РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) № 409/2013 НА КОМИСИЯТА
от 3 май 2013 година
за определянето на съвместни проекти, изграждането на структури за управление и определянето на стимули в подкрепа на изпълнението на Европейския генерален план за управление на въздушното движение
(текст от значение за ЕИП)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 550/2004 на Европейския парламент и на Съвета от 10 март 2004 г. за осигуряване на аеронавигационно обслужване в единното европейско небе (1) и по-специално член 15а от него,
като има предвид, че:
(1)
Регулаторната рамка за единното европейско небе включва мерките, посочени в член 3, параграф 1 от Регламент (ЕО) № 549/2004 на Европейския парламент и на Съвета (2).
(2)
Прилагането на регулаторната рамка за единното европейско небе не засяга отговорностите на държавите членки съгласно член 1, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 549/2004.
(3)
В своето съобщение от 22 декември 2011 г. (3) Комисията обяви намерението си да предложи механизми за управление и стимулиране на разгръщането на програмата SESAR („Изследване на управлението на въздушното движение в единното европейско небе“) на основание член 15а от Регламент (ЕО) № 550/2004. Тези механизми включват съвместни проекти, които следва да подпомагат успешното изпълнение на генералния план за управление на въздушното движение (УВД); насоки за съвместни проекти, които следва да установят задължителна рамка за начина, по който тези проекти могат да подпомогнат изпълнението; както и механизми за управление, които следва да гарантират навременното, координирано и синхронизирано разгръщане чрез ясно разпределение на отговорностите между заинтересованите страни.
(4)
Регламент (ЕО) № 550/2004 има за цел да подпомогне ползвателите на въздушното пространство и доставчиците на аеронавигационно обслужване да подобрят общата аеронавигационна инфраструктура, предоставянето на аеронавигационно обслужване и използването на въздушното пространство, като работят заедно по съвместни проекти. Сред целите е също така ускоряването на разгръщането на програмата за изследване на управлението на въздушното движение в единното европейско небе (SESAR).
(5)
Програмата SESAR е създадена с цел модернизиране на европейската система за управление на въздушното движение. