането на действия за балансиране чрез използването на услуги по балансиране, при възлагането на поръчки за услуги по балансиране операторът на преносната система отчита най-малко следното:
а)
как чрез услугите по балансиране преносната мрежа ще бъде поддържана в експлоатационните ѝ граници;
б)
времето за реакция при услугите по балансиране в сравнение с времето за реакция при евентуално наличните краткосрочни стандартизирани продукти;
в)
прогнозните разходи за възлагането на поръчка и използването на услугите по балансиране в сравнение с прогнозните разходи за използване на евентуално наличните краткосрочни стандартизирани продукти;
г)
районът, в който трябва да бъде доставен газът;
д)
изискванията на оператора на преносната система за качеството на газа;
е)
до каква степен възлагането на поръчка и използването на услуги по балансиране може да окаже влияние върху ликвидността на краткосрочния пазар на газ на едро.
3. Възлагането на поръчки за услуги по балансиране се извършва на пазарен принцип, чрез прозрачна и недискриминационна публична тръжна процедура съгласно приложимите национални разпоредби, по-конкретно:
а)
преди поемането на задължение за възлагане на услуга по балансиране операторът на преносната система публикува обявление за търг без ограничение на възможните участници, в което посочва целта и обхвата и включва съответните указания за участниците, за да им осигури възможност за участие в тръжната процедура;
б)
резултатите се публикуват при спазване на изискванията за поверителността на чувствителната търговска информация, а индивидуалните резултати се съобщават на всеки участник в търга.
4. При определени обстоятелства националният регулаторен орган може да одобри друга прозрачна и недискриминационна процедура вместо публичен търг.
5. Ако няма решение на националния регулаторен орган, с което се разрешава по-дълъг срок на предоставяне на услугата по балансиране, този срок не надхвърля една година, като началната дата е в рамките на дванадесет месеца от поемането на съответното задължение с обвързваща правна сила от договарящите се страни.
6. Операторът на преносната система анализира използването на услуги по балансиране ежегодно, за да прецени дали наличните краткосрочни стандартизирани продукти биха удовлетворили по-добре работните му изисквания и дали използването на услуги по балансиране би могло да се намали през следващата година.
7. Операторът на преносната система публикува ежегодно сведения за възложените поръчки за услуги по балансиране и за свързаните с тях разходи.
Член 9
Ред на използване на продуктите
1. При спазване на принципите по член 6, параграф 4, когато решава кои са подходящите действия за балансиране, операторът на преносната система:
а)
отдава предимство на използването на нематериални продукти пред всички други налични краткосрочни стандартизирани продукти, когато и доколкото е целесъобразно;
б)
използва другите краткосрочни стандартизирани продукти, когато са изпълнени следните условия:
1)
локални продукти - когато за запазването на преносната мрежа в експлоатационните ѝ граници са необходими промени на газовите потоци в определени входни и/или изходни точки и/или от началото на определен период от време в рамките на газоденя;
2)
времеви продукти - когато за запазването на преносната мрежа в експлоатационните ѝ граници са необходими промени на газовите потоци през определен период от време в рамките на газоденя. Операторът на преносната система използва времеви продукт само когато това би било по-икономично и по-ефикасно от покупката и продажбата на съчетание от нематериални или локални продукти;
3)
времеви локални продукти - когато за запазването на преносната мрежа в експлоатационните ѝ граници са необходими промени на газовите потоци в определени входни и/или изходни точки и през определен период от време в рамките на газоденя. Операторът на преносната система използва времеви локален продукт само когато това би било по-икономично и по-ефикасно от покупката и продажбата на съчетание от локални продукти;
в)
използва услуги по балансиране само когато краткосрочните стандартизирани продукти няма да бъдат или вероятно няма да бъдат - според съответния оператор на преносна система - подходящи за поддържане на преносната мрежа в експлоатационните ѝ граници.
Операторът на преносната система отчита разходната ефикасност в рамките на съответните нива от реда на използване на продуктите по букви а) - в).
2. Когато търгува с краткосрочни стандартизирани продукти, операторът на преносната система отдава предимство на използването на продуктите в рамките на деня пред продуктите за ден напред, когато и доколкото е целесъобразно.
3. Операторът на преносната система може да поиска одобрение от националния регулаторен орган да сключва сделки в съседна зона за балансиране и да урежда пренос на газ до и от тази съседна зона за балансиране, вместо да сключва сделки с нематериални и/или локални продукти в своята зона или своите зони за балансиране. Когато решава дали да даде одобрение, националният регулаторен орган може да разгледа алтернативни варианти за подобряване на действието на националния пазар. Приложимите условия се преразглеждат ежегодно от оператора на преносна система и националния регулаторен орган. Използването на това действие за балансиране не ограничава достъпа и използването от страна на ползвателите на мрежата на капацитет в съответната точка на междусистемно свързване.
4. Операторът на преносната система публикува ежегодно информацията за разходите, периодичността и броя на действията за балансиране, извършени в изпълнение на всяко от изискванията по параграф 1, и за действията за балансиране, извършени съгласно параграф 3.
Член 10
Платформа за търговия
1. За възлагането на поръчки за краткосрочни стандартизирани продукти операторът на преносната система търгува на платформа за търговия, която отговаря на всички долупосочени критерии:
а)
осигурява достатъчна поддръжка през целия газоден както за ползвателите на мрежата, които търгуват, така и за операторите на преносни системи, които извършват целесъобразни действия за балансиране, търгувайки със съответните краткосрочни стандартизирани продукти;
б)
осигурява прозрачен и недискриминационен достъп;
в)
предоставя услуги при условия на равнопоставеност;
г)
осигурява анонимност на търговията най-малко до сключването на сделка;
д)
предоставя на всички търговски участници подробен обзор на текущите оферти за покупка и продажба;
е)
осигурява надлежното уведомяване на оператора на преносната система за всички сделки.
2. Операторът на преносната система се стреми да осигури изпълнението на критериите по параграф 1 най-малко на една платформа за търговия. Когато операторът на преносната система не е могъл да осигури изпълнението на тези критерии най-малко на една платформа за търговия, той предприема необходимите мерки за създаването на платформа за балансиране или съвместна платформа за балансиране по член 47.
3. След сключването на всяка сделка операторът на платформата за търговия предоставя на търговските участници достатъчно сведения за потвърждаването на сделката.
4. Търговският участник отговаря за подаването на уведомление за сделка до оператора на преносната система съгласно член 5, освен ако отговорността е прехвърлена на оператора на платформата за търговия или на трета страна съгласно приложимите правила на платформата за търговия.
5. Операторът на платформата за търговия:
а)
своевременно публикува сведения за изменението на пределната покупна цена и пределната продажна цена след всяка сделка; или
б)
предоставя на оператора на преносната система сведенията, когато операторът на преносната система избере сам да публикува сведенията за изменението на пределната покупна цена и пределната продажна цена. Операторът на преносната система своевременно публикува тези сведения.
Когато има няколко оператори на платформи за търговия в една и съща зона за балансиране, се прилага буква б).
6. Операторът на платформата за търговия разрешава на ползватели на мрежата да търгуват на неговата платформа само ако имат право да подават уведомления за сделка.
7. Операторът на преносната система своевременно информира оператора на платформата за търговия, когато даден ползвател на мрежата загуби правото си да подава уведомления за сделка съгласно приложимата договорна разпоредба в сила, което води до временното отнемане на правото на ползвателя на мрежата да търгува на тази платформа за търговия, без да се засягат другите мерки, които операторът на платформата за търговия може да предприеме в този случай съгласно приложимите правила на платформата за търговия.
Член 11
Стимули
1. С оглед повишаване на ликвидността на краткосрочния пазар на газ на едро националният регулаторен орган може да стимулира оператора на преносната система да извършва действия за балансиране по ефикасен начин или да извършва действия за балансиране в максимална степен чрез търгуване с краткосрочни стандартизирани продукти.
2. Операторът на преносната система може да представи за одобрение от националния регулаторен орган механизъм за стимулиране, който е съобразен с общите принципи, установени с настоящия регламент.
3. Преди да представи предложението по параграф 2, операторът на преносната система може да се консултира със заинтересованите страни по собствена инициатива или по искане на националния регулаторен орган.
4. Механизмът за стимулиране отговаря на следните изисквания:
а)
основава се на резултатите от дейността на оператора на преносната система чрез плащания с определен максимален размер, които операторът на преносната система получава при преизпълнение или които той дължи при неизпълнение; преизпълнението и неизпълнението се установяват въз основа на предварително определени цели, които могат да включват цели за разходите и др.
б)
съобразен е със средствата, с които операторът на преносната система разполага за контрол на резултатите от дейността си;
в)
прилагането му точно отразява разпределението на отговорностите между участващите страни;
г)
съобразен е със степента на развитие на съответния пазар на газ, на който ще се прилага;
д)
подлага се на редовен преглед от националния регулаторен орган съвместно с оператора на преносната система, за да бъде преценено дали са необходими промени и до каква степен.
ГЛАВА IV
ЗАЯВКИ
Член 12
Общи разпоредби
1. Количеството газ, което се посочва в заявките и коригиращите заявки, се изразява в kWh/ден за дневните заявки и коригиращи заявки или в kWh/час за почасовите заявки и коригиращи заявки.
2. Операторът на преносната система може да изиска от ползвателите на мрежата да предоставят допълнителни сведения за заявките и коригиращите заявки освен изискваните по настоящия регламент, в т.ч. точна, актуална и достатъчно подробна прогноза за входящите и изходящите количества, съгласно конкретните потребности на оператора на преносната система.
3. Членове 13 - 16, отнасящи се до заявките и коригиращите заявки за продукти за негрупиран капацитет, се прилагат с необходимите изменения за единичните заявки и коригиращи заявки за продукти за групиран капацитет. Операторите на преносни системи си сътрудничат при прилагането на правилата за подаване на заявки и коригиращи заявки за продуктите за групиран капацитет в точките на междусистемно свързване.
4. Член 15, параграф 3 и член 17, параграф 1 не засягат разпоредбата за минималните интервали на прекъсване по член 22 от Регламент (ЕС) № 984/2013.
Член 13
Сведения за заявките и коригиращите заявки в точките на междусистемно свързване
Заявките и коригиращите заявки, подавани от ползвателите на мрежата до операторите на преносни системи по отношение на точките на междусистемно свързване, съдържат най-малко следните сведения:
1.
точката на междусистемно свързване;
2.
посоката на газовия поток;
3.
идентификационните данни на ползвателя на мрежата или - в съответния случай - на балансовия му портфейл;
4.
идентификационните данни на контрагента на ползвателя на мрежата или - в съответния случай - на балансовия портфейл на този контрагент;
5.
началния и крайния час на газовия поток, за който е подадена заявка или коригираща заявка;
6.
газоденя D;
7.
количеството газ, за което се иска пренос.
Член 14
Процедура за подаване на заявки в точките на междусистемно свързване
1. Всеки ползвател на мрежата има право да подаде до оператора на преносната система заявка за газоден D не по-късно от крайния срок за подаване на заявка в газоден D-1. Крайният срок е 13,00 ч. координирано универсално време UTC (зимно часово време) или 12,00 ч. UTC (лятно часово време) в газоден D-1.
2. Операторът на преносната система взема предвид последната заявка, която е получил от ползвател на мрежата преди крайния срок за подаване на заявки.
3. Операторът на преносната система изпраща съобщението за потвърдените количества до съответните ползватели на мрежата в срока за потвърждаване в газоден D-1. Крайният срок за потвърждаване е 15,00 ч. UTC (зимно часово време) или 14,00 ч. UTC (лятно часово време) в газоден D-1.
4. Операторите на преносни системи от двете страни на точката на междусистемно свързване могат да се договорят да предложат предварителен цикъл за подаване на заявки, в рамките на който:
а)
ползвателите на мрежата не са длъжни да подават заявки;
б)
ползвателите на мрежата могат да подават заявки до операторите на преносни системи за газоден D до 12,00 ч. UTC (зимно часово време) или 11,00 ч. UTC (лятно часово време) в газоден D-1;
в)
операторът на преносната система изпраща съобщението за обработените количества до съответните ползватели на мрежата до 12,30 ч. UTC (зимно часово време) или 11,30 ч. UTC (лятно часово време) в газоден D-1.
5. При липса на действителна заявка, подадена от ползвателя на мрежата в срока за подаване на заявки, съответните оператори на преносни системи прилагат правилото за подаване на заявки по подразбиране, което е договорено между операторите на преносни системи. Правилото за подаване на заявки по подразбиране, което е в сила в дадена точка на междусистемно свързване, се съобщава на ползвателите на мрежата от операторите на преносни системи.
Член 15
Процедура за подаване на коригиращи заявки в точките на междусистемно свързване
1. Всеки ползвател на мрежата има право да подава коригиращи заявки в срока за подаване на коригиращи заявки, който започва веднага след крайния срок за потвърждаването и изтича не по-рано от три часа преди края на газоден D. Операторът на преносната система започва цикъл на подаване на коригиращи заявки в началото на всеки час в рамките на срока за подаване на коригиращи заявки.
2. В цикъла за подаване на коригиращи заявки операторът на преносната система взема предвид последната коригираща заявка, която е получил от ползвател на мрежата преди началото на цикъла за подаване на коригиращи заявки.
3. Операторът на преносната система изпраща съобщението за потвърдените количества до съответните ползватели на мрежата в срок от два часа от началото на всеки цикъл за подаване на коригиращи заявки. Началният час на действителната промяна на газовия поток е два часа след началото на всеки цикъл за подаване на коригиращи заявки, освен ако:
а)
ползвателят на мрежата е поискал по-късен час; или
б)
операторът на преносната система е разрешил по-ранен час.
4. Приема се, че всяка промяна на газовия поток се извършва в началото на всеки час.
Член 16
Специални разпоредби за точките на междусистемно свързване
1. Когато в дадена точка на междусистемно свързване има едновременно дневни и почасови заявки и коригиращи заявки, операторите на преносни системи или националните регулаторни органи (според случая) могат да се консултират със заинтересованите лица, за да бъде определено дали от двете страни на дадена точка на междусистемно свързване следва да бъдат подавани хармонизирани заявки и коригиращи заявки. При тази консултация се разглеждат най-малко следните въпроси:
а)
финансовото въздействие върху операторите на преносни системи и ползвателите на мрежата;
б)
въздействието върху презграничната търговия;
в)
въздействието върху режима за дневно балансиране в точката или точките на междусистемно свързване.
2. След консултацията евентуалните предложени изменения се одобряват от националните регулаторни органи. След като предложените изменения бъдат одобрени, операторите на преносни системи изменят съответно действащите споразумения за междусистемно свързване и договорите за пренос или други споразумения с обвързваща правна сила и публикуват тези изменения.
Член 17
Отхвърляне на заявки и коригиращи заявки или промяна на заявеното количество газ в точките на междусистемно свързване
1. Операторът на преносната система може да отхвърли:
а)
заявка или коригираща заявка - до два часа след крайния срок за подаване на заявки или след началото на цикъла за подаване на коригиращи заявки, в следните случаи:
i)
тя не отговаря на изискванията по отношение на съдържанието ѝ;
ii)
тя е подадена от друго лице, което не е ползвател на мрежата;
iii)
приемането на дневната заявка или коригираща заявка би довело до отрицателен заявен дебит;
iv)
тя надвишава разпределения капацитет на ползвателя на мрежата;
б)
коригираща заявка - до два часа след началото на цикъла за подаване на коригиращи заявки, в следните допълнителни случаи:
i)
тя надвишава разпределения капацитет на ползвателя на мрежата за оставащите часове, освен ако тази коригираща заявка се подава за заявяване на прекъсваем капацитет, когато такъв се предлага от оператора на преносната система;
ii)
приемането на почасовата коригираща заявка би довело до очаквана промяна на газовия поток преди края на цикъла за подаване на коригиращи заявки.
2. Операторът на преносната система не може да отхвърли заявка или коригираща заявка на ползвател на мрежата само защото предвидените входящи количества на този ползвател на мрежата не са равни на предвидените му изходящи количества.
3. Когато коригираща заявка бъде отхвърлена, операторът на преносна система използва последното потвърдено количество на ползвателя на мрежата, ако има такова.
4. Без да се засягат конкретните условия, важащи за прекъсваемия капацитет и капацитета, за който се прилагат правилата за управление на претоварването, операторът на преносната система може по принцип да променя количеството газ, заявено със заявка и коригираща заявка, само при извънредни обстоятелства или спешни случаи, когато има явна опасност за сигурността и стабилността на системата. Операторите на преносни системи уведомяват националния регулаторен орган за всяко предприето такова действие.
Член 18
Процедура за подаване на заявки и коригиращи заявки извън точките на междусистемно свързване
1. Ако това не е определено още, националният регулаторен орган определя след консултация с оператора на преносната система в кои точки извън точките на междусистемно свързване се изисква подаване на заявки и коригиращи заявки.
2. Когато в определени точки извън точките на междусистемно свързване се изисква подаване на заявки и коригиращи заявки, важат следните принципи:
а)
ползвателите на мрежата имат право да подават коригиращи заявки за съответния газоден;
б)
операторът на преносната система потвърждава или отхвърля подадените заявки и коригиращи заявки в сроковете по член 17.
ГЛАВА V
ТАКСИ ПРИ ДНЕВЕН ДИСБАЛАНС
Член 19
Общи разпоредби
1. Ползвателите на мрежата са задължени да плащат или имат право да получават (според случая) такси при дневен дисбаланс в зависимост от размера на дневния дисбаланс за всеки газоден.
2. Таксите при дневен дисбаланс се посочват отделно във фактурите, издавани от оператора на преносната система за ползвателите на мрежата.
3. Таксата при дневен дисбаланс отразява разходите и е съобразена с цените, свързани с евентуалните действия за балансиране на оператора на преносната система и с малката корекция по член 22, параграф 6.
Член 20
Методика за изчисляване на таксата при дневен дисбаланс
1. Операторът на преносната система представя методиката за изчисляване на таксата при дневен дисбаланс, която ще се прилага в неговата зона за балансиране, за одобрение от националния регулаторен орган.
2. След като бъде одобрена, методиката за изчисляване на таксата при дневен дисбаланс се публикува на съответната интернет страница. Всяка промяна в тази методика се публикува своевременно.
3. В методиката за изчисляване на таксата при дневен дисбаланс се определя:
а)
изчислението на размера на дневния дисбаланс по член 21;
б)
изчислението на приложимата цена по член 22; както и
в)
всякакви други необходими параметри.
Член 21
Изчисляване на размера на дневния дисбаланс
1. Операторът на преносната система изчислява размера на дневния дисбаланс за балансовия портфейл на всеки ползвател на мрежата за всеки газоден по следната формула:
размер на дневния дисбаланс = входящи количества - изходящи количества
2. Изчислението на размера на дневния дисбаланс се променя по съответен начин, когато
а)
се предлага услуга чрез гъвкавост на временното съхранение на газ в преносната мрежа (linepack); и/или
б)
съществува механизъм, с който ползвателите на мрежата доставят газ, в т.ч. газ в натура, за компенсиране на:
i)
газа, който не е отчетен като изтеглен от системата, например при загуби и грешки при измерването; и/или
ii)
газа, който е използван от оператора на преносната система за експлоатацията на системата, например горивния газ.
3. Когато сборът на входящите количества на даден ползвател на мрежата за газоденя е равен на сбора на изходящите му количества за същия газоден, се приема, че ползвателят на мрежата е в баланс за съответния газоден.
4. Когато сборът на входящите количества на даден ползвател на мрежата за газоденя не е равен на сбора на изходящите му количества за същия газоден, се приема, че ползвателят на мрежата е в дисбаланс за съответния газоден, и му се налагат такси при дисбаланс съгласно член 23.
5. Операторът на преносната система съобщава на всеки ползвател на мрежата началния и крайния размер на дневния му дисбаланс съгласно член 37.
6. Таксата при дневен дисбаланс се определя въз основа на крайния размер на дневния дисбаланс.
Член 22
Приложима цена
1. За изчисляването на таксата при дневен дисбаланс по член 23 приложимата цена е следната:
а)
пределната продажна цена, когато размерът на дневния дисбаланс е положителен (т.е. входящите количества на ползвателя на мрежата за газоденя надвишават изходящите му количества за същия газоден); или
б)
пределната покупна цена, когато размерът на дневния дисбаланс е отрицателен (т.е. изходящите количества на ползвателя на мрежата за газоденя надвишават входящите му количества за същия газоден).
2. Пределната продажна цена и пределната покупна цена се изчисляват за всеки газоден по следния начин:
а)
пределната продажна цена е по-ниската от:
i)
най-ниската цена по всички продажби на нематериални продукти, в които операторът на преносната система участва за съответния газоден; или
ii)
среднопретеглената цена на газа за съответния газоден минус стойността на малката корекция;
б)
пределната покупна цена е по-високата от:
i)
най-високата цена по всички покупки на нематериални продукти, в които операторът на преносната система участва за съответния газоден; или
ii)
среднопретеглената цена на газа за съответния газоден плюс стойността на малката корекция.
3. За определянето на пределната продажна цена, пределната покупна цена и среднопретеглената цена съответните сделки се извършват на платформи за търговия, които са предварително определени от оператора на преносната система и одобрени от националния регулаторен орган. Среднопретеглената цена е претеглената спрямо количеството енергия средна цена по сделките с нематериални продукти, извършени във виртуалната точка за търговия за съответния газоден.
4. За случаите, в които разпоредбите на параграф 2, букви а) и б) не позволяват изчисляването на пределната продажна цена и/или пределната покупна цена, се определя правило по подразбиране.
5. С одобрението на националния регулаторен орган цената на локалните продукти може да бъде отчетена при определянето на пределната продажна цена, пределната покупна цена или среднопретеглената цена, когато това бъде предложено от оператора на преносната система, като се взема предвид степента на използване на локални продукти от него.
6. Малката корекция:
а)
е предназначена да стимулира ползвателите на мрежата да балансират входящите и изходящите си количества;
б)
се планира и прилага по недискриминационен начин със следните цели:
i)
да не възпира нови участници да навлизат на пазара;
ii)
да не пречи на развитието на конкурентни пазари;
в)
не оказва неблагоприятно въздействие върху презграничната търговия;
г)
не води до прекомерен финансов риск за ползвателите на мрежата във връзка с таксите при дневен дисбаланс.
7. Стойността на малката корекция може да се различава при определянето на пределната покупна цена и пределната продажна цена. Стойността на малката корекция не надвишава десет на сто от среднопретеглената цена, освен ако съответният оператор на преносна система обоснове прилагането на друга стойност пред националния регулаторен орган и получи одобрение съгласно член 20.
Член 23
Такса при дневен дисбаланс
1. За изчисляване на таксите при дневен дисбаланс за всеки ползвател на мрежата операторът на преносната система умножава размера на дневния дисбаланс на всеки ползвател на мрежата по приложимата цена, определена съгласно член 22.
2. Таксите при дневен дисбаланс се налагат, както следва:
а)
ако размерът на дневния дисбаланс на ползвателя на мрежата е положителен, се приема, че той е продал газ на оператора на преносната система в количество, равно на размера на дневния му дисбаланс, и следователно има право да получи от оператора на преносната система кредит по отношение на таксите при дневен дисбаланс; както и
б)
ако размерът на дневния дисбаланс на ползвателя на мрежата е отрицателен, се приема, че той е купил газ от оператора на преносната система в количество, равно на размера на дневния му дисбаланс, и следователно е длъжен да плати на оператора на преносната система такса при дневен дисбаланс.
ГЛАВА VI
ЗАДЪЛЖЕНИЯ В РАМКИТЕ НА ДЕНЯ
Член 24
Общи разпоредби
1. Оператор на преносна система има право да налага задължения в рамките на деня само за да стимулира ползвателите на мрежата да управляват салдото по баланса си в рамките на деня с цел гарантиране на целостта на преносната си мрежа и минимизиране на потребността от действия за балансиране.
2. Когато от оператора на преносна система се изисква да предоставя информация на ползвателите на мрежата, за да им осигури възможност да управляват рисковете си във връзка със салдото по баланса си в рамките на деня, той предоставя тази информация редовно. В съответните случаи тази информация се предоставя по искане, отправено еднократно от всеки ползвател на мрежата.
Член 25
Видове задължения в рамките на деня
Съществуват три вида задължения в рамките на деня, като всяко от тях представлява стимул за ползвателя на мрежата с определено предназначение съгласно настоящия член.
1.
Задължение в рамките на деня за цялата система
Предназначено е за стимулиране на ползвателите на мрежата да поддържат преносната мрежа на оператора на преносна система в експлоатационните ѝ граници и чрез него се определят:
а)
експлоатационните граници на преносната мрежа, в рамките на които тя трябва да остане;
б)
действията, които могат да извършват ползвателите на мрежата, за да поддържат преносната мрежа в експлоатационните ѝ граници;
в)
действията за балансиране, които трябва да извърши операторът на преносната система, когато се наближават или са достигнати максималните стойности на експлоатационните граници на преносната мрежа;
г)
начисляването на разходи и/или приходи на ползвателите на мрежата и/или отражението върху салдото по баланса на тези ползватели в рамките на деня на действията за балансиране, извършени от оператора на преносната система;
д)
съответната такса, която се основава на индивидуалното салдо по баланса в рамките на деня на всеки ползвател на мрежата.
2.
Задължение в рамките на деня за балансов портфейл
Предназначено е за стимулиране на ползвателите на мрежата да поддържат салдото по баланса си в рамките на газоденя в предварително определен диапазон и чрез него се установява:
а)
за всеки балансов портфейл - диапазонът, в който балансовият портфейл трябва да остане;
б)
как се определя гореспоменатият диапазон;
в)
последствията за ползвателите на мрежата при неспазване на определения диапазон и в съответните случаи подробни сведения за начина на изчисляване на съответната такса;
г)
съответната такса, която се основава на индивидуалното салдо по баланса в рамките на деня на всеки ползвател на мрежата.
3.
Задължение в рамките на деня за входно-изходна точка
Предназначено е за стимулиране на ползвателите на мрежата да ограничават газовия поток или промените на газовия поток при определени условия в определени входно-изходни точки и чрез него се установяват:
а)
ограниченията на газовия поток и/или промяната на газовия поток;
б)
входната и/или изходната точка или група входни и/или изходни точки, за които важат тези ограничения;
в)
условията, при които важат тези ограничения;
г)
последствията при неспазване на тези ограничения.
Това задължение е допълнително спрямо всякакви други споразумения с крайни клиенти, предвиждащи и специални локални ограничения и задължения за физическия газов поток.
Член 26
Изисквания във връзка със задълженията в рамките на деня
1. Предложение до националния регулаторен орган за налагане или изменение на задължение в рамките на деня може да бъде представено от оператора на преносната система по всяко време. Това задължение може да съчетава елементи от различните видове задължения, описани в член 25, при условие че предложението отговаря на критериите по параграф 2. Правото на оператора на преносната система да представи предложение не засяга правото на националния регулаторен орган да вземе решение по своя инициатива.
2. Всяко задължение в рамките на деня трябва да отговаря на следните критерии:
а)
задължението в рамките на деня и евентуалната съответна такса не създават ненужни препятствия пред презграничната търговия и навлизането на нови ползватели на мрежата на съответния пазар;
б)
задължение в рамките на деня се налага само когато на ползвателите на мрежата е предоставена подходяща информация преди налагането на евентуална такса в рамките на деня във връзка с техните входящи и/или изходящи количества и когато те имат подходящи средства, с които да реагират във връзка с управлението на риска си;
в)
основните разходи, които ще възникнат за ползвателите на мрежата във връзка със задълженията им за балансиране, зависят от салдото по баланса им в края на газоденя;
г)
доколкото е възможно, таксите в рамките на деня отразяват разходите на оператора на преносната система за извършване на съответните действия за балансиране;
д)
задължението в рамките на деня не води до нулево финансово салдо по баланса на ползвателите на мрежата през газоденя;
е)
ползите от налагане на задължение в рамките на деня от гледна точка на икономичната и ефикасна експлоатация на преносната мрежа надвишават възможните отрицателни ефекти, в т.ч. върху ликвидността на пазара във виртуалната точка за търговия.
3. Операторът на преносната система може да предложи различни задължения в рамките на деня за различните категории входни или изходни точки с цел осигуряване на по-ефективни стимули за различните категории ползватели на мрежата, за да се избегне кръстосаното субсидиране. Правото на оператора на преносната система да представи предложение не засяга правото на националния регулаторен орган да вземе решение по своя инициатива.
4. Операторът на преносната система се консултира със заинтересованите страни, в т.ч. с националните регулаторни органи, със засегнатите оператори на разпределителни системи и с операторите на преносни системи в съседните зони за балансиране, във връзка с всяко задължение в рамките на деня, което предлага да се наложи, включително във връзка с методиката и допусканията, които е използвал, за да стигне до заключението, че отговаря на критериите по параграф 2.
5. След консултацията операторът на преносната система изготвя препоръка, която съдържа окончателното предложение и анализ на:
а)
необходимостта от задължението в рамките на деня, като се отчитат характеристиките на преносната мрежа и възможността на оператора на преносната система да проявява гъвкавост чрез покупка или продажба на краткосрочни стандартизирани продукти или използване на услуги по балансиране съгласно глава III;
б)
информацията, с която разполагат ползвателите на мрежата, за да могат да управляват своевременно салдата по балансите си в рамките на деня;
в)
очакваното финансово въздействие върху ползвателите на мрежата;
г)
ефекта по отношение навлизането на нови ползватели на мрежата на съответния пазар, в т.ч. нежеланото отрицателно въздействие върху този процес;
д)
ефекта върху презграничната търговия, в т.ч. възможното въздействие върху балансирането в съседните зони за балансиране;
е)
въздействието върху краткосрочния пазар на газ на едро, в т.ч. върху ликвидността му;
ж)
недискриминационния характер на задължението в рамките на деня.
6. Операторът на преносната система представя препоръката на националния регулаторен орган за одобрение на съдържащото се в нея предложение по процедурата по член 27. Едновременно с това операторът на преносната система публикува тази препоръка, спазвайки задълженията за запазване на поверителност, с които може да е обвързан, и го изпраща на Европейската мрежа на операторите на преносни системи за газ (ENTSOG) за информация.
Член 27
Вземане на решение от страна на националния регулаторен орган
1. Националният регулаторен орган взема мотивирано решение и го публикува в срок от шест месеца от получаването на пълната препоръка. Когато решава дали да одобри предложеното задължение в рамките на деня, националният регулаторен орган преценява дали то отговаря на критериите по член 26, параграф 2.
2. Преди да приеме мотивирано решение, националният регулаторен орган се консултира с националните регулаторни органи на съседните държави членки и взема предвид становищата им. Националните регулаторни органи на съседните държави членки могат да потърсят становището на Агенцията по член 7, параграф 4 от Регламент (ЕО) № 713/2009 във връзка с решението по параграф 1.
Член 28
Съществуващи задължения в рамките на деня
Когато операторът на преносната система има задължение или задължения в рамките на деня към датата на влизане на настоящия регламент в сила, в срок от шест месеца от тази дата той следва процедурата по член 26, параграфи 5 - 7 и ги представя за одобрение от националния регулаторен орган съгласно член 27, за да може да продължи да ги използва.
ГЛАВА VII
МЕХАНИЗМИ ЗА НЕУТРАЛНОСТ
Член 29
Принципи на неутралността
1. Операторът на преносната система не може да реализира печалба или загуба от плащането и събирането на таксите при дневен дисбаланс, таксите в рамките на деня, таксите за действия за балансиране и другите такси, свързани с дейностите му по балансиране, които представляват всички дейности, извършвани от оператора на преносната система в изпълнение на задълженията му по настоящия регламент.
2. Операторът на преносната система прехвърля на ползвателите на мрежата:
а)
всички разходи и приходи, произтичащи от таксите при дневен дисбаланс и таксите в рамките на деня;
б)
всички разходи и приходи, произтичащи от извършваните съгласно член 9 действия за балансиране, освен ако националният регулаторен орган смята, че тези разходи и приходи са възникнали при неспазване на принципа на ефикасността съгласно приложимите национални разпоредби. Това мнение на националния регулаторен орган се основава на оценка, която:
i)
показва доколко операторът на преносната система е можел действително да ограничи разходите при извършването на действието за балансиране; както и
ii)
се извършва с отчитане на информацията, времето и средствата, с които е разполагал операторът на преносната система в момента, когато е решил да извърши действието за балансиране;
в)
всички други разходи и приходи, свързани с дейностите по балансиране, извършвани от оператора на преносната система, освен ако националният регулаторен орган смята, че тези разходи и приходи са възникнали при неспазване на принципа на ефикасността съгласно приложимите национални разпоредби.
3. Когато се въвежда стимул за насърчаване на ефикасното извършване на действия за балансиране, общата финансова загуба се ограничава до разходите и приходите на оператора на преносната система, които са възникнали при неспазване на принципа на ефикасността.
4. Операторите на преносни системи публикуват съответните данни за общия размер на таксите по параграф 1 и общия размер на таксите за неутралност при балансиране най-малко със същата периодичност, с която съответните такси се начисляват на ползвателите на мрежата, но не по-рядко от веднъж месечно.
5. Независимо от параграфи 1 и 2 спрямо оператора на преносна система в ролята му на балансьор може да се прилага механизъм за стимулиране съгласно член 11.
Член 30
Парични потоци за неутралност при балансиране
1. Таксата за неутралност при балансиране се плаща от или на съответния ползвател на мрежата.
2. Националният регулаторен орган одобрява и публикува методиката за изчисляване на таксите за неутралност при балансиране, в т.ч. за разпределянето им между ползвателите на мрежата, както и правилата за управлението на кредитния риск.
3. Таксата за неутралност при балансиране трябва да бъде съразмерна спрямо степента на използване от страна на ползвателя на мрежата на съответните входни или изходни точки или на преносната мрежа.
4. Таксата за неутралност при балансиране се посочва отделно във фактурите за ползвателите на мрежата, заедно с които се предоставя достатъчно придружителна информация, посочена в методиката по параграф 2.
5. При прилагане на вариант 2 на схемата за предоставяне на информация, когато таксата за неутралност при балансиране може да се основава на прогнозните разходи и приходи, в методиката на оператора на преносната система за изчисляването на тази такса се предвиждат правила за отделна такса за неутралност при балансиране по отношение на неежедневно измерваните изходящи количества.
6. В съответните случаи в методиката на оператора на преносната система за изчисляването на таксата за неутралност при балансиране може да се предвидят правила за разделянето на тази такса на отделни елементи и за последващото разпределение на съответните суми между ползвателите на мрежата с цел намаляване на кръстосаното субсидиране.
Член 31
Механизми за управление на кредитния риск
1. Операторът на преносната система има право да предприема необходимите мерки и да налага подходящи договорни изисквания, в т.ч. за финансово обезпечение, на ползвателите на мрежата за ограничаване на риска от неизпълнение по отношение на всички плащания, дължими по таксите по членове 29 и 30.
2. Договорните изисквания се налагат при условия на прозрачност и равнопоставеност, трябва да бъдат съразмерни спрямо целта и се определят в методиката по член 30, параграф 2.
3. В случай на неизпълнение от страна на ползвател на мрежата операторът на преносната система не е длъжен да понесе никаква загуба, при условие че мерките и изискванията по параграфи 1 и 2 са били надлежно наложени, а размерът на загубата се събира съгласно методиката по член 30, параграф 2.
ГЛАВА VIII
ПРЕДОСТАВЯНЕ НА ИНФОРМАЦИЯ
Член 32
Задължения на операторите на преносни системи за предоставяне на информация на ползвателите на мрежата
Операторът на преносната система предоставя на ползвателите на мрежата информация относно:
1.
общото състояние на преносната мрежа съгласно точка 3.4, подточка 5 от приложение I към Регламент (ЕО) № 715/2009;
2.
действията на оператора на преносна система по глава III;
3.
входящите и изходящите количества на ползвателя на мрежата за газоденя по членове 33 - 42.
Член 33
Общи разпоредби
1. Ако операторът на преносната система още не е предоставил информацията по точка 3.1.2 от приложение I към Регламент (ЕО) № 715/2009, цялата информация по член 32 се предоставя от него при следните условия:
а)
предоставя се на интернет страницата на оператора на преносната система или чрез друга система, осигуряваща представянето на информацията в електронна форма;
б)
предоставя се безплатно за ползвателите на мрежата;
в)
предоставя се по удобен за потребителите начин;
г)
трябва да бъде ясна, с количествени данни и леснодостъпна;
д)
предоставя се по недискриминационен начин;
е)
трябва да бъде в правилните мерни единици - в kWh или в kWh/ден и kWh/час;
ж)
предоставя се на официалния език или официалните езици на държавата членка и на английски език.
2. Когато количеството не може да се измери чрез измервателен уред, може да се използва приближение. Това приближение се използва като алтернативен показател без допълнителна гаранция от оператора на преносната система.
3. С осигуряването на достъп до информация не се гарантира нищо друго освен наличието на тази информация в определена форма и чрез определено средство като интернет страница или интернет адрес и достъпът на ползвателите на мрежата до тази информация при обичайните условия за използване. При никакви обстоятелства операторите на преносни системи не са длъжни да гарантират друго, особено във връзка с информационнотехнологичната система на ползвателите на мрежата.
4. Националният регулаторен орган определя схемата за предоставяне на информация за всяка зона за балансиране. При предоставянето на информация за измерените в рамките на деня входящи и изходящи количества важат едни и същи правила за всички схеми.
5. За зоните за балансиране, при които се иска прилагане на вариант 2 на схемата за предоставяне на информация след влизането на настоящия регламент в сила, операторът на преносната система или националният регулаторен орган (според случая) предварително извършва консултация с пазарните участници.
Член 34
Измервани в рамките на деня входящи и изходящи количества
1. По отношение на измерваните в рамките на деня входящи и изходящи количества от и към зоната за балансиране в случаите, когато разпределеното количество на ползвателя на мрежата е равно на потвърденото, операторът на преносната система не е задължен да предоставя друга информация освен сведенията за потвърденото количество.
2. По отношение на измерваните в рамките на деня входящи и изходящи количества от и към зоната за балансиране в случаите, когато разпределеното количество на ползвателя на мрежата не е равно на потвърденото, в газоден D операторът на преносната система предоставя на ползвателите на мрежата поне два пъти актуализирани сведения за измерените им потоци най-малко за общите измерени в рамките на деня количества съгласно една от двете долупосочени възможности по избор на оператора на преносната система:
а)
всяко актуализирано сведение се отнася до газовите потоци от началото на газоден D; или
б)
всяко актуализирано сведение се отнася до допълнителните газови потоци, реализирани след вече отчетените в предишното актуализирано сведение.
3. Първите актуализирани сведения обхващат газови потоци в продължение на най-малко четири часа в рамките на газоден D. Тези актуализирани сведения се предоставят своевременно, в срок от четири часа след газовия поток и не по-късно от 17,00 ч. UTC (зимно часово време) или 16,00 ч. UTC (лятно часово време).
4. Часът на предоставянето на второто актуализирано сведение се определя с одобрението на националния регулаторен орган и се публикува от оператора на преносната система.
5. Операторът на преносната система може да поиска от ползвателите на мрежата да посочат до кои сведения по параграф 2 имат достъп. Въз основа на получения отговор операторът на преносната система предоставя на всеки ползвател на мрежата частта от сведенията, до която той няма достъп, съгласно параграфи 2 - 4.
6. Когато операторът на преносната система не отговаря за разпределението на количествата газ между ползвателите на мрежата като част от процеса на разпределение, по изключение от разпоредбата на параграф 2 той предоставя поне сведения за общите входящи и изходящи количества най-малко два пъти на ден за газоден D в същия газоден D.
Член 35
Ежедневно измервани изходящи количества
1. Когато се прилага вариант 1 на схемата за предоставяне на информация, в газоден D операторът на преносната система предоставя на ползвателите на мрежата най-малко две актуализирани сведения за разпределената им част от измерените потоци най-малко за общите ежедневно измервани изходящи количества съгласно една от двете долупосочени възможности по избор на оператора на преносната система:
а)
всяко актуализирано сведение се отнася до газовите потоци от началото на газоден D; или
б)
всяко актуализирано сведение се отнася до допълнителните газови потоци, реализирани след вече отчетените в предишното актуализирано сведение.
2. Всяко актуализирано сведение се предоставя в срок от два часа от края на последния час на газовите потоци.
Член 36
Неежедневно измервани изходящи количества
1. Когато се прилага базовият вариант на схемата за предоставяне на информация:
а)
в газоден D-1 операторът на преносната система предоставя на ползвателите на мрежата прогноза за неежедневно измерваните им изходящи количества за газоден D в срок до 12,00 ч. UTC (зимно часово време) или 11,00 ч. UTC (лятно часово време);
б)
в газоден D операторът на преносната система предоставя на ползвателите на мрежата най-малко две актуализирани прогнози за неежедневно измерваните им изходящи количества.
2. Първата актуализирана прогноза се предоставя до 13,00 ч. UTC (зимно часово време) или 12,00 ч. UTC (лятно часово време).
3. Часът на предоставянето на втората актуализирана прогноза се определя с одобрението на националния регулаторен орган и се публикува от оператора на преносната система. При това се отчита следното:
а)
достъпът до краткосрочни стандартизирани продукти на платформа за търговия;
б)
точността на прогнозата за неежедневно измерваните изходящи количества на ползвателите на мрежата в сравнение с часа на предоставянето ѝ;
в)
часът, в който изтича срокът за подаване на коригиращи заявки съгласно член 15, параграф 1;
г)
часът на първата актуализирана прогноза за неежедневно измерваните изходящи количества на ползвателя на мрежата.
4. Когато се прилага вариант 1 на схемата за предоставяне на информация, в газоден D операторът на преносната система предоставя на ползвателите на мрежата поне две актуализирани сведения за разпределената им част от измерените потоци най-малко за общите неежедневно измервани изходящи количества съгласно член 35.
5. Когато се прилага вариант 2 на схемата за предоставяне на информация, в газоден D-1 операторът на преносната система предоставя на ползвателите на мрежата прогноза за общите им неежедневно измервани изходящи количества съгласно параграф 1, буква а).
Член 37
Входящи и изходящи количества след газоденя
1. Не по-късно от края на газоден D+1 операторът на преносната система предоставя на всеки ползвател на мрежата сведение за разпределените му начални входящи и изходящи количества за газоден D и за началния размер на дневния дисбаланс.
а)
при базовия вариант и вариант 1 на схемата за предоставяне на информация се разпределя цялото количество газ, доставено до газоразпределителната система;
б)
при вариант 2 на схемата за предоставяне на информация неежедневно измерваните изходящи количества са равни на прогнозните неежедневно измервани изходящи количества на ползвателя на мрежата за ден напред;
в)
при вариант 1 на схемата за предоставяне на информация разпределеното начално количество и началният размер на дневния дисбаланс се смятат за разпределено крайно количество и краен размер на дневния дисбаланс.
2. Когато се прилага временна мярка по членове 47 - 51, сведение за разпределените начални количества и за началния размер на дневния дисбаланс може да бъде предоставено в срок от три газодни след газоден D, ако технически или практически не е възможно да бъде спазена разпоредбата по параграф 1.
3. Операторът на преносната система предоставя на всеки ползвател на мрежата сведение за разпределените му крайни входящи и изходящи количества и за крайния размер на дневния дисбаланс в срок, определен съгласно приложимите национални разпоредби.
Член 38
Анализ на разходите и ползите
1. В срок от две години от влизането на настоящия регламент в сила операторите на преносни системи извършват анализ на разходите и ползите от:
а)
повишаване на периодичността, с която се предоставя информация на ползвателите на мрежата;
б)
намаляване на съответните срокове за предоставяне на информация;
в)
повишаване на точността на предоставяната информация.
При този анализ на разходите и ползите се установява разпределението на разходите и ползите между различните категории засегнати лица.
2. Операторът на преносната система се консултира със заинтересованите страни във връзка с посочения анализ, в сътрудничество с операторите на разпределителни системи, когато са засегнати.
3. Въз основа на резултатите от консултацията националният регулаторен орган решава дали да внесе промени в изискванията за предоставянето на информация.
Член 39
Задължения на операторите на разпределителни системи и осигуряващите прогнози лица за предоставяне на информация на оператора на преносната система
1. Всеки оператор на разпределителна система, свързан с дадена зона за балансиране, и съответното осигуряващо прогнози лице предоставят на оператора на преносната система в съответната зона за балансиране информацията, която е му необходима, за да може да предоставя информация на ползвателите на мрежата съгласно настоящия регламент. Тук се включват входящите и изходящите количества за разпределителната система, независимо дали тази система е част от зоната за балансиране или не.
2. Информацията, нейната форма и процедурата за предоставянето ѝ се определят съвместно от оператора на преносната система, оператора на разпределителната система и осигуряващото прогнози лице (според случая), за да се гарантира надлежното предоставяне на информацията от оператора на преносната система на ползвателите на мрежата съгласно настоящата глава, по-конкретно съгласно критериите по член 33, параграф 1.
3. Тази информация се предоставя на оператора на преносната система във формата, която е определена съгласно приложимите национални разпоредби и която съответства на формата, използвана от оператора на преносната система при предоставянето на информация на ползвателите на мрежата.
4. Националният регулаторен орган може да поиска от оператора на преносната система, оператора на разпределителната система и осигуряващото прогнози лице да предложат механизъм за стимулиране във връзка с осигуряването на точна прогноза за неежедневно измерваните изходящи количества на даден ползвател на мрежата, като този механизъм трябва да отговаря на критериите, предвидени за оператора на преносната система в член 11, параграф 4.
5. Националният регулаторен орган определя осигуряващото прогнози лице в дадена зона за балансиране след консултация със съответните оператори на преносни системи и оператори на разпределителни системи. Осигуряващото прогнози лице отговаря за прогнозирането на неежедневно измерваните изходящи количества и - в съответните случаи - за разпределяните впоследствие количества. Това лице може да бъде оператор на преносна система, оператор на разпределителна система или трето лице.
Член 40
Задължения на операторите на разпределителни системи за предоставяне на информация на оператора на преносната система
Операторът на разпределителна система предоставя на оператора на преносната система информация за измерваните в рамките на деня и ежедневно измерваните входящи и изходящи количества за разпределителната система в съответствие с изискванията за предоставяне на информация по член 34, параграфи 2 - 6, член 35 и член 37. Тази информация се предоставя на оператора на преносната система в срок, който му осигурява възможност да предостави информацията на ползвателите на мрежата.
Член 41
Задължения на операторите на разпределителни системи за предоставяне на информация на осигуряващото прогнози лице
1. Операторите на разпределителни системи отговарят за предоставянето на осигуряващото прогнози лице на достатъчна и актуална информация за прилагането на методиката за прогнозиране на неежедневно измерваните изходящи количества на даден ползвател на мрежата съгласно член 42, параграф 2. Тази информация се предоставя своевременно, в сроковете, определени от осигуряващото прогнози лице в съответствие с неговите потребности.
2. Разпоредбата на параграф 1 се прилага за вариант 1 с необходимите изменения.
Член 42
Задължения на осигуряващото прогнози лице за предоставяне на информация на оператора на преносната система
1. Осигуряващото прогнози лице предоставя на оператора на преносната система прогноза за неежедневно измерваните изходящи количества на ползвателите на мрежата и за разпределяните впоследствие количества при спазване на изискванията за предоставяне на информация по членове 36 и 37. Тази информация се предоставя на оператора на преносната система в срок, който му осигурява възможност да предостави информацията на ползвателите на мрежата, а за прогнозите за ден напред и в рамките на деня за неежедневно измерваните изходящи количества на ползвателите на мрежата - най-късно един час преди крайните срокове по член 36, параграф 1, букви а) и б), освен ако операторът на преносната система и осигуряващото прогнози лице се споразумеят за по-късен краен срок, който осигурява възможност на оператора на преносната система да предостави информацията на ползвателите на мрежата.
2. Методиката за прогнозиране на неежедневно измерваните изходящи количества на ползвателите на мрежата се основава на статистически модел на търсенето, като за всяко неежедневно измервано изходящо количество се определя профил на потреблението, състоящ се от формула на изменението на търсенето на газ под влиянието на различни променливи като температура, ден от седмицата, категория на клиента и ваканционни периоди. Преди приемането на методиката във връзка с нея се провеждат консултации.
3. Осигуряващото прогнози лице публикува най-малко веднъж на всеки две години отчет за точността на прогнозите за неежедневно измерваните изходящи количества на ползвателите на мрежата.
4. В съответните случаи операторите на преносни системи предоставят данните за газовите потоци в срок, който дава възможност на осигуряващото прогнози лице да изпълни задълженията си по настоящия член.
5. Разпоредбите на параграфи 2 - 4 се прилагат за вариант 1 с необходимите изменения.
ГЛАВА IX
УСЛУГА ЗА ГЪВКАВОСТ ЧРЕЗ ВРЕМЕННОТО СЪХРАНЕНИЕ НА ГАЗ В ПРЕНОСНАТА МРЕЖА
Член 43
Общи разпоредби
1. Всеки оператор на преносна система може да предлага на ползвателите на мрежата услуга за гъвкавост чрез временното съхранение на газ в преносната мрежа, след като условията за предоставянето ѝ бъдат одобрени от националния регулаторен орган
2. Приложимите условия за предоставянето на услуга за гъвкавост чрез временното съхранение на газ в преносната мрежа се съобразяват със задължението на ползвателя на мрежата да балансира входящите и изходящите си количества през газоденя.
3. Услугата се ограничава до равнището на гъвкавост на временното съхранение на газ в преносната мрежа, за което операторът на преносната система смята, че не е необходимо за извършването на дейността му по пренос на газ.
4. Газът, подаван към и изтеглян от преносната мрежа от ползвателите на мрежата в рамките на тази услуга, се отчита при изчисляването на размера на дневния им дисбаланс.
5. Механизмът за неутралност по глава VII не се прилага за услугата за гъвкавост чрез временното съхранение на газ в преносната система, освен ако националният регулаторен орган реши друго.
6. Ползвателите на мрежата уведомяват оператора на преносната система за използването на услугата за гъвкавост чрез временното съхранение на газ в преносната мрежа, като подават заявки и коригиращи заявки.
7. Операторът на преносната система може да не изисква от ползвателите на мрежата да подават заявки и коригиращи заявки съгласно параграф 6, когато липсата на такава заявка не пречи на развитието на краткосрочния пазар на газ на едро и когато операторът на преносната система има достатъчно информация, за да извърши точно разпределение на количествата във връзка с използването на услугата за гъвкавост чрез временното съхранение на газ в преносната мрежа на следващия газоден.
Член 44
Условия за предоставяне на услугата за гъвкавост чрез временното съхранение на газ в преносната мрежа
1. Услугата за гъвкавост чрез временното съхранение на газ в преносната мрежа може да се предоставя само когато са изпълнени всички долупосочени критерии:
а)
за оператора на преносната система не е необходимо да сключи договор с друг доставчик на инфраструктурни услуги, например оператор на съоръжение за съхранение или оператор на система за ВПГ, за предоставянето на услуга за гъвкавост чрез временното съхранение на газ в преносната мрежа;
б)
приходите на оператора на преносната система от предоставянето на услуга за гъвкавост чрез временното съхранение на газ в преносната мрежа са най-малко равни на разходите, които са понесени или ще бъдат понесени от него при предоставянето на услугата;
в)
услугата за гъвкавост чрез временното съхранение на газ в преносната мрежа се предлага по прозрачен и недискриминационен начин и може да се предлага чрез конкурентни механизми;
г)
операторът на преносната система не начислява на ползвател на мрежата нито пряко, нито косвено такси за разходите, които е понесъл при предоставянето на услуга за гъвкавост чрез временното съхранение на газ в преносната мрежа, ако съответният ползвател на мрежата не е сключил договор за тази услуга; както и
д)
предоставянето на услуга за гъвкавост чрез временното съхранение на газ в преносната мрежа не оказва неблагоприятно въздействие върху презграничната търговия.
2. Операторът на преносната система извършва с предимство намаляването на задълженията в рамките на деня пред предоставянето на услуга за гъвкавост чрез временното съхранение на газ в преносната мрежа.
ГЛАВА X
ВРЕМЕННИ МЕРКИ
Член 45
Временни мерки: общи разпоредби
1. При липсата на достатъчна ликвидност на краткосрочния пазар на газ на едро операторите на преносни системи прилагат целесъобразни временни мерки съгласно членове 47 - 50. С действията за балансиране, извършвани от оператора на преносна система в случай на временни мерки, се повишава ликвидността на краткосрочния пазар на газ на едро, доколкото е възможно.
2. Въвеждането на дадена временна мярка не засяга прилагането на друга временна мярка или мерки като алтернатива или като допълнение, при условие че тези мерки са предназначени за насърчаване на конкуренцията и повишаване на ликвидността на краткосрочния пазар на газ на едро и са съобразени с общите принципи, установени в настоящия регламент.
3. Временните мерки по параграфи 1 и 2 се разработват и въвеждат от всеки оператор на преносна система в съответствие с доклада по член 46, параграф 1, одобрен от националния регулаторен орган по процедурата по член 46.
4. В посочения доклад се предвижда отмяната на временните мерки най-много пет години след влизането на настоящия регламент в сила.
Член 46
Временни мерки: годишен доклад
1. Когато операторът на преносната система предвижда да започне или да продължи да прилага временни мерки, той изготвя доклад, в който се съдържа:
а)
описанието на етапа на развитие и степента на ликвидност на краткосрочния пазар на газ на едро към момента на изготвяне на доклада, като наред с другото се посочват следните сведения, ако са известни на оператора на преносната система:
i)
броят на сделките, сключени във виртуалната точка за търговия, и общият брой на сделките;
ii)
маржовете между цените „купува“ и цените „продава“ и количествата газ по офертите за покупка и продажба;
iii)
броят на участниците с достъп до краткосрочния пазар на газ на едро;
iv)
броят на участниците, които са извършвали дейност на краткосрочния пазар на газ на едро през определен период от време;
б)
временните мерки, които ще бъдат прилагани;
в)
мотивите за прилагане на временните мерки:
i)
разяснение за необходимостта от тези мерки във връзка с етапа на развитие на краткосрочния пазар на газ на едро по буква б);
ii)
предвиждане за начина, по който с тези мерки ще бъде повишена ликвидността на краткосрочния пазар на газ на едро;
г)
действията, които ще бъдат предприети за отмяна на временните мерки, в т.ч. критериите за предприемане на тези действия и предвижданият график.
2. Операторът на преносната система се консултира със заинтересованите страни по предложения доклад.
3. След консултацията операторът на преносната система представя доклада на националния регулаторен орган за одобрение. Първият доклад се представя в срок от шест месеца от влизането на настоящия регламент в сила, а следващите доклади, с които при необходимост се актуализира първият доклад, се представят ежегодно.
4. Националният регулаторен орган взема мотивирано решение и го публикува в срок от шест месеца от получаването на пълния доклад. Това решение се съобщава незабавно на Агенцията и на Комисията. Когато решава дали да одобри доклада, националният регулаторен орган анализира ефекта му върху хармонизирането на режимите за балансиране, облекчаването на пазарната интеграция и осигуряването на недискриминационни условия, действителна конкуренция и ефикасно функциониране на пазара на газ.
5. Прилага се процедурата по член 27, параграф 2.
Член 47
Платформа за балансиране
1. Когато на краткосрочния пазар на газ на едро има или се очаква да има недостатъчна ликвидност или когато времевите и локалните продукти, необходими на оператора на преносната система, не могат да бъдат придобити на този пазар, се създава платформа за балансиране, за да може операторът на преносната система да извършва дейности по балансиране.
2. Операторите на преносни системи преценяват дали може да бъде създадена съвместна платформа за балансиране за съседните зони за балансиране в рамките на сътрудничеството между операторите на преносни системи или когато има достатъчен капацитет на междусистемните газопроводи и се смята, че е ефикасно да се създаде такава съвместна платформа за балансиране. Ако бъде създадена съвместна платформа за балансиране, тя се управлява от съответните оператори на преносни системи.
3. В случай че положението, описано в параграф 1, не се е променило след пет години, националният регулаторен орган може - при спазване на член 45, параграф 4 и след представяне на съответното изменение на доклада - да реши да продължи да управлява платформата за балансиране за нов срок, не по-дълъг от пет години.
Член 48
Алтернатива на платформата за балансиране
Когато операторът на преносната система може да докаже, че поради недостатъчен капацитет на междусистемните газопроводи между зоните за балансиране дадена платформа за балансиране не може да доведе до повишаване на ликвидността на краткосрочния пазар на газ на едро и не може да осигури на оператора на преносната система възможност да извършва ефикасни действия за балансиране, той може да използва алтернативно средство, например услуги по балансиране, ако получи одобрението на националния регулаторен орган. Когато се използва такова алтернативно средство, трябва да се определят условията на последващите договорни механизми, както и приложимите цени и срок.
Член 49
Такса при временен дисбаланс
1. Когато са необходими временни мерки по член 45, цената може да бъде изчислена в съответствие с доклада по член 46, който замества методиката за изчисляване на таксата при дневен дисбаланс.
2. В този случай изчислението на цената може да се основава на административно регулирана цена или на приближение за пазарна цена или тя да бъде определена въз основа на сделките на платформата за балансиране.
3. Приближението за пазарна цена следва да отговаря на условията по член 22, параграф 6. При определянето на приближението се отчита рискът от манипулиране на пазара.
Член 50
Допустимо отклонение
1. Допустими отклонения може да се използват само когато ползвателите на мрежата нямат достъп до:
а)
краткосрочен пазар на газ на едро с достатъчна ликвидност;
б)
газа, който им е необходим за посрещане на краткосрочните колебания в търсенето и предлагането на газ; или
в)
достатъчна информация за входящите и изходящите си количества.
2. Допустими отклонения се използват:
а)
по отношение на размера на дневния дисбаланс на ползвателите на мрежата;
б)
по прозрачен и недискриминационен начин;
в)
само доколкото е необходимо и за най-краткия необходим срок.
3. Използването на допустими отклонения може да доведе до намаление на финансовия риск във връзка с пределната продажна цена или пределната покупна цена по отношение на част от или целия размер на дневния дисбаланс на ползвателя на мрежата за газоденя.
4. Размерът на допустимото отклонение е максималното количество газ, което ще бъде купено или продадено от всеки ползвател на мрежата на среднопретеглена цена. Ако има остатъчно количество газ, което представлява размера на дневния дисбаланс на всеки ползвател на мрежата, превишаващ размера на допустимото отклонение, това количество се продава или купува на пределната продажна цена или пределната покупна цена.
5. При определянето на размера на допустимото отклонение:
а)
се вземат предвид гъвкавостта на преносната мрежа и потребностите на ползвателя на мрежата;
б)
се взема предвид равнището на риск за ползвателя на мрежата при управлението на баланса между входящите и изходящите му количества;
в)
не трябва да се възпрепятства развитието на краткосрочния пазар на газ на едро;
г)
не трябва да се стига до неоснователно голямо повишение на разходите на оператора на преносната система за действията му за балансиране.
6. Размерът на допустимото отклонение се изчислява въз основа на входящите и изходящите количества на всеки ползвател на мрежата, без да се отчитат сделките във виртуалната точка за търговия, за всеки газоден. Подкатегориите се определят съгласно приложимите национални разпоредби.
7. Използваният размер на допустимото отклонение за неежедневно измерваните изходящи количества, определян съгласно приложимите национални разпоредби, се основава на разликата между съответните прогнозни неежедневно измервани изходящи количества на ползвателя на мрежата и разпределеното му неежедневно измервано изходящо количество.
8. Размерът на допустимото отклонение може да включва компонент, изчисляван с отчитане на отклонението от прогнозните неежедневно измервани изходящи количества на ползвателя на мрежата, като това отклонение е равно на количеството, с което:
а)
съответното прогнозно количество превишава разпределеното неежедневно измервано изходящо количество, когато размерът на дневния дисбаланс е положителна величина;
б)
разпределеното неежедневно измервано изходящо количество превишава съответното прогнозно количество, когато размерът на дневния дисбаланс е отрицателна величина.
ГЛАВА XI
ЗАКЛЮЧИТЕЛНИ И ПРЕХОДНИ РАЗПОРЕДБИ
Член 51
Освобождаване на излишъците от гъвкави продукти на оператора на преносната система
1. Когато с дългосрочните договори за поръчки за гъвкави продукти, които са действащи към датата на влизане на настоящия регламент в сила, на оператора на преносната система се предоставя правото да изтегля от или да подава към преносната мрежа определени количества газ, той се стреми да намали количествата на тези гъвкави продукти.
2. Когато определя наличното количество гъвкави продукти в излишък, което може да бъде подадено или изтеглено съгласно действащ дългосрочен договор, операторът на преносната система взема предвид използването на краткосрочните стандартизирани продукти.
3. Излишъците от гъвкави продукти може да бъдат освободени по един от следните начини:
а)
съгласно условията на действащия договор, когато той съдържа разпоредби, позволяващи намаляване на количеството газ, за което е поето задължение, и/или прекратяване на договора; или
б)
при липсата на такива договорни права - както следва:
i)
договорът остава в сила до прекратяването му съгласно приложимите условия;
ii)
договарящите се страни обсъждат възможността за допълнителни договорености за освобождаване обратно към пазара на излишъците от газ, които не са необходими за целите на балансирането, за да се осигури достъп на другите ползватели на мрежата до повече гъвкави продукти.
4. Когато в действащия договор се предвижда намаляване на гъвкавите продукти с количества, които съответстват на наличните излишъци, операторът на преносната система намалява тези гъвкави продукти в най-кратките практически възможни срокове след влизането на настоящия регламент в сила или веднага щом може да бъде установено съществуването на този излишък.
5. Операторът на преносната система се консултира със заинтересованите страни по конкретни предложения, които да бъдат приложени като временни мерки за освобождаване на излишъците от гъвкави продукти по действащ дългосрочен договор.
6. Операторът на преносната система публикува информация за действията си за балансиране, извършвани съгласно действащия дългосрочен договор.
7. Националният регулаторен орган може да определи цели за процента, с който трябва да бъдат намалени количествата по този дългосрочен договор, за да се повиши ликвидността на краткосрочния пазар на газ на едро.
Член 52
Преходни разпоредби
1. Въз основа на мотивирано искане от оператора на преносната система националният регулаторен орган може да му разреши да изпълни разпоредбите на настоящия регламент в срок от двадесет и четири месеца, считано от 1 октомври 2014 г., ако операторът на преносната система не прилага временна мярка по глава Х. В случай че националният регулаторен орган се възползва от тази възможност, настоящият регламент няма да се прилага в зоната за балансиране на този оператор на преносна система съгласно условията в решението на националния регулаторен орган и за определения в него преходен период.
2. Националният регулаторен орган взема мотивирано решение по параграф 1 и го публикува в срок от три месеца от получаването на искането. Такова решение се съобщава незабавно на Агенцията и на Комисията.
Член 53
Влизане в сила
Настоящият регламент влиза в сила на двадесетия ден след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Без да се засягат член 28, член 33, параграф 5, член 38, параграф 1, член 45, параграф 4, член 46, параграф 3, член 51 и член 52, настоящият регламент се прилага от 1 октомври 2015 г.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави- членки.
Съставено в Брюксел на 26 март 2014 година.
REGOLAMENTO (UE) N. 312/2014 DELLA COMMISSIONE
del 26 marzo 2014
che istituisce un codice di rete relativo al bilanciamento del gas nelle reti di trasporto
(Testo rilevante ai fini del SEE)
LA COMMISSIONE EUROPEA,
visto il trattato sul funzionamento dell’Unione europea,
visto il regolamento (CE) n. 715/2009 del Parlamento europeo e del Consiglio, del 13 luglio 2009, relativo alle condizioni di accesso alle reti di trasporto del gas naturale e che abroga il regolamento (CE) n. 1775/2005 (1), in particolare l’articolo 6, paragrafo 11,
considerando quanto segue:
(1)
Il completamento urgente di un mercato interno dell’energia pienamente operativo e interconnesso che contribuisca ad assicurare l’approvvigionamento di energia a prezzi ragionevoli ed in maniera sostenibile per l’economia dell’Unione è fondamentale al fine di accrescere la competitività e garantire che tutti i consumatori possano acquistare energia ai prezzi più convenienti.
(2)
Per poter procedere verso una maggiore integrazione del mercato, è importante che le norme in materia di bilanciamento del gas nelle reti di trasporto agevolino gli scambi del gas tra le zone di bilanciamento migliorando così lo sviluppo della liquidità del mercato. Pertanto il presente regolamento stabilisce norme armonizzate a livello dell’Unione relative al bilanciamento che hanno l’obiettivo di fornire agli utenti della rete la certezza di poter gestire le loro posizioni di bilanciamento in diverse zone di bilanciamento in tutta l’Unione in un modo non discriminatorio ed efficiente dal punto di vista dei costi.
(3)
Il presente regolamento sostiene lo sviluppo di un mercato del gas all’ingrosso di breve termine concorrenziale nell’Unione europea che offra disponibilità di flessibilità nella fornitura del gas, indipendentemente dalla fonte, ai fini dell’acquisto e della vendita tramite i meccanismi di mercato, in modo che gli utenti della rete possano bilanciare i loro portafogli in modo efficiente e il gestore del sistema di trasporto possa utilizzare tale flessibilità nel bilanciare la rete di trasporto.
(4)
Il regolamento (CE) n. 715/2009 stabilisce norme non discriminatorie per le condizioni di accesso alle reti di trasporto del gas naturale al fine di garantire il corretto funzionamento del mercato interno del gas. Le norme di bilanciamento basate sul mercato incentivano finanziariamente gli utenti della rete ad equilibrare i loro portafogli di bilanciamento attraverso oneri di sbilancio commisurati ai costi.
(5)
Spetta agli utenti della rete la responsabilità di bilanciare le loro immissioni con i loro prelievi in conformità alle norme di bilanciamento volte a promuovere un mercato del gas all’ingrosso di breve termine, mediante piattaforme di scambio istituite per agevolare gli scambi di gas tra gli utenti della rete e i gestori del sistema di trasporto. I gestori del sistema di trasporto provvedono all’eventuale bilanciamento residuo delle reti di trasporto che possa rivelarsi necessario. A tal fine, i gestori del sistema di trasporto seguono l’ordine di merito. L’ordine di merito è strutturato in modo tale che i gestori del sistema di trasporto reperiranno il gas effettuando considerazioni di carattere sia operativo sia economico, utilizzando prodotti che possono essere erogati dalla più ampia gamma possibile di fonti, compresi i prodotti provenienti da impianti di GNL e di stoccaggio. È opportuno che i gestori del sistema di trasporto abbiano come obiettivo di ottimizzare il loro fabbisogno di bilanciamento del gas mediante la compravendita di prodotti standardizzati di breve termine sul mercato del gas all’ingrosso di breve termine.
(6)
Al fine di consentire agli utenti della rete di bilanciare i loro portafogli di bilanciamento il presente regolamento fissa inoltre requisiti minimi per la trasmissione di informazioni per attuare un sistema di bilanciamento basato sul mercato. I flussi di informazioni definiti nell’ambito del presente regolamento mirano pertanto a sostenere il sistema di bilanciamento giornaliero e a costituire un insieme di informazioni allo scopo di aiutare l’utente della rete a gestire i propri rischi e le proprie opportunità in modo efficiente in termini di costi.
(7)
In aggiunta alla protezione delle informazioni commercialmente sensibili, a norma del presente regolamento è opportuno che i gestori della rete di trasporto mantengano la riservatezza delle informazioni e dei dati loro trasmessi ai fini dell’attuazione del presente regolamento e non rivelino a terzi alcuna delle suddette informazioni e dei suddetti dati o parte di essi eccetto se e nella misura in cui siano legittimamente autorizzati a farlo.
(8)
Il presente regolamento è stato adottato sulla base del regolamento (CE) n. 715/2009 che integra e di cui costituisce parte integrante. I riferimenti al regolamento (CE) n. 715/2009 in altri atti giuridici sono da intendersi anche come riferimenti al presente regolamento. Il presente regolamento si applica alla capacità non esentata nella realizzazione delle nuove grandi strutture che hanno beneficiato di un’esenzione in virtù dell’articolo 32 della direttiva 2009/73/CE del Parlamento europeo e del Consiglio (2) o dell’ex articolo 18 della direttiva 2003/55/CE del Parlamento europeo e del Consiglio (3) nella misura in cui l’applicazione del presente regolamento non pregiudica tale esenzione. Il presente regolamento si applica tenendo conto della natura specifica degli interconnettori.
(9)
Il presente regolamento è stabilito conformemente alla procedura di cui all’articolo 6 del regolamento (CE) n. 715/2009. Esso armonizza ulteriormente le norme di bilanciamento di cui all’articolo 21 del regolamento (CE) n. 715/2009, nell’intento di facilitare gli scambi di gas.
(10)
Il presente regolamento contiene disposizioni che si applicano ai gestori dei sistemi di distribuzione e che mirano ad armonizzare i loro ruoli unicamente nella misura necessaria per la corretta attuazione delle presenti disposizioni.
(11)
È opportuno che le autorità nazionali di regolamentazione e i gestori del sistema di trasporto tengano conto delle buone pratiche e si adoperino per armonizzare i processi di attuazione del presente regolamento. In conformità all’articolo 7 del regolamento (CE) n. 713/2009 del Parlamento europeo e del Consiglio (4), è necessario che l’Agenzia e le autorità nazionali di regolamentazione garantiscano che le norme di bilanciamento siano attuate nel modo più efficace in tutta l’Unione.
(12)
Le misure di cui al presente regolamento sono conformi al parere del comitato istituito a norma dell’articolo 51 della direttiva 2009/73/CE,
HA ADOTTATO IL PRESENTE REGOLAMENTO:
CAPO I
DISPOSIZIONI GENERALI
Articolo 1
Oggetto
Il presente regolamento stabilisce un codice di rete che fissa le norme per il bilanciamento del gas, comprese le norme legate alla rete in materia di procedure di nomina, oneri di sbilancio, procedure di liquidazione delle partite economiche associate agli oneri di sbilancio giornalieri e in materia di bilanciamento operativo tra le reti dei gestori del sistema di trasporto.
Articolo 2
Campo di applicazione
1. Il presente regolamento si applica alle zone di bilanciamento del gas all’interno dei confini dell’Unione.
2. Il presente regolamento non si applica alle zone di bilanciamento situate negli Stati membri che beneficiano di una deroga a norma dell’articolo 49 della direttiva 2009/73/CE.
3. Il presente regolamento non si applica alla riconciliazione necessaria tra le allocazioni e il consumo reale calcolato dalla lettura dei contatori del cliente finale una volta ottenuto.
4. Il presente regolamento non si applica in situazioni di emergenza, quando il gestore del sistema di trasporto attua misure specifiche definite in virtù delle norme nazionali applicabili e sulla base del regolamento (UE) n. 994/2010 del Parlamento europeo e del Consiglio, del 20 ottobre 2010, concernente misure volte a garantire la sicurezza dell’approvvigionamento di gas (5), se del caso.
5. I rispettivi diritti e gli obblighi derivanti dal presente regolamento relativamente agli utenti della rete si applicano unicamente agli utenti della rete che hanno concluso un accordo legalmente vincolante che può consistere in un contratto di trasporto o di altra natura e che consenta loro di presentare notifiche di scambio in conformità all’articolo 5.
Articolo 3
Definizioni
Ai fini del presente regolamento si applicano le definizioni di cui all’articolo 2 del regolamento (CE) n. 715/2009, all’articolo 3 del regolamento (UE) n. 984/2013 della Commissione che istituisce un codice di rete relativo ai meccanismi di assegnazione di capacità nei sistemi di trasporto del gas e che integra il regolamento (CE) n. 715/2009 (6), e all’articolo 2 della direttiva 2009/73/CE. Si applicano, inoltre, le definizioni seguenti. Si intende per:
1)
«zona di bilanciamento», un sistema entry-exit cui si applica uno specifico regime di bilanciamento e che può comprendere sistemi di distribuzione o parte di essi;
2)
«azione di bilanciamento», un’azione mediante la quale il gestore del sistema di trasporto modifica il flusso del gas in immissione o in prelievo nella o dalla rete di trasporto, ad eccezione delle azioni relative al gas non contabilizzato come gas prelevato dal sistema e al gas utilizzato dal gestore del sistema di trasporto per il funzionamento del sistema;
3)
«corrispettivo di neutralità per il bilanciamento», corrispettivo pari alla differenza tra gli importi che il gestore del sistema di trasporto ha ricevuto o deve ricevere e quelli che egli ha pagato o deve pagare in relazione all’espletamento delle sue attività di bilanciamento e che deve essere ricevuto o versato dagli utenti della rete interessati;
4)
«piattaforma di scambio», piattaforma elettronica fornita e gestita da un gestore della piattaforma di scambio attraverso cui le controparti possono presentare e accettare, con diritto di modifica e cancellazione, offerte di vendita e di acquisto per il gas necessario a far fronte alle fluttuazioni di breve termine della domanda o dell’offerta di gas, conformemente ai termini e alle condizioni applicabili alla piattaforma di scambio e che il gestore del sistema di trasporto è tenuto ad osservare nell’intraprendere azioni di bilanciamento;
5)
«controparte», un utente della rete o un gestore del sistema di trasporto che abbiano sottoscritto un contratto con il gestore della piattaforma di scambio e che soddisfino le condizioni necessarie ad eseguire transazioni sulla piattaforma di scambio;
6)
«piattaforma di bilanciamento», piattaforma di scambio in cui il gestore del sistema di trasporto è controparte per tutti gli scambi;
7)
«servizio di bilanciamento», servizio fornito ad un gestore di sistema di trasporto attraverso un contratto di fornitura di gas necessario a far fronte alle fluttuazioni di breve termine della domanda o dell’offerta di gas, che non è un prodotto di breve termine standard;
8)
«quantità confermata», la quantità di gas confermata da un gestore di rete di trasporto il cui flusso deve essere programmato o riprogrammato per il giorno gas G;
9)
«onere di sbilancio giornaliero», importo che un utente della rete paga o riceve in relazione ad un quantitativo di sbilancio giornaliero;
10)
«misurato su base giornaliera», il quantitativo di gas misurato e rilevato una volta al giorno gas;
11)
«misurato su base infragiornaliera», il quantitativo di gas misurato e rilevato almeno due volte nell’arco dello stesso giorno gas;
12)
«misurato su base non giornaliera», il quantitativo di gas misurato e rilevato meno di una volta al giorno gas;
13)
«portafoglio di bilanciamento», un insieme di immissioni e prelievi di un utente della rete;
14)
«quantitativo notificato», quantità di gas trasferita tra un gestore di sistema di trasporto e uno o più utenti della rete o portafogli di bilanciamento,
15)
«allocazione», quantità di gas attribuita ad un utente della rete da un gestore di sistema di trasporto come immissione o prelievo espresso in kWh ai fini della determinazione del quantitativo di sbilancio giornaliero;
16)
«ciclo di rinomine» (re-nomination), processo effettuato dal gestore del sistema di trasporto per fornire ad un utente della rete il messaggio relativo ai quantitativi confermati a seguito del ricevimento di un nuovo programma di trasporto (rinomina);
17)
«corrispettivo infragiornaliero», corrispettivo prelevato da un gestore di sistema di trasporto da un utente della rete o ad essi versato in relazione ad un obbligo infragiornaliero;
18)
«obbligo infragiornaliero», insieme di norme relative alle immissioni e ai prelievi infragiornalieri effettuati dagli utenti della rete imposte da un gestore di sistema di trasporto agli utenti della rete;
19)
«scenario di base», modello per la trasmissione di informazioni in base al quale le informazioni relative ai prelievi misurati su base non giornaliera consistono in previsioni a un giorno («day-ahead») e infragiornaliere;
20)
«variante 1», modello per la trasmissione di informazioni in base al quale le informazioni relative ai prelievi misurati su base non giornaliera e su base giornaliera sono basate sulla ripartizione dei flussi misurati nel corso del giorno gas;
21)
«variante 2», modello per la trasmissione di informazioni in base al quale le informazioni sui prelievi misurati su base non giornaliera sono basate su previsioni a un giorno («day-ahead»).
CAPO II
SISTEMA DI BILANCIAMENTO
Articolo 4
Principi generali
1. Gli utenti della rete hanno la responsabilità di bilanciare i loro portafogli di bilanciamento in modo da minimizzare la necessità per gli operatori del sistema di trasporto di intraprendere le azioni di bilanciamento definite nel presente regolamento.
2. Le norme di bilanciamento stabilite in conformità al presente regolamento riflettono il reale fabbisogno del sistema poiché tengono conto delle risorse disponibili per i gestori del sistema di trasporto e incentivano gli utenti della rete a bilanciare i loro portafogli di bilanciamento in modo efficiente.
3. Gli utenti della rete hanno la possibilità di sottoscrivere un accordo vincolante con il gestore del sistema di trasporto che consenta loro di trasmettere le notifiche di scambio indipendentemente dal fatto di aver sottoscritto un contratto di capacità di trasporto.
4. Se in una zona di bilanciamento è attivo più di un gestore di sistema di trasporto, il presente regolamento si applica a tutti i gestori di sistemi di trasporto attivi all’interno della zona suddetta. Nel caso in cui la responsabilità di mantenere le loro reti di trasporto bilanciate sia stata trasferita ad un altro organismo, il presente regolamento si applica a tale organismo in conformità a quanto stabilito dalle norme nazionali applicabili.
Articolo 5
Notifiche di scambio e allocazioni
1. Il trasferimento di gas tra due portafogli di bilanciamento all’interno di una zona di bilanciamento è effettuato tramite notifiche di scambio in vendita e in acquisto presentate al gestore del sistema di trasporto per il giorno gas.
2. Il calendario di presentazione, revoca e modifica delle notifiche di scambio è definito dal gestore del sistema di trasporto nel contratto di trasporto o altro accordo vincolante con gli utenti della rete, tenendo conto dei tempi, se del caso, per processare le notifiche di scambio. Il gestore del sistema di trasporto consente agli utenti della rete di presentare notifiche di scambio vicino al momento in cui lo scambio diventa effettivo.
3. Il gestore del sistema di trasporto riduce al minimo il tempo necessario per processare le notifiche di scambio. Il tempo necessario per processare una notifica non supera trenta minuti, salvo nei casi nei quali il tempo in cui lo scambio diventa effettivo permette di aumentare fino a due ore il tempo per processarla.
4. Una notifica di scambio contiene almeno le seguenti informazioni:
a)
il giorno gas nel quale il gas è trasferito;
b)
l’identificazione dei portafogli di bilanciamento in questione;
c)
se si tratta di una notifica di vendita o di acquisto;
d)
il quantitativo notificato, espresso in kWh/g per un quantitativo notificato su base giornaliera o in kWh/h per un quantitativo notificato su base oraria, come richiesto dal gestore del sistema di trasporto.
5. Se riceve una serie corrispondente di notifiche di scambio di vendita e di acquisto e i quantitativi notificati sono uguali, il gestore del sistema di trasporto alloca il quantitativo notificato ai portafogli di bilanciamento in questione:
a)
come prelievo dal portafoglio di bilanciamento dell’utente della rete che effettua la notifica di vendita; e
b)
come immissione nel portafoglio di bilanciamento dell’utente della rete che effettua la notifica di acquisto.
6. Se i quantitativi di notifica di cui al paragrafo 5 non sono uguali, il gestore del sistema di trasporto alloca il quantitativo notificato inferiore specificato nella notifica di scambio pertinente o respinge entrambe le notifiche di scambio. La norma applicabile è definita dal gestore del sistema di trasporto nel contratto di trasporto o altro accordo vincolante.
7. Un fornitore di servizi può agire per conto di un utente della rete ai fini del paragrafo 5, previa approvazione del gestore del sistema di trasporto.
8. Un utente della rete può effettuare una notifica di scambio in un giorno gas indipendentemente dal fatto di aver presentato una nomina per tale giorno gas.
9. I paragrafi da 1 a 8 si applicano, mutatis mutandis, agli operatori del sistema di trasporto che effettuano scambi in conformità all’articolo 6, paragrafo 3, lettera a).
CAPO III
BILANCIAMENTO OPERATIVO
Articolo 6
Disposizioni generali
1. Il gestore del sistema di trasporto adotta azioni di bilanciamento volte a:
a)
mantenere la rete di trasporto entro i suoi limiti operativi;
b)
raggiungere una posizione di linepack di fine giornata nella rete di trasporto diversa da quella anticipata sulla base delle previsioni di immissioni e prelievi per quel giorno gas, coerente con il funzionamento economico ed efficiente della rete di trasporto.
2. Nell’adottare azioni di bilanciamento il gestore del sistema di trasporto tiene conto almeno delle seguenti informazioni riguardo alla zona di bilanciamento:
a)
le stime del gestore del sistema di trasporto relative alla domanda di gas nel corso e al termine del giorno gas per il quale l’azione o le azioni di bilanciamento sono valutate;
b)
le informazioni sulla nomina e l’allocazione nonché sui flussi di gas misurati;
c)
le pressioni del gas nella rete o nelle reti di trasporto.
3. Il gestore del sistema di trasporto intraprende azioni di bilanciamento mediante:
a)
la compravendita di prodotti standardizzati di breve termine su una piattaforma di scambio, e/o
b)
l’utilizzo di servizi di bilanciamento.
4. Nel corso dell’esecuzione delle azioni di bilanciamento, il gestore del sistema di trasporto tiene conto dei seguenti principi:
a)
le azioni di bilanciamento sono intraprese in modo non discriminatorio;
b)
le azioni di bilanciamento tengono conto di qualsiasi obbligo che incombe sui gestori del sistema di trasporto ai fini di gestire una rete di trasporto economica ed efficiente.
Articolo 7
Prodotti standardizzati di breve termine
1. I prodotti standardizzati di breve termine sono scambiati per una consegna su base infragiornaliera o su base day-ahead, sette giorni alla settimana in conformità alle norme applicabili della piattaforma di scambio quali definite tra il gestore della piattaforma di scambio e il gestore del sistema di trasporto.
2. La controparte che propone lo scambio è la controparte che presenta un’offerta di vendita o di acquisto sulla piattaforma di scambio e la controparte che accetta lo scambio è la controparte che accetta l’offerta.
3. Quando è oggetto di scambio un prodotto title:
a)
una controparte presenta una notifica di acquisto e l’altra controparte presenta una notifica di vendita;
b)
entrambe le notifiche specificano il quantitativo di gas trasferito dalla controparte che presenta una notifica di vendita alla controparte che presenta una notifica di acquisto;
c)
quando si notifica un quantitativo su base oraria, esso si applica come valore forfettario a tutte le ore rimanenti del giorno gas a decorrere da un determinato orario d’inizio ed è uguale a zero per tutte le ore precedenti tale orario.
4. Quando è oggetto di scambio un prodotto locational:
a)
il gestore del sistema di trasporto determina i punti di entrata-uscita pertinenti o i relativi raggruppamenti che possono essere utilizzati;
b)
sono soddisfatte tutte le condizioni di cui al paragrafo 3;
c)
la controparte che propone lo scambio modifica il quantitativo di gas da immettere nella rete di trasporto o prelevare dalla stessa nel punto specifico di entrata o uscita, per un quantitativo pari al quantitativo notificato e fornisce prova al gestore del sistema di trasporto che il quantitativo è stato modificato di conseguenza;
5. Quando è oggetto di scambio un prodotto temporal:
a)
le condizioni di cui al paragrafo 3, lettere a) e b) sono soddisfatte;
b)
un quantitativo notificato su base oraria è applicato alle ore del giorno gas a decorrere da un determinato orario di inizio fino a un determinato termine ed è pari a zero per tutte le ore precedenti l’orario d’inizio e per tutte le ore successive al termine.
6. Quando è oggetto di scambio un prodotto temporal locational, sono rispettate le condizioni specificate al paragrafo 4, lettere a) e c), e al paragrafo 5.
7. Nel determinare i prodotti standardizzati di breve termine, i gestori del sistema di trasporto delle zone di bilanciamento adiacenti cooperano per determinare i prodotti pertinenti. Ciascun gestore del sistema di trasporto informa, senza ritardi indebiti, i gestori della piattaforma di scambio pertinente del risultato di tale cooperazione.
Articolo 8
Servizi di bilanciamento
1. Il gestore del sistema di trasporto è autorizzato a ottenere servizi di bilanciamento per le situazioni in cui prodotti standardizzati di breve termine non saranno o non sono in grado di fornire l’effetto necessario a mantenere la rete di trasporto nei suoi limiti operativi o in assenza di liquidità degli scambi di prodotti standardizzati di breve termine.
2. Al fine di realizzare azioni di bilanciamento mediante l’uso di servizi di bilanciamento, il gestore del sistema di trasporto nell’acquistare tali servizi tiene conto almeno dei seguenti elementi:
a)
le modalità tramite le quali i servizi di bilanciamento mantengono la rete di trasporto entro i suoi limiti operativi;
b)
i tempi di reazione dei servizi di bilanciamento rispetto ai tempi di reazione di qualsiasi prodotto standardizzato di breve termine.
c)
il costo stimato dell’acquisto e dell’uso di servizi di bilanciamento rispetto al costo stimato dell’uso di qualsiasi prodotto standardizzato di breve termine disponibile;
d)
l’area in cui il gas deve essere immesso;
e)
i requisiti di qualità del gestore del sistema di trasporto;
f)
in quale misura l’acquisto e l’uso di servizi di bilanciamento può influire sulla liquidità del mercato del gas all’ingrosso di breve termine.
3. I servizi di bilanciamento sono acquistati secondo criteri di mercato mediante una procedura di gara pubblica trasparente e non discriminatoria, in conformità alle norme nazionali applicabili, in particolare:
a)
prima dell’assegnazione di un contratto per un servizio di bilanciamento, il gestore del sistema di trasporto pubblica un bando di gara non ristretto, indicando l’oggetto, il campo di applicazione e le relative istruzioni per gli offerenti, per consentire loro di partecipare alla procedura di gara;
b)
i risultati sono pubblicati senza pregiudicare la protezione delle informazioni commercialmente sensibili e i singoli risultati sono comunicati a ciascun offerente.
4. In determinate circostanze l’autorità nazionale di regolamentazione può approvare una procedura trasparente e non discriminatoria diversa da una gara pubblica.
5. A meno che una decisione dell’autorità nazionale di regolamentazione consenta una maggiore durata di un servizio di bilanciamento, la durata di tale servizio non supera un anno e la data di inizio si situa entro un periodo di dodici mesi dal relativo impegno vincolante delle parti contraenti.
6. Il gestore del sistema di trasporto procede annualmente ad un riesame dell’utilizzo dei propri servizi di bilanciamento al fine di valutare se i prodotti standardizzati di breve termine disponibili possano soddisfare meglio i requisiti operativi del gestore del sistema di trasporto e se l’uso di servizi di bilanciamento possa essere ridotto per l’anno successivo.
7. Il gestore del sistema di trasporto pubblica annualmente le informazioni riguardanti i servizi di bilanciamento acquistati e le relative spese sostenute.
Articolo 9
Ordine di merito
1. Fatti salvi i principi di cui all’articolo 6, paragrafo 4, nel decidere le opportune azioni di bilanciamento, il gestore del sistema di trasporto:
a)
privilegia l’uso dei prodotti title ove necessario e nella misura adeguata rispetto a qualsiasi altro prodotto standardizzato di breve termine disponibile;
b)
utilizza gli altri prodotti standardizzati di breve termine quando sono soddisfatte le seguenti condizioni:
(1)
i prodotti locational quando, al fine di mantenere la rete di trasporto entro i suoi limiti operativi, sono necessarie modifiche nel flusso di gas in determinati punti di entrata e/o uscita e/o a decorrere da un determinato momento del giorno gas;
(2)
i prodotti temporal quando, al fine di mantenere la rete di trasporto entro i suoi limiti operativi, sono necessarie modifiche al flusso di gas per un determinato periodo di tempo all’interno del giorno gas. Il gestore del sistema di trasporto utilizza un prodotto temporal unicamente quando risulti più economico ed efficiente dell’acquisto e della vendita di una combinazione di prodotti title o prodotti locational;
(3)
i prodotti temporal locational quando, al fine di mantenere la rete di trasporto entro i suoi limiti operativi, sono necessarie modifiche al flusso di gas in determinati punti di entrate e/o uscite e per un determinato periodo di tempo all’interno del giorno gas. Il gestore del sistema di trasporto utilizza un prodotto temporal locational unicamente quando risulti più economico ed efficiente dell’acquisto e della vendita di una combinazione di prodotti locational;
c)
utilizza servizi di bilanciamento unicamente nel caso in cui i prodotti standardizzati di breve termine non sono o non saranno in grado di fornire, secondo la sua valutazione, la reazione necessaria al fine di mantenere la rete di trasporto entro i limiti operativi.
Il gestore del sistema di traporto tiene conto dell’efficienza dal punto di vista dei costi secondo i livelli rispettivi dell’ordine di merito di cui alle lettere da (a) a (c).
2. Nel corso dello scambio di prodotti standardizzati di breve termine, il gestore del sistema di trasporto privilegia l’uso di prodotti infragiornalieri rispetto a prodotti day-ahead, ove necessario e nella misura adeguata.
3. Il gestore del sistema di trasporto può ottenere l’autorizzazione dall’autorità nazionale di regolamentazione di effettuare scambi all’interno di una zona di bilanciamento adiacente e trasportare il gas verso e da tale zona di bilanciamento in alternativa allo scambio di prodotti title e/o prodotti locational nella propria zona o nelle proprie zone di bilanciamento. Nel decidere la concessione dell’autorizzazione, l’autorità nazionale di regolamentazione può prendere in considerazione soluzioni alternative per migliorare il funzionamento del mercato nazionale. Le condizioni applicabili sono riesaminate annualmente dal gestore del sistema di trasporto e dall’autorità nazionale di regolamentazione. L’uso di tale azione di bilanciamento non limita l’accesso e l’uso, da parte degli utenti della rete, di capacità nel punto di interconnessione in questione.
4. Il gestore del sistema di trasporto pubblica annualmente le informazioni relative ai costi, alla frequenza e alla quantità delle azioni di bilanciamento intraprese in conformità a ciascuno dei requisiti di cui al paragrafo 1 e delle azioni di bilanciamento intraprese in conformità al paragrafo 3.
Articolo 10
Piattaforma di scambio
1. Ai fini dell’approvvigionamento di prodotti standardizzati di breve termine, il gestore del sistema di trasporto effettua gli scambi su una piattaforma di scambio che soddisfa tutti i seguenti criteri:
a)
fornisce un sostegno sufficiente per tutto il giorno gas sia agli scambi tra gli utenti della rete, sia ai gestori del sistema di trasporto per intraprendere adeguate azioni di bilanciamento mediante lo scambio di prodotti standardizzati di breve termine adeguati;
b)
fornisce un accesso trasparente e non discriminatorio;
c)
fornisce servizi garantendo parità di trattamento;
d)
garantisce l’anonimato degli scambi almeno fino alla conclusione della transazione;
e)
fornisce un elenco dettagliato delle offerte di acquisto e di vendita in corso a tutte le controparti;
f)
garantisce che tutti gli scambi siano debitamente notificati al gestore del sistema di trasporto.
2. Il gestore del sistema di trasporto si adopera per garantire che i criteri di cui al paragrafo 1 siano soddisfatti almeno su una piattaforma di scambio. Se non è stato in grado di garantire il rispetto dei criteri summenzionati in almeno una piattaforma di bilanciamento, il gestore del sistema di trasporto adotta le misure necessarie per l’istituzione di una piattaforma di bilanciamento o di una piattaforma di bilanciamento comune ai sensi dell’articolo 47.
3. Dopo che ogni scambio è stato concluso, il gestore della piattaforma di scambio mette a disposizione delle controparti interessate dettagli sufficienti a conferma dello scambio.
4. La controparte è responsabile della presentazione della notifica di scambio al gestore del sistema di trasporto ai sensi dell’articolo 5, a meno che la responsabilità sia assegnata al gestore della piattaforma di scambio o a terzi, in conformità alle norme applicabili della piattaforma di scambio.
5. Il gestore della piattaforma di scambio:
a)
pubblica l’andamento del prezzo marginale di acquisto e del prezzo marginale di vendita dopo ogni scambio senza ritardi indebiti; o
b)
fornisce al gestore del sistema di trasporto le informazioni nel caso in cui tale gestore decida di pubblicare l’andamento del prezzo marginale di acquisto e del prezzo marginale di vendita. Il gestore del sistema di trasporto pubblica tali informazioni dopo averne ricevuto la richiesta senza ritardi indebiti.
Se vi è più di un gestore della piattaforma di scambio nella stessa zona di bilanciamento si applica la lettera b).
6. Il gestore della piattaforma di scambio consente lo scambio su tale piattaforma unicamente a condizione che gli utenti della rete abbiano il diritto di effettuare notifiche di scambio.
7. Il gestore del sistema di trasporto informa senza ritardi indebiti il gestore della piattaforma di scambio se l’utente della rete perde il diritto di effettuare notifiche di scambio a norma degli accordi contrattuali in vigore, il che può comportare la sospensione del diritto dell’utente della rete di operare scambi sulla piattaforma di scambio, fatte salve le altre soluzioni a cui potrebbe ricorrere il gestore della piattaforma in tal caso, in conformità alle norme applicabili della piattaforma.
Articolo 11
Incentivi
1. Al fine di favorire la liquidità del mercato del gas all’ingrosso di breve termine, l’autorità nazionale di regolamentazione può incentivare il gestore del sistema di trasporto ad adottare azioni di bilanciamento in modo efficiente o a ottimizzare l’adozione di azioni di bilanciamento tramite lo scambio di prodotti standardizzati di breve termine.
2. Il gestore del sistema di trasporto può sottoporre all’approvazione dell’autorità nazionale di regolamentazione un meccanismo di incentivi in linea con i principi generali definiti dal presente regolamento.
3. Prima di sottoporre la proposta di cui al paragrafo 2, il gestore del sistema di trasporto può consultare le parti interessate di propria iniziativa o su richiesta delle autorità nazionali di regolamentazione.
4. Il meccanismo di incentivazione:
a)
si basa sulle prestazioni del gestore del sistema di trasporto sotto forma di pagamenti, soggetti a un massimale, versati al gestore del sistema di trasporto nel caso di una buona prestazione oppure versati dal gestore del sistema di trasporto nel caso di una scarsa prestazione; le prestazioni sono misurate in riferimento a obiettivi di prestazione predeterminati i quali possono comprendere, tra l’altro, obiettivi di costo;
b)
tiene conto dei mezzi a disposizione del gestore del sistema di trasporto per avere il controllo delle prestazioni;
c)
garantisce che la sua applicazione rifletta in modo preciso la ripartizione delle responsabilità tra le parti coinvolte;
d)
è adattato in funzione dello stato di sviluppo dei mercati di riferimento nel quale deve essere applicato;
e)
è rivisto regolarmente dall’autorità nazionale di regolamentazione in stretta collaborazione col gestore del sistema di trasporto per valutare se e in quale misura possono essere necessarie modifiche dello stesso.
CAPO IV
NOMINE
Articolo 12
Disposizioni generali
1. Il quantitativo di gas da specificare nelle nomine e rinomine, è espresso in kWh/g per le nomine e le rinomine su base giornaliera o in kWh/h per le nomine e le rinomine su base oraria.
2. L’operatore del sistema di trasporto può esigere che gli utenti della rete forniscano altre informazioni sulle nomine e rinomine, aggiuntive a quelle previste dal presente regolamento, comprendenti, tra l’altro, una previsione precisa, aggiornata e sufficientemente dettagliata delle immissioni e dei prelievi in funzione del fabbisogno specifico del gestore del sistema di trasporto.
3. Gli articoli da 13 a 16 relativi alle nomine e rinomine dei prodotti di capacità disaggregata si applicano, mutatis mutandis, alle nomine e rinomine singole di prodotti di capacità aggregata. I gestori del sistema di trasporto cooperano ai fini dell’attuazione delle norme sulle nomine e rinomine per i prodotti di capacità aggregata nei punti di interconnessione.
4. Si applicano l’articolo 15, paragrafo 3, e l’articolo 17, paragrafo 1, fatta salva la norma relativa ai tempi di interruzione minimi di cui all’articolo 22 del regolamento (UE) n. 984/2013, del 14 ottobre 2013, che istituisce un codice di rete relativo ai meccanismi di allocazione della capacità nei sistemi di trasporto del gas che integra il regolamento (CE) n. 715/2009 (7).
Articolo 13
Informazioni relative alle nomine e alle rinomine nei punti di interconnessione
Le nomine e le rinomine fornite dagli utenti della rete ai gestori del sistema di trasporto per quanto riguarda i punti di interconnessione contengono almeno le seguenti informazioni:
1)
identificazione del punto di interconnessione;
2)
direzione del flusso di gas;
3)
identificazione dell’utente della rete o, se del caso, identificazione del suo portafoglio di bilanciamento;
4)
identificazione della controparte dell’utente della rete o, se del caso, identificazione del suo portafoglio di bilanciamento;
5)
orario di inizio e di termine del flusso di gas per cui è presentata la nomina o la rinomina;
6)
giorno gas G;
7)
il quantitativo di gas richiesto da trasportare.
Articolo 14
Procedura di nomina nei punti di interconnessione
1. Un utente della rete ha il diritto di presentare al gestore del sistema di trasporto una nomina per il giorno G entro la scadenza prevista per le nomine del giorno gas G-1. La scadenza per le nomine sono le ore 13:00 UTC (ora solare) o le ore 12:00 UTC (ora legale) del giorno gas G-1.
2. Il gestore del sistema di trasporto tiene conto dell’ultima nomina ricevuta da un utente della rete entro la scadenza prevista per le nomine.
3. Il gestore del sistema di trasporto invia il messaggio relativo ai quantitativi confermati agli utenti della rete interessati non oltre la scadenza prevista per le conferme del giorno gas G-1. La scadenza per le conferme sono le ore 15:00 UTC (ora solare) o le ore14:00 UTC (ora legale) del giorno gas G-1.
4. I gestori del sistema di trasporto possono decidere di offrire un ciclo di pre-nomina in ciascun lato del punto di interconnessione all’interno del quale:
a)
gli utenti della rete non sono obbligati a presentare le nomine;
b)
gli utenti della rete possono presentare ai gestori del sistema di trasporto le nomine per il giorno gas G non oltre le 12:00 UTC (ora solare) o le 11:00 UTC (ora legale) del giorno gas G-1;
c)
il gestore del sistema di trasporto invia il messaggio relativo ai quantitativi processati agli utenti della rete interessati entro le ore 12:30 UTC (ora solare) o le ore11:30 UTC (ora legale) del giorno gas G-1.
5. In mancanza di una nomina valida trasmessa dagli utenti della rete entro la scadenza prevista per le nomine, i rispettivi gestori del sistema di trasporto applicano la regola di default per la nomina concordata tra loro. I gestori del sistema di trasporto rendono disponibile agli utenti della rete la regola di default in vigore sulle nomine in un punto di interconnessione.
Articolo 15
Procedura di rinomina nei punti di interconnessione
1. Un utente della rete ha facoltà di presentare rinomine entro il periodo di tempo riservato alle rinomine che inizia immediatamente dopo la scadenza per le conferme e si conclude non prima delle tre ore che precedono la fine del giorno gas G. Il gestore del sistema di trasporto avvia un ciclo di rinomine all’inizio di ogni ora del periodo dedicato alle rinomine.
2. Il gestore del sistema di trasporto tiene conto dell’ultima rinomina ricevuta da un utente della rete prima dell’inizio del ciclo di rinomine.
3. Il gestore del sistema di trasporto invia il messaggio relativo ai quantitativi confermati agli utenti della rete interessati entro due ore dall’inizio di ogni ciclo di rinomine. La modifica del flusso del gas acquista efficacia due ore dopo l’inizio del ciclo di rinomine tranne nei casi in cui:
a)
l’utente della rete richieda un’ora di inizio successiva; oppure
b)
il gestore del sistema di trasporto autorizzi un’ora di inizio anteriore.
4. Qualsiasi modifica al flusso di gas è intesa acquistare efficacia all’inizio di ogni ora.
Articolo 16
Disposizioni specifiche per i punti di interconnessione
1. Quando in un punto di interconnessione coesistono nomine e rinomine su base giornaliera e su base oraria, i gestori del sistema di trasporto o le autorità nazionali di regolamentazione competenti, a seconda del caso, possono consultare le parti interessate al fine di verificare se debbano essere presentate nomine e rinomine armonizzate per entrambi i lati del suddetto punto di interconnessione. Tale consultazione prende in considerazione almeno i seguenti elementi:
a)
l’impatto finanziario sui gestori del sistema di trasporto e sugli utenti della rete;
b)
l’impatto sugli scambi transfrontalieri;
c)
l’impatto sul regime di bilanciamento giornaliero nel punto o nei punti di interconnessione.
2. A seguito di tale consultazione, le eventuali modifiche proposte sono approvate dalle autorità nazionali di regolamentazione. Una volta che le modifiche proposte sono approvate, i gestori del sistema di trasporto modificano di conseguenza gli accordi sull’interconnessione in vigore e i contratti di trasporto o altri accordi vincolanti e pubblicano tali modifiche.
Articolo 17
Rifiuto delle nomine e delle rinomine o modifica delle quantità di gas richieste nei punti di interconnessione
1. L’operatore del sistema di trasporto può respingere:
a)
una nomina o una rinomina non oltre due ore dopo la scadenza prevista per le nomine o due ore dopo l’inizio del ciclo di rinomine, se la nomina o la rinomina:
i)
non è conforme ai requisiti per quanto riguarda il suo contenuto;
ii)
è presentata da un organismo diverso da un utente della rete;
iii)
l’accettazione della nomina o della rinomina giornaliera comporta un flusso negativo;
iv)
eccede la capacità assegnata all’utente della rete;
b)
una rinomina, non oltre due ore dopo l’inizio del ciclo rinomine, nei seguenti casi aggiuntivi:
i)
eccede la capacità assegnata all’utente della rete per le ore residue, salvo nel caso in cui tale rinomina sia presentata per richiedere capacità interrompibile, se offerta dal gestore del sistema di trasporto;
ii)
l’accettazione della rinomina oraria comporta una modifica prevista del flusso di gas prima della fine del ciclo di rinomine.
2. Il gestore del sistema di trasporto non respinge una nomina e una rinomina di un utente della rete unicamente sulla base del fatto che le immissioni attese di tale utente non sono pari ai prelievi attesi.
3. Se una rinomina è respinta, il gestore del sistema di trasporto utilizza l’ultimo quantitativo confermato dell’utente della rete, se esistente.
4. Fatte salve le condizioni specifiche applicabili alla capacità interrompibile e alla capacità soggetta alle norme di gestione della congestione, il gestore del sistema di trasporto può, in linea di principio, modificare i quantitativi di gas richiesti nell’ambito di una nomina e di una rinomina unicamente in circostanze eccezionali e in situazioni di emergenza laddove esiste un evidente pericolo per la sicurezza e la stabilità del sistema. In tale caso i gestori del sistema di trasporto informano l’autorità nazionale di regolamentazione delle azioni intraprese.
Articolo 18
Procedura di nomina e rinomina nei punti diversi dai punti di interconnessione
1. L’autorità nazionale di regolamentazione, se non già determinato e previa consultazione del gestore del sistema di trasporto, determina in quali punti diversi dai punti di interconnessione sono necessarie nomine e rinomine.
2. Nei casi in cui sono necessarie nomine e rinomine in punti diversi dai punti di interconnessione si applicano i seguenti principi:
a)
gli utenti della rete hanno il diritto di presentare rinomine per il giorno gas;
b)
il gestore del sistema di trasporto conferma o respinge le nomine e rinomine presentate tenendo conto dei limiti temporali di cui all’articolo 17.
CAPO V
ONERI DI SBILANCIO GIORNALIERI
Articolo 19
Disposizioni generali
1. Gli utenti della rete sono tenuti a pagare o hanno diritto di ricevere (a seconda del caso) oneri o corrispettivi di sbilancio in relazione al quantitativo del loro sbilancio giornaliero per ciascun giorno gas.
2. Gli oneri di sbilancio giornalieri sono indicati separatamente nelle fatture del gestore del sistema di trasporto destinate agli utenti della rete.
3. L’onere di sbilancio giornaliero riflette i costi e tiene conto dei prezzi associati alle azioni di bilanciamento del gestore del sistema di trasporto, se del caso, e del piccolo aggiustamento di cui all’articolo 22, paragrafo 6.
Articolo 20
Metodo di calcolo degli oneri di sbilancio giornalieri
1. Il gestore del sistema di trasporto presenta il metodo di calcolo degli oneri di sbilancio giornalieri da applicare nella propria zona di bilanciamento alla competente autorità nazionale di regolamentazione per l’approvazione.
2. Una volta approvato, il metodo di calcolo degli oneri di sbilancio giornalieri è pubblicato sul sito Internet pertinente. Ogni aggiornamento dello stesso è pubblicato tempestivamente.
3. Il metodo di calcolo degli oneri di sbilancio giornalieri definisce:
a)
il calcolo del quantitativo di sbilancio giornaliero di cui all’articolo 21;
b)
il calcolo del prezzo applicabile di cui all’articolo 22; e
c)
qualsiasi altro parametro necessario.
Articolo 21
Calcolo del quantitativo di sbilancio giornaliero
1. Il gestore del sistema di trasporto calcola un quantitativo di sbilancio giornaliero per ciascun portafoglio di bilanciamento dell’utente della rete per ogni giorno gas secondo la seguente formula:
quantitativo giornaliero di sbilancio = immissioni - prelievi
2. Il calcolo del quantitativo dello sbilanciamento giornaliero è adeguato di conseguenza se:
a)
è disponibile il servizio di flessibilità del linepack; e/o
b)
sono in vigore misure in base alle quali gli utenti della rete forniscono gas, compreso il gas in natura, per compensare:
i)
il gas non contabilizzato come gas prelevato dal sistema, come perdite, errori di misurazione; e/o
ii)
il gas utilizzato dal gestore del sistema di trasporto per il funzionamento del sistema, come il gas utilizzato per gli autoconsumi.
3. Se la somma delle immissioni di un utente della rete per il giorno gas è uguale alla somma dei suoi prelievi per il medesimo giorno gas, tale utente della rete è da ritenersi bilanciato per il giorno gas suddetto.
4. Se la somma delle immissioni di un utente della rete per il giorno gas non è uguale alla somma dei suoi prelievi per il medesimo giorno gas, tale utente non è ritenuto bilanciato per il giorno gas e si applicano gli oneri di sbilancio giornalieri conformemente all’articolo 23.
5. Il gestore del sistema di trasporto fornisce all’utente della rete i suoi quantitativi di sbilancio iniziale giornaliero e i suoi quantitativi di sbilancio finale giornaliero a norma dell’articolo 37.
6. L’onere di sbilancio giornaliero è basato sul quantitativo finale di sbilancio giornaliero.
Articolo 22
Prezzo applicabile
1. Ai fini del calcolo degli oneri di sbilancio giornalieri di cui all’articolo 23 il prezzo applicabile è determinato come segue:
a)
il prezzo marginale di vendita se il quantitativo dello sbilancio giornaliero è positivo (vale a dire quando le immissioni dell’utente della rete per il giorno gas in questione superano i prelievi per il medesimo giorno gas); oppure
b)
il prezzo marginale di acquisto se il quantitativo dello sbilancio giornaliero è negativo (vale a dire quando i prelievi dell’utente della rete per il giorno gas in questione superano le immissioni per il medesimo giorno gas).
2. Il prezzo marginale di vendita e il prezzo marginale di acquisto sono calcolati per ciascun giorno gas conformemente ai seguenti elementi:
a)
il prezzo marginale di vendita è il più basso tra i seguenti:
i)
il prezzo più basso di tutte le vendite di prodotti title in cui il gestore del sistema di trasporto è coinvolto per il giorno gas; oppure
ii)
il prezzo medio ponderato del gas in tale giorno gas, da cui viene detratto un piccolo aggiustamento;
b)
il prezzo marginale di acquisto è il più elevato tra i seguenti:
i)
il prezzo più elevato di tutti gli acquisti di prodotti title in cui il gestore del sistema di trasporto è coinvolto per il giorno gas; oppure
ii)
il prezzo medio ponderato del gas in tale giorno gas, a cui viene sommato un piccolo aggiustamento.
3. Al fine di determinare il prezzo marginale di vendita, il prezzo marginale di acquisto e il prezzo medio ponderato, gli scambi corrispondenti sono effettuati su piattaforme di scambio che vengono identificate preventivamente dal gestore del sistema di trasporto e approvate dall’autorità nazionale di regolamentazione. Il prezzo medio ponderato è equivalente al prezzo medio ponderato sull’energia degli scambi in prodotti title effettuati presso il punto di scambio virtuale in un giorno gas.
4. Nei casi in cui non sia possibile applicare il paragrafo 2, lettere a) e b) per il calcolo di un prezzo marginale di vendita e/o di un prezzo marginale di acquisto, viene definita una regola di default.
5. Previa approvazione da parte dell’autorità nazionale di regolamentazione, il prezzo dei prodotti locational può essere preso in considerazione al fine di determinare il prezzo marginale di vendita, il prezzo marginale di acquisto e il prezzo medio ponderato, se proposto dal gestore del sistema di trasporto tenendo conto contemporaneamente della misura in cui il gestore del sistema di trasporto utilizza prodotti locational.
6. Il piccolo aggiustamento:
a)
incentiva gli utenti della rete a bilanciare le immissioni e i prelievi;
b)
è progettato e applicato in maniera non discriminatoria, al fine di:
i)
non scoraggiare l’ingresso sul mercato;
ii)
non ostacolare lo sviluppo di mercati competitivi;
c)
non ha un impatto negativo sul commercio transfrontaliero;
d)
non causa un’eccessiva esposizione finanziaria degli utenti della rete a oneri di sbilancio.
7. Il valore del piccolo aggiustamento può essere diverso nella determinazione del prezzo marginale di acquisto e del prezzo marginale di vendita. Il valore di tale piccolo aggiustamento non supera il dieci per cento del prezzo medio ponderato, a meno che il gestore del sistema di trasporto interessato possa giustificare un valore diverso all’autorità nazionale di regolamentazione e previa approvazione della medesima autorità a norma dell’articolo 20.
Articolo 23
Oneri di sbilancio giornalieri
1. Per calcolare gli oneri di sbilancio giornalieri per ciascun utente della rete, il gestore del sistema di trasporto moltiplica il quantitativo di sbilancio giornaliero di un utente della rete per il prezzo applicabile fissato in conformità all’articolo 22.
2. Gli oneri di sbilancio giornalieri sono applicati come segue:
a)
se il quantitativo di sbilancio giornaliero dell’utente della rete per il giorno gas è positivo si considera che l’utente della rete abbia venduto al gestore del sistema di trasporto un quantitativo di gas equivalente al quantitativo di sbilancio giornaliero e pertanto abbia il diritto di ottenere un credito per quanto riguarda gli oneri di sbilancio giornalieri dal gestore del sistema di trasporto; e
b)
se il quantitativo di sbilancio giornaliero dell’utente della rete per il giorno gas è negativo si considera che l’utente della rete abbia acquistato dal gestore del sistema di trasporto un quantitativo di gas equivalente al quantitativo di sbilancio giornaliero e pertanto sia obbligato a pagare gli oneri di sbilancio giornalieri al gestore del sistema di trasporto.
CAPO VI
OBBLIGHI INFRAGIORNALIERI
Articolo 24
Disposizioni generali
1. Un gestore del sistema di trasporto ha il diritto di applicare obblighi infragiornalieri unicamente al fine di incentivare gli utenti della rete a gestire la loro posizione infragiornaliera in modo da garantire l’integrità di sistema della propria rete di trasporto e ridurre al minimo la necessità di intraprendere azioni di bilanciamento.
2. Se al gestore del sistema di trasporto è richiesto di fornire informazioni agli utenti della rete per consentire loro di gestire le loro esposizioni associate con posizioni infragiornaliere, esse sono trasmesse con regolarità. Se del caso, tali informazioni sono trasmesse in seguito a una richiesta presentata da ciascun utente della rete una sola volta.
Articolo 25
Tipi di obblighi infragiornalieri
Vi sono tre tipi di obblighi infragiornalieri, ciascuno dei quali incentiva l’utente della rete a perseguire un obiettivo specifico come definito dal presente articolo:
1.
obbligo infragiornaliero per il sistema:
è concepito in modo da incentivare gli utenti della rete a mantenere la rete di trasporto entro i suoi limiti operativi e definisce quanto segue:
a)
i limiti operativi entro i quali la rete di trasporto deve mantenersi;
b)
le azioni che gli utenti della rete possono intraprendere per mantenere la rete di trasporto entro i limiti operativi;
c)
le conseguenti azioni di bilanciamento del gestore del sistema di trasporto se ci si approssima ai limiti operativi della rete di trasporto o si raggiungono tali limiti;
d)
l’attribuzione dei costi e/o dei ricavi degli utenti della rete e/o le conseguenze sulla posizione infragiornaliera di questi ultimi derivanti dalle azioni di bilanciamento intraprese dal gestore del sistema di trasporto;
e)
i relativi corrispettivi che sono basati sulla posizione infragiornaliera dell’utente della rete;
2.
obbligo infragiornaliero del portafoglio di bilanciamento:
è concepito in modo da incentivare gli utenti della rete a mantenere la propria posizione individuale nel corso del giorno gas entro un intervallo predefinito e definisce quanto segue:
a)
per ogni portafoglio di bilanciamento l’intervallo entro il quale deve mantenersi il portafoglio di bilanciamento;
b)
come è determinato l’intervallo di cui sopra;
c)
le conseguenze per gli utenti della rete che non rispettano l’intervallo definito e, se del caso, i dettagli relativi alle modalità di calcolo degli oneri corrispondenti;
d)
gli oneri relativi che sono basati sulla singola posizione infragiornaliera dell’utente della rete.
3.
Obbligo infragiornaliero per i punti di entrata-uscita:
è concepito in modo da incentivare gli utenti della rete a limitare il flusso di gas o la variazione del flusso del gas in determinate condizioni in punti di entrata-uscita specifici e definisce quanto segue:
a)
i limiti nel flusso del gas e/o nella variazione del flusso del gas;
b)
il punto di entrata e/o di uscita o l’insieme di punti di entrata e/o di uscita cui tali limiti si applicano;
c)
le condizioni alle quali si applicano i suddetti limiti;
d)
le conseguenze del mancato rispetto di tali limiti.
Tale obbligo viene ad aggiungersi a tutti gli altri accordi con i clienti finali contenenti, tra l’altro, specifiche restrizioni locali e obblighi relativi al flusso fisico del gas.
Articolo 26
Requisiti per gli obblighi infragiornalieri
1. Il gestore del sistema di trasporto può proporre all’autorità nazionale di regolamentazione un obbligo infragiornaliero o una modifica dello stesso. Esso può combinare le caratteristiche dei diversi tipi di cui all’articolo 25, a condizione che la proposta soddisfi i criteri di cui al paragrafo 2. Il diritto del gestore del sistema di trasporto a presentare una proposta non pregiudica il diritto dell’autorità nazionale di regolamentazione ad adottare una decisione di propria iniziativa.
2. Gli obblighi infragiornalieri soddisfano i seguenti criteri:
a)
un obbligo infragiornaliero e i relativi oneri infragiornalieri, se esistenti, non ostacolano indebitamente il commercio transfrontaliero e i nuovi utenti della rete che entrano nel mercato in questione;
b)
un obbligo infragiornaliero è applicato unicamente nel caso in cui gli utenti della rete dispongano di informazioni adeguate, prima dell’eventuale applicazione di un onere, riguardo alle immissioni e/o ai prelievi e dispongano di mezzi ragionevoli per reagire e gestire la loro esposizione;
c)
i costi principali che gli utenti della rete devono sostenere per i loro obblighi di bilanciamento riguardano la loro posizione alla fine del giorno gas;
d)
nella misura del possibile, gli oneri infragiornalieri riflettono i costi sostenuti dal gestore del sistema di trasporto per intraprendere le relative azioni di bilanciamento;
e)
un obbligo infragiornaliero non comporta come conseguenza il fatto che gli utenti della rete si ritrovino in una posizione finanziaria pari allo zero durante il giorno gas;
f)
i vantaggi derivanti dall’istituzione di un obbligo infragiornaliero in termini di funzionamento economico ed efficiente della rete di trasporto sono superiori a qualsiasi potenziale effetto negativo, anche sulla liquidità degli scambi nel punto di scambio virtuale.
3. Il gestore del sistema di trasporto può proporre diversi obblighi infragiornalieri per categorie distinte di punti di entrata-uscita al fine di fornire incentivi migliori per diverse categorie di utenti della rete e di evitare sovvenzioni incrociate. Il diritto del gestore del sistema di trasporto a presentare una proposta non pregiudica il diritto dell’autorità nazionale di regolamentazione di adottare una decisione di propria iniziativa.
4. Il gestore del sistema di trasporto consulta le parti interessate, comprese le autorità nazionali di regolamentazione, i gestori dei sistemi di distribuzione coinvolti e i gestori del sistema di trasporto nelle zone di bilanciamento adiacenti, in merito a qualsiasi obbligo infragiornaliero che intende introdurre, anche per quanto riguarda la metodologia e gli assunti utilizzati per giungere alla conclusione che l’obbligo soddisfa i criteri di cui al paragrafo 2.
5. In seguito al processo di consultazione il gestore del sistema di trasporto produce un documento di raccomandazione che include la proposta definitiva e un’analisi degli aspetti seguenti:
a)
la necessità dell’obbligo infragiornaliero, tenendo conto delle caratteristiche della rete di trasporto e della flessibilità disponibile per il gestore del sistema di trasporto, tramite la compravendita di prodotti standardizzati di breve termine o l’uso di servizi di bilanciamento in conformità al capo III;
b)
le informazioni disponibili che consentono agli utenti della rete di gestire in maniera tempestiva le loro posizioni infragiornaliere;
c)
l’impatto finanziario previsto sugli utenti della rete;
d)
l’effetto sui nuovi utenti della rete che entrano nel mercato in questione, compreso qualsiasi impatto negativo indebito;
e)
l’effetto sul commercio transfrontaliero, compreso l’impatto potenziale sul bilanciamento nelle zone di bilanciamento adiacenti;
f)
l’impatto sul mercato del gas all’ingrosso di breve termine, compresa la liquidità;
g)
la natura non discriminatoria dell’obbligo infragiornaliero.
6. Il gestore del sistema di trasporto presenta il documento di raccomandazione all’autorità nazionale di regolamentazione per l’approvazione della proposta in conformità alla procedura di cui all’articolo 27. Parallelamente, il gestore del sistema di trasporto pubblica il suddetto documento di raccomandazione, fatti salvi gli obblighi di riservatezza cui può essere vincolato, e lo invia all’ENTSOG per conoscenza.
Articolo 27
Processo decisionale dell’autorità nazionale di regolamentazione
1. L’autorità nazionale di regolamentazione adotta e pubblica una decisione motivata entro sei mesi dalla data di ricevimento del documento di raccomandazione completo. Nel decidere se approvare l’obbligo infragiornaliero proposto, l’autorità nazionale di regolamentazione valuta se tale obbligo soddisfa i criteri di cui all’articolo 26, paragrafo 2.
2. Prima di adottare la decisione motivata l’autorità nazionale di regolamentazione si consulta con le autorità nazionali di regolamentazione degli Stati membri adiacenti e tiene conto dei pareri da loro espressi. L’autorità o le autorità nazionali di regolamentazione adiacenti possono chiedere un parere dell’Agenzia a norma dell’articolo 7, paragrafo 4, del regolamento (CE) n. 713/2009 per quanto riguarda la decisione di cui al paragrafo 1.
Articolo 28
Obblighi infragiornalieri esistenti
Se è soggetto ad un obbligo o a obblighi infragiornalieri alla data di entrata in vigore del presente regolamento, entro sei mesi da tale data il gestore del sistema di trasporto segue la procedura di cui all’articolo 26, paragrafi da 5 a 7, e propone gli obblighi infragiornalieri all’autorità nazionale di regolamentazione, per l’approvazione conformemente all’articolo 27, per continuare a utilizzarli.
CAPO VII
DISPOSIZIONI IN MATERIA DI NEUTRALITÀ
Articolo 29
Principi di neutralità
1. Il gestore del sistema di trasporto non guadagna né perde dalla riscossione o dal pagamento di oneri di sbilancio, corrispettivi infragiornalieri, corrispettivi per azioni di bilanciamento e altri corrispettivi connessi alle sue attività di bilanciamento, che si considerano tutte attività intraprese dal gestore del sistema di trasporto per adempiere gli obblighi di cui al presente regolamento.
2. Il gestore del sistema di trasporto comunica agli utenti della rete:
a)
qualsiasi costo e ricavo derivante dagli oneri di sbilancio giornaliero e dai corrispettivi infragiornalieri;
b)
qualsiasi costo e ricavo derivante dalle azioni di bilanciamento effettuate a norma dell’articolo 9, a meno che l’autorità nazionale di regolamentazione consideri che tali costi e ricavi siano stati generati da inefficienze, conformemente alla normativa nazionale applicabile. Tale considerazione si basa su una valutazione che:
i)
dimostra in quale misura il gestore del sistema di trasporto avrebbe potuto ragionevolmente ridurre i costi sostenuti nello svolgimento dell’azione di bilanciamento; e
ii)
viene compiuta in riferimento alle informazioni, al tempo e agli strumenti a disposizione del gestore del sistema di trasporto al momento in cui ha deciso di intraprendere l’azione di bilanciamento;
c)
qualsiasi altro costo e ricavo connesso alle azioni di bilanciamento effettuate dal gestore del sistema di trasporto, a meno che l’autorità nazionale di regolamentazione consideri che tali costi e ricavi siano generati da inefficienze, conformemente alla normativa nazionale applicabile.
3. Qualora venga attuato un incentivo per promuovere l’efficiente esecuzione di azioni di bilanciamento, la perdita finanziaria aggregata è limitata ai soli costi e ricavi inefficienti del gestore del sistema di trasporto.
4. I gestori dei sistemi di trasporto pubblicano i dati pertinenti riguardanti le spese aggregate di cui al paragrafo 1 e i corrispettivi di neutralità aggregati per il bilanciamento, almeno con la stessa frequenza con cui vengono fatturati agli utenti della rete i rispettivi oneri, e almeno una volta al mese.
5. In deroga ai paragrafi 1 e 2, nello svolgimento delle proprie attività di bilanciamento, il gestore del sistema di trasporto può essere soggetto a un meccanismo di incentivazione a norma dell’articolo 11.
Articolo 30
Flussi di cassa relativi al corrispettivo di neutralità per il bilanciamento
1. I corrispettivi di neutralità per il bilanciamento sono pagati dall’utente della rete interessato o vengono ad esso corrisposti.
2. L’autorità nazionale di regolamentazione stabilisce o approva e pubblica il metodo di calcolo dei corrispettivi di neutralità per il bilanciamento, compresa la loro ripartizione tra gli utenti della rete e le norme per la gestione del rischio credito.
3. Il corrispettivo di neutralità per il bilanciamento è proporzionato all’utilizzo da parte dell’utente della rete dei relativi punti di entrata o uscita o della rete di trasporto.
4. Il corrispettivo di neutralità per il bilanciamento è indicato separatamente al momento della fatturazione agli utenti della rete, che deve essere corredata da sufficienti informazioni di supporto, conformemente al metodo di cui al paragrafo 2.
5. Se si applica la variante 2 del modello di informazioni e, di conseguenza, i corrispettivi di neutralità per il bilanciamento possono basarsi sui costi e i ricavi previsti, il metodo applicato dal gestore del sistema di trasporto per il calcolo di tali corrispettivi specifica le modalità di applicazione di un corrispettivo di neutralità distinto rispetto ai prelievi misurati su base non giornaliera.
6. Se del caso, il metodo applicato dal gestore del sistema di trasporto per il calcolo dei corrispettivi di neutralità per il bilanciamento può indicare le regole per la suddivisione delle componenti di tali corrispettivi e la successiva ripartizione degli importi corrispondenti tra gli utenti della rete in modo da ridurre i sussidi incrociati.
Articolo 31
Disposizioni in materia di gestione del rischio credito
1. Il gestore del sistema di trasporto ha il diritto di adottare le misure necessarie e di imporre agli utenti della rete requisiti contrattuali adeguati, comprese garanzie finanziarie, per mitigare le conseguenze di un eventuale mancato pagamento degli importi dovuti ai sensi degli articoli 29 e 30.
2. Le disposizioni contrattuali rispettano la trasparenza e la parità di trattamento, sono proporzionate allo scopo e definite nel metodo di cui all’articolo 30, paragrafo 2.
3. In caso di mancato pagamento da parte di un utente della rete, il gestore del sistema di trasporto non è tenuto a farsi carico di eventuali perdite purché le misure e i requisiti di cui ai paragrafi 1 e 2 siano stati debitamente attuati e tale perdite vengano recuperate conformemente al metodo di cui all’articolo 30, paragrafo 2.
CAPO VIII
COMUNICAZIONE DELLE INFORMAZIONI
Articolo 32
Obblighi informativi in capo al gestore del sistema di trasporto nei confronti degli utenti della rete
Le informazioni fornite agli utenti della rete dal gestore del sistema di trasporto si riferiscono ai seguenti aspetti:
1)
la situazione generale della rete di trasporto, in conformità al punto 3.4, paragrafo 5, dell’allegato I del regolamento (CE) n. 715/2009;
2)
le azioni di bilanciamento del gestore del sistema di trasporto di cui al capo III;
3)
le immissioni e i prelievi effettuati dall’utente della rete per il giorno gas ai sensi degli articoli da 33 a 42.
Articolo 33
Disposizioni generali
1. Se non già fornite dal gestore del sistema di trasporto conformemente all’allegato I, punto 3.1.2, del regolamento (CE) n. 715/2009, questi fornisce tutte le informazioni di cui all’articolo 32 nella seguente maniera:
a)
sul sito web o su altri sistemi del gestore del sistema di trasporto che rendono disponibili le informazioni in formato elettronico;
b)
accessibili agli utenti della rete a titolo gratuito;
c)
facilmente usufruibili;
d)
chiare, quantificabili e di facile accesso;
e)
fornite in modo non discriminatorio;
f)
fornite utilizzando unità coerenti in kWh o kWh/g e kWh/h;
g)
espresse nella(e) lingua(e) ufficiale(i) dello Stato membro e in inglese.
2. Qualora una quantità misurata non possa essere rilevata da un misuratore, si può utilizzare un valore sostitutivo. Tale valore sostitutivo è utilizzato come riferimento alternativo, senza bisogno di un’ulteriore garanzia da parte del gestore del sistema di trasporto.
3. L’accesso alle informazioni non va inteso come fornitura di garanzie specifiche, al di là della messa a disposizione di tali dati in un determinato formato e mediante uno strumento definito quale un sito o un indirizzo web e del relativo accesso degli utenti della rete a tali informazioni in condizioni normali di utilizzo. In nessun caso i gestori del sistema di trasporto sono tenuti a fornire ulteriori garanzie, in particolare in relazione ai sistemi informatici degli utenti della rete.
4. L’autorità nazionale di regolamentazione decide in merito a un modello di informazioni per zona di bilanciamento. Per la trasmissione di informazioni relative alle immissioni e ai prelievi misurati su base infragiornaliera, si applicano le stesse regole a tutti i modelli.
5. Per le zone di bilanciamento ove si intende applicare la variante 2 del modello di informazioni dopo l’entrata in vigore del presente regolamento, il gestore del sistema di trasporto o l’autorità di regolamentazione nazionale, a seconda dei casi, conduce una consultazione preventiva del mercato.
Articolo 34
Immissioni e prelievi effettuati su base infragiornaliera
1. Per le immissioni e i prelievi misurati su base infragiornaliera nella e dalla zona di bilanciamento in cui l’allocazione dell’utente della rete equivale al quantitativo confermato, il gestore del sistema di trasporto non è obbligato a fornire altre informazioni oltre alla quantità confermata.
2. Per le immissioni e i prelievi misurati su base infragiornaliera nella e dalla zona di bilanciamento in cui l’allocazione dell’utente della rete non equivale al quantitativo confermato, nel giorno gas G il gestore del sistema di trasporto comunica agli utenti della rete almeno due aggiornamenti sulla misurazione dei loro flussi, almeno per le immissioni e i prelievi aggregati misurati su base infragiornaliera secondo una delle due seguenti opzioni a scelta del gestore del sistema di trasporto:
a)
ogni aggiornamento indica i flussi di gas a partire dall’inizio del giorno gas G; oppure
b)
ogni aggiornamento indica i flussi di gas incrementali successivi a quello riportato nel precedente aggiornamento.
3. I primi aggiornamenti coprono almeno quattro ore di flussi di gas nel giorno gas G. Tali aggiornamenti vengono trasmessi senza ritardi indebiti ed entro quattro ore dal verificarsi del flusso di gas e non oltre le ore 17:00 UTC (ora solare) o le ore 16:00 UTC (ora legale).
4. Il momento in cui trasmettere il secondo aggiornamento è definito previa approvazione dell’autorità nazionale di regolamentazione ed è pubblicato dal gestore del sistema di trasporto.
5. Il gestore del sistema di trasporto può chiedere agli utenti della rete di indicare a quali delle informazioni di cui al paragrafo 2 essi hanno accesso. In base alla risposta ricevuta, il gestore del sistema di trasporto comunica agli utenti della rete le informazioni a cui non hanno accesso, conformemente ai paragrafi da 2 a 4.
6. Qualora il gestore del sistema di trasporto non sia responsabile della ripartizione del quantitativo di gas tra gli utenti della rete nell’ambito della procedura di allocazione, in deroga al paragrafo 2, il gestore comunica almeno le informazioni relative alle immissioni e i prelievi aggregati come minimo due volte al giorno gas G, per tale giorno gas G.
Articolo 35
Prelievi misurati su base giornaliera
1. Se si applica la variante 1 del modello di informazioni, nel giorno gas G il gestore del sistema di trasporto comunica agli utenti della rete almeno due aggiornamenti sulla ripartizione dei loro flussi misurati, almeno per i prelievi aggregati misurati su base giornaliera secondo una delle due seguenti opzioni a scelta del gestore del sistema di trasporto:
a)
ogni aggiornamento indica i flussi di gas a partire dall’inizio del giorno gas G; oppure
b)
ogni aggiornamento indica i flussi di gas incrementali successivi a quello riportato nel precedente aggiornamento.
2. Ogni aggiornamento è trasmesso entro due ore dalla fine dell’ultima ora dei flussi di gas.
Articolo 36
Prelievi misurati su base non giornaliera
1. Se si applica lo scenario di base del modello di informazioni:
a)
il giorno gas G-1, il gestore del sistema di trasporto comunica agli utenti della rete una previsione relativa ai loro prelievi di gas misurati su base non giornaliera entro le ore 12:00 UTC (ora solare) o le ore 11:00 UTC (ora legale);
b)
il giorno gas G, il gestore del sistema di trasporto comunica agli utenti della rete almeno due aggiornamenti delle previsioni dei loro prelievi misurati su base non giornaliera.
2. Il primo aggiornamento è trasmesso entro le 13:00 UTC (ora solare) o le ore 12:00 UTC (ora legale).
3. Il momento in cui trasmettere il secondo aggiornamento è definito previa approvazione da parte dell’autorità nazionale di regolamentazione ed è pubblicato dal gestore del sistema di trasporto, tenendo conto dei seguenti elementi:
a)
l’accesso a prodotti standardizzati di breve termine su una piattaforma di scambio;
b)
la precisione, rispetto al momento della sua formulazione, della previsione dei prelievi non giornalieri di un utente della rete;
c)
il momento in cui scade il periodo di rinomine, di cui all’articolo 15, paragrafo 1;
d)
momento del primo aggiornamento della previsione dei prelievi di un utente della rete misurati su base non giornaliera.
4. Se si applica la variante 1 del modello di informazioni, nel giorno gas G il gestore del sistema di trasporto comunica agli utenti della rete almeno due aggiornamenti sulla ripartizione dei flussi misurati, almeno per i prelievi aggregati misurati su base non giornaliera, conformemente all’articolo 35.
5. Se si applica la variante 2 del modello di informazioni, nel giorno gas G-1, il gestore del sistema di trasporto comunica agli utenti della rete una previsione relativa ai loro prelievi misurati su base non giornaliera per giorno gas G, conformemente al paragrafo 1, lettera a).
Articolo 37
Immissioni e prelievi dopo il giorno gas
1. Entro la fine del giorno gas G+1 il gestore del sistema di trasporto fornisce a ciascun utente della rete un’allocazione iniziale per le immissioni e i prelievi nel giorno G e un quantitativo iniziale di sbilancio giornaliero:
a)
per lo scenario di base e per la variante 1 dei modelli di informazioni, tutto il gas fornito al sistema di distribuzione viene allocato;
b)
per la variante 2 del modello di informazioni, i prelievi misurati su base non giornaliera sono pari alla previsione dei prelievi misurati su base non giornaliera fornita all’utente della rete nel giorno precedente;
c)
per la variante 1 del modello di informazioni, l’allocazione iniziale e un quantitativo iniziale di sbilancio giornaliero sono considerati l’allocazione finale e il quantitativo finale di sbilancio giornaliero.
2. Qualora si applichi una misura provvisoria ai sensi degli articoli da 47 a 51, l’allocazione iniziale e una quantità iniziale di sbilancio giornaliero possono essere fornite entro tre giorni gas dal giorno gas G nel caso in cui non sia possibile, sul piano tecnico o operativo, conformarsi al paragrafo 1.
3. Il gestore del sistema di trasporto comunica a ciascun utente della rete l’allocazione definitiva delle immissioni e dei prelievi e il quantitativo definitivo di sbilancio giornaliero entro un periodo di tempo definito dalle norme nazionali di applicazione.
Articolo 38
Analisi costi/benefici
1. Entro due anni a decorrere dall’entrata in vigore del presente regolamento, i gestori dei sistemi di trasporto valutano i costi e i benefici relativamente ai seguenti aspetti:
a)
incremento della frequenza delle informazioni trasmesse agli utenti della rete;
b)
riduzione dei tempi relativi alla trasmissione delle informazioni;
c)
miglioramento nella precisione delle informazioni fornite.
Tale analisi dei costi/benefici specifica la ripartizione dei costi e dei benefici tra le categorie delle parti coinvolte.
2. Il gestore del sistema di trasporto consulta le parti interessate su tale valutazione, in cooperazione con i gestori dei sistemi di distribuzione eventualmente coinvolti.
3. Sulla base dei risultati della consultazione, l’autorità nazionale di regolamentazione decide in merito a eventuali cambiamenti relativamente alla trasmissione delle informazioni.
Articolo 39
Obblighi informativi in capo ai gestori del sistema di distribuzione e della parte o delle parti responsabili delle previsioni nei confronti del gestore del sistema di trasporto
1. Ogni gestore del sistema di distribuzione associato a una zona di bilanciamento e ogni parte responsabile delle previsioni comunicano al gestore del sistema di trasporto presente nella zona di bilanciamento corrispondente le informazioni necessarie affinché quest’ultimo sia in grado di trasmetterle agli utenti della rete ai sensi del presente regolamento. Tali informazioni comprendono le immissioni e i prelievi nel sistema di distribuzione, indipendentemente dal fatto che tale sistema faccia parte o meno della zona di bilanciamento.
2. Le informazioni, il formato e la procedura per la loro trasmissione sono definiti in collaborazione dal gestore di sistema di trasporto, dal gestore del sistema di distribuzione e dalla parte responsabile delle previsioni, come opportuno, al fine di assicurare la regolare trasmissione di informazioni agli utenti della rete da parte del gestore del sistema di trasporto a norma del presente capo, e in particolare delle condizioni di cui all’articolo 33, paragrafo 1.
3. Tali informazioni sono fornite al gestore del sistema di trasporto nello stesso formato definito ai sensi delle norme nazionali applicabili e sono coerenti con il formato utilizzato da quest’ultimo per trasmettere le informazioni agli utenti della rete.
4. L’autorità nazionale di regolamentazione può chiedere al gestore del sistema di trasporto, al gestore del sistema di distribuzione e alla parte responsabile della previsione, di proporre un meccanismo di incentivazione per quanto riguarda la messa a disposizione di previsioni precise dei prelievi degli utenti della rete misurati su base non giornaliera; tale meccanismo soddisfa i criteri definiti per il gestore del sistema di trasporto dall’articolo 11, paragrafo 4.
5. L’autorità nazionale di regolamentazione, previa consultazione dei gestori del sistema di trasporto e dei gestori del sistema di distribuzione interessati, designa la parte responsabile delle previsioni per zona di bilanciamento. A tale parte spetta la responsabilità di prevedere i prelievi misurati su base non giornaliera degli utenti della rete e, ove appropriato, la successiva allocazione. Tale parte può essere un gestore del sistema di trasporto, un gestore del sistema di distribuzione o un terzo.
Articolo 40
Obblighi informativi in capo ai gestori del sistema di distribuzione nei confronti del gestore del sistema di trasporto
I gestori del sistema di distribuzione sono tenuti a fornire al gestore del sistema di trasporto informazioni sulle immissioni e i prelievi misurati su base giornaliera e infragiornaliera nel sistema di distribuzione conformemente alle disposizioni in materia di informazioni di cui all’articolo 34, paragrafi da 2 a 6, e agli articoli 35 e 37. Tali informazioni vengono fornite al gestore del sistema di trasporto entro un tempo sufficiente affinché questi possa trasmetterle agli utenti della rete.
Articolo 41
Obblighi informativi in capo ai gestori del sistema di distribuzione nei confronti della parte responsabile delle previsioni
1. I gestori del sistema di distribuzione sono tenuti a fornire alla parte responsabile delle previsioni informazioni sufficienti e aggiornate ai fini dell’applicazione della metodologia per la previsione dei prelievi degli utenti della rete misurati su base non giornaliera di cui all’articolo 42, paragrafo 2. Tali informazioni vengono fornite tempestivamente nel rispetto delle tempistiche indicate dalla parte responsabile delle previsioni per poter rispondere adeguatamente alle loro esigenze.
2. Il paragrafo 1 si applica, mutatis mutandis, alla variante 1.
Articolo 42
Obblighi informativi in capo alla parte responsabile delle previsioni nei confronti del gestore del sistema di trasporto
1. La parte responsabile delle previsioni comunica al gestore del sistema di trasporto le previsioni dei prelievi misurati su base non giornaliera e le successive allocazioni, conformemente agli obblighi informativi di cui agli articoli 36 e 37. Tali informazioni vengono fornite al gestore del sistema di trasporto entro un tempo sufficiente affinché questi possa trasmetterle agli utenti della rete e, ai fini delle previsioni del giorno prima e infragiornaliere dei prelievi degli utenti della rete misurati su base non giornaliera, vengono trasmesse entro un’ora prima del termine di cui all’articolo 36, paragrafo 1, lettere a) e b), a meno che il gestore del sistema e la parte responsabile delle previsioni convengano che un momento successivo sia sufficiente a trasmettere tali informazioni dal gestore del sistema di trasporto agli utenti della rete.
2. La metodologia per la previsione dei prelievi degli utenti della rete misurati su base non giornaliera si basa su un modello statistico di previsione della domanda, in cui a ciascun prelievo misurato non giornalmente viene assegnato un profilo di prelievo, consistente in una formula della variazione della domanda di gas rispetto a variabili quali la temperatura, il giorno della settimana, la tipologia di cliente e i periodi festivi. La metodologia è soggetta a consultazioni prima della sua adozione.
3. Una relazione sulla precisione delle previsioni dei prelievi degli utenti della rete misurati su base non giornaliera viene pubblicata dalla parte responsabile delle previsioni almeno ogni due anni.
4. Ove opportuno, il gestore del sistema di trasporto fornisce i dati relativi ai flussi di gas in un tempo sufficiente per consentire alla parte responsabile delle previsioni di ottemperare agli obblighi di cui al presente articolo.
5. I paragrafi da 2 a 4 si applicano, mutatis mutandis, alla variante 1.
CAPO IX
SERVIZIO DI FLESSIBILITÀ DEL LINEPACK
Articolo 43
Disposizioni generali
1. Un gestore del sistema di trasporto può offrire agli utenti della rete un servizio di flessibilità del linepack dopo l’approvazione delle relative condizioni contrattuali dall’autorità nazionale di regolamentazione.
2. Le condizioni applicabili a un servizio di flessibilità del linepack sono coerenti con la responsabilità degli utenti della rete di bilanciare le immissioni e i prelievi nel giorno gas.
3. Il servizio di flessibilità del linepack è limitato al livello di flessibilità del linepack disponibile nella rete di trasporto e considerato dal gestore del sistema di trasporto come non necessario allo svolgimento della funzione di trasporto.
4. Il gas immesso e prelevato dalla rete di trasporto dagli utenti della rete nell’ambito di tale servizio viene preso in considerazione ai fini del calcolo del quantitativo di sbilancio giornaliero.
5. Il meccanismo di neutralità definito al capo VII non si applica al servizio di flessibilità del linepack, salvo se diversamente deciso dall’autorità nazionale di regolamentazione.
6. Gli utenti della rete comunicano al gestore del sistema di trasporto interessato l’uso del servizio di flessibilità del linepack, notificando le nomine e le rinomine.
7. Il gestore del sistema di trasporto può astenersi dal richiedere che gli utenti della rete presentino le nomine e rinomine di cui al paragrafo 6 se la mancanza di tale notifica non reca pregiudizio allo sviluppo del mercato del gas all’ingrosso di breve termine e il gestore del sistema di trasporto dispone di informazioni sufficienti per fornire un’allocazione precisa dell’uso del servizio di flessibilità del linepack il giorno gas successivo.
Articolo 44
Condizioni per l’erogazione di un servizio di flessibilità del linepack
1. Il servizio di flessibilità del linepack può essere erogato solo se sono soddisfatti i seguenti criteri:
a)
il gestore del sistema di trasporto non ha necessità di sottoscrivere contratti con altri fornitori di servizi infrastrutturali, come un gestore di sistemi di stoccaggio o di sistemi GNL, ai fini della fornitura di un servizio di flessibilità del linepack;
b)
i ricavi generati dal gestore del sistema di trasporto tramite l’erogazione del servizio di flessibilità del linepack sono almeno equivalenti alle spese sostenute o da sostenere nell’ambito dell’erogazione di tale servizio;
c)
il servizio di flessibilità del linepack è offerto in maniera trasparente e non discriminatoria e può essere offerto utilizzando meccanismi concorrenziali;
d)
il gestore del sistema di trasporto non può addebitare, direttamente o indirettamente, a un utente della rete le eventuali spese sostenute per l’erogazione di un servizio di flessibilità del linepack, se tale utente della rete non ha sottoscritto un contratto a tal fine;
e)
l’erogazione di un servizio di flessibilità del linepack non ha un effetto negativo sugli scambi transfrontalieri.
2. Il gestore del sistema di trasporto dà la priorità alla riduzione degli obblighi infragiornalieri rispetto alla fornitura di un servizio di flessibilità del linepack.
CAPO X
MISURE PROVVISORIE
Articolo 45
Misure provvisorie: disposizioni generali
1. In mancanza di sufficiente liquidità del mercato del gas all’ingrosso di breve termine, il gestore del sistema di trasporto applica le opportune misure provvisorie stabilite dagli articoli da 47 a 50. In tal caso, le azioni di bilanciamento effettuate dal gestore del sistema di trasporto favoriscono, nella misura del possibile, la liquidità del mercato del gas all’ingrosso di breve termine.
2. Il ricorso ad una misura provvisoria lascia impregiudicata l’applicazione di qualsiasi altra misura provvisoria alternativa o aggiuntiva, a condizione che tale misura sia volta a promuovere la concorrenza e a stimolare la liquidità del mercato del gas all’ingrosso di breve termine e che sia coerente con i principi generali di cui al presente regolamento.
3. Le misure provvisorie di cui ai paragrafi 1 e 2 sono elaborate ed attuate da ciascun gestore del sistema di trasporto conformemente alla relazione di cui all’articolo 46, paragrafo 1, approvata dall’autorità nazionale di regolamentazione in conformità alla procedura stabilita all’articolo 46.
4. La relazione prevede la cessazione delle misure provvisorie entro cinque anni a decorrere dall’entrata in vigore del presente regolamento.
Articolo 46
Misure provvisorie: relazione annuale
1. Qualora preveda di attuare o di continuare ad attuare misure provvisorie, il gestore del sistema di trasporto prepara una relazione nella quale precisa:
a)
una descrizione del livello di sviluppo e della liquidità del mercato del gas all’ingrosso di breve termine al momento della preparazione della relazione, che indichi, tra l’altro, le seguenti informazioni, se a disposizione del gestore del sistema di trasporto:
i)
il numero delle transazioni concluse presso il punto di scambio virtuale e il numero delle transazioni in generale;
ii)
lo scarto denaro/lettera e i volumi delle offerte di acquisto e di vendita;
iii)
il numero di controparti che hanno accesso al mercato all’ingrosso del gas di breve termine;
iv)
il numero di controparti attive sul mercato del gas all’ingrosso di breve termine durante uno specifico periodo di tempo;
b)
le misure provvisorie da applicare;
c)
le ragioni che hanno determinato l’applicazione delle misure provvisorie:
i)
una spiegazione della necessità di tali misure in considerazione del livello di sviluppo del mercato del gas all’ingrosso di breve termine di cui alla lettera b);
ii)
una valutazione delle modalità in cui tali misure incrementeranno la liquidità del mercato del gas all’ingrosso di breve termine;
d)
un’identificazione delle disposizioni che verranno adottate per eliminare le misure provvisorie, compresi i criteri per la loro applicazione e una valutazione della relativa tempistica.
2. Il gestore del sistema di trasporto consulta le parti interessate in merito alla relazione.
3. In seguito alla consultazione, il gestore del sistema di trasporto sottopone la relazione all’autorità nazionale di regolamentazione per l’approvazione. La prima relazione è presentata entro un termine di sei mesi a decorrere dalla data di entrata in vigore del presente regolamento e le successive relazioni con l’aggiornamento, se del caso, sono presentate annualmente.
4. L’autorità nazionale di regolamentazione adotta e pubblica una decisione motivata entro sei mesi dalla data di ricevimento della relazione completa. Tale decisione è notificata senza indugio all’agenzia e alla Commissione. Nel decidere in merito all’approvazione della relazione, l’autorità nazionale di regolamentazione valuta le sue conseguenze sull’armonizzazione dei sistemi di bilanciamento e su una maggiore integrazione del mercato che assicurino la non discriminazione, una concorrenza efficace e l’efficiente funzionamento del mercato del gas.
5. Si applica la procedura di cui all’articolo 27, paragrafo 2.
Articolo 47
Piattaforma di bilanciamento
1. Qualora il mercato del gas all’ingrosso di breve termine abbia, o si prevede che abbia, un’insufficiente liquidità o qualora non si possano ragionevolmente reperire sul mercato i prodotti temporal o locational richiesti dal gestore del sistema di trasporto, viene istituita una piattaforma di bilanciamento ai fini del bilanciamento svolto dal gestore del sistema di trasporto.
2. I gestori dei sistemi di trasporto valutano la possibilità di creare una piattaforma di bilanciamento comune per le zone di bilanciamento adiacenti nel quadro della cooperazione tra gestori dei sistemi di trasporto, o se esista una sufficiente capacità di interconnessione e la creazione di una tale piattaforma comune sia ritenuta efficiente. Se viene istituita una piattaforma di bilanciamento comune essa è amministrata dai gestori dei sistemi di trasporto interessati.
3. Nel caso in cui la situazione descritta nel paragrafo 1 non presenti un cambiamento sostanziale dopo un periodo di cinque anni, l’autorità nazionale di regolamentazione, fatto salvo l’articolo 45, paragrafo 4, e dopo aver presentato la modifica pertinente della relazione, può decidere di continuare la gestione della piattaforma di bilanciamento per un ulteriore periodo non superiore ai cinque anni.
Articolo 48
Alternativa a una piattaforma di bilanciamento
Se il gestore del sistema di trasporto può dimostrare che, a causa dell’insufficiente capacità di interconnessione tra zone di bilanciamento, il ricorso a una piattaforma di bilanciamento non produce un incremento della liquidità del mercato del gas all’ingrosso di breve termine e non gli consente di realizzare azioni di bilanciamento efficienti, può utilizzare un’alternativa, come i servizi di bilanciamento, previa approvazione dell’autorità nazionale di regolamentazione. Quando tale alternativa è utilizzata sono specificate le condizioni dei successivi accordi contrattuali, nonché i prezzi e la durata applicabili.
Articolo 49
Oneri di sbilancio provvisori
1. Nei casi in cui si rendano necessarie le misure provvisorie di cui all’articolo 45, il prezzo può essere calcolato conformemente alla relazione di cui all’articolo 46, invece di utilizzare il metodo di calcolo degli oneri di sbilancio giornaliero.
2. In tal caso, il calcolo del prezzo può basarsi su un prezzo amministrato, un valore sostitutivo del prezzo di mercato o un prezzo derivato dagli scambi sulla piattaforma di bilanciamento.
3. Il valore sostitutivo del prezzo di mercato è inteso a soddisfare le condizioni di cui all’articolo 22, paragrafo 6. Tale valore è stabilito tenendo in considerazione il potenziale rischio di manipolazione del mercato.
Articolo 50
Tolleranza
1. Le tolleranze possono essere applicate solo nel caso in cui gli utenti della rete non abbiano accesso:
a)
a un mercato del gas all’ingrosso di breve termine che disponga di sufficiente liquidità;
b)
al gas necessario per gestire le fluttuazioni di breve termine della domanda e dell’offerta di gas; oppure
c)
a sufficienti informazioni per quanto riguarda le loro immissioni e i loro prelievi.
2. Le tolleranze si applicano:
a)
in riferimento al quantitativo di sbilancio giornaliero degli utenti della rete;
b)
su base trasparente e non discriminatoria;
c)
soltanto nella misura necessaria e per la durata minima necessaria.
3. L’applicazione di tolleranze può ridurre l’esposizione finanziaria degli utenti della rete al prezzo marginale di vendita o al prezzo marginale di acquisto in relazione a una parte o alla totalità del quantitativo di sbilancio giornaliero per il giorno gas.
4. Il livello di tolleranza è pari al quantitativo massimo di gas che gli utenti della rete possono acquistare o vendere al prezzo medio ponderato. Qualora vi sia un quantitativo residuo di gas che costituisce lo sbilancio giornaliero di un determinato utente della rete e che supera il livello di tolleranza, tale quantitativo viene venduto al prezzo marginale di vendita o acquistato al prezzo marginale di acquisto.
5. Il livello di tolleranza è stabilito in maniera da:
a)
riflettere la flessibilità della rete di trasporto e le esigenze dell’utente della rete;
b)
riflettere il livello di rischio assunto dall’utente della rete nella gestione del bilanciamento delle sue immissioni e dei suoi prelievi;
c)
non pregiudicare lo sviluppo del mercato del gas all’ingrosso di breve termine;
d)
non comportare un aumento dei costi indebitamente eccessivo per le attività di bilanciamento svolte dal gestore del sistema di trasporto.
6. Il livello di tolleranza è calcolato sulla base delle immissioni e dei prelievi di ogni utente della rete, escludendo gli scambi effettuati presso il punto di scambio virtuale, per ogni giorno gas. Le sottocategorie sono precisate in conformità alle norme nazionali applicabili.
7. Il livello di tolleranza applicabile ai prelievi misurati su base non giornaliera definiti ai sensi delle normative nazionali applicabili si basa sulla differenza tra le previsioni dei prelievi misurati su base non giornaliera di un utente della rete e la loro allocazione.
8. Il livello di tolleranza può includere una componente calcolata tenendo conto dell’applicazione della deviazione rispetto alla previsione effettuata per l’utente della rete relativamente ai prelievi misurati su base non giornaliera. Tale deviazione corrisponde all’importo della relativa previsione che:
a)
supera l’allocazione dei prelievi misurati su base non giornaliera qualora il quantitativo di sbilancio giornaliero sia positivo;
b)
è inferiore all’allocazione dei prelievi misurati su base non giornaliera qualora il quantitativo di sbilancio giornaliero sia negativo.
CAPO XI
DISPOSIZIONI FINALI E TRANSITORIE
Articolo 51
Rilascio dell’eccedenza di flessibilità del gestore del sistema di trasporto
1. Se i contratti a lungo termine per l’approvvigionamento di flessibilità che sono validi alla data di entrata in vigore del presente regolamento conferiscono un diritto di prelievo o immissione di determinati volumi di gas al gestore del sistema di trasporto, quest’ultimo si adopera per ridurre tale quantitativo di flessibilità.
2. Nel determinare l’ammontare dell’eccedenza di flessibilità disponibile per l’immissione o il prelievo nell’ambito di un contratto a lungo termine in vigore, il gestore del sistema di trasporto prende in considerazione il ricorso a prodotti standardizzati di breve termine.
3. L’eccedenza di flessibilità può essere rilasciata:
a)
in conformità alle condizioni del contratto esistente, se contenente disposizioni che consentono di ridurre il quantitativo di gas oggetto di impegno e/o di risolvere il contratto esistente; oppure
b)
in assenza di tali diritti contrattuali, nella seguente modalità:
i)
il contratto resta in vigore fino alla sua cessazione conformemente alle condizioni applicabili;
ii)
le parti contraenti valutano ulteriori accordi al fine di rilasciare sul mercato l’eventuale eccedenza di gas non richiesto ai fini del bilanciamento per dare agli altri utenti della rete l’accesso a maggiori risorse di flessibilità.
4. Se il contratto in vigore prevede una riduzione delle risorse di flessibilità in linea con l’eccedenza di disponibilità, il gestore del sistema di trasporto riduce tale flessibilità non appena sia ragionevolmente possibile, a decorrere dalla data di entrata in vigore del presente regolamento o non appena sia stabilita l’esistenza dell’eccedenza.
5. Il gestore del sistema di trasporto consulta le parti interessate su proposte specifiche da attuare quali misure provvisorie per il rilascio di eventuali eccedenze di flessibilità nell’ambito di un contratto a lungo termine in vigore.
6. Il gestore del sistema di trasporto pubblica le informazioni sulle azioni di bilanciamento intraprese in conformità al contratto a lungo termine in vigore.
7. L’autorità nazionale di regolamentazione può fissare obiettivi riguardanti la percentuale di cui vanno ridotti i contratti a lungo termine al fine di incrementare la liquidità del mercato del gas all’ingrosso di breve termine.
Articolo 52
Disposizioni transitorie
1. L’autorità nazionale di regolamentazione può autorizzare il gestore del sistema di trasporto, sulla base di una sua richiesta giustificata, a conformarsi alle disposizioni del presente regolamento entro un periodo di ventiquattro mesi a decorrere dal 1o ottobre 2014, purché non sia attuata dal gestore del sistema di trasporto alcuna misura provvisoria di cui al capo X. Qualora l’autorità nazionale di regolamentazione faccia uso di tale possibilità, il presente regolamento non si applica nella zona di bilanciamento del gestore del sistema di trasporto nell’ambito e per la durata del periodo di transizione stabilito nella decisione dell’autorità nazionale di regolamentazione.
2. L’autorità nazionale di regolamentazione adotta e pubblica una decisione motivata in conformità al paragrafo 1 entro tre mesi dalla data di ricevimento di tale richiesta. La decisione è notificata senza indugio all’Agenzia e alla Commissione.
Articolo 53
Entrata in vigore
Il presente regolamento entra in vigore il ventesimo giorno successivo alla pubblicazione nella Gazzetta ufficiale dell’Unione europea.
Fatti salvi l’articolo 28, l’articolo 33, paragrafo 5, l’articolo 38, paragrafo 1, l’articolo 45, paragrafo 4, l’articolo 46, paragrafo 3, e gli articoli 51 e 52, il presente regolamento si applica a decorrere dal 1o ottobre 2015.
Il presente regolamento è obbligatorio in tutti i suoi elementi e direttamente applicabile in ciascuno degli Stati membri.
Fatto a Bruxelles, il 26 marzo 2014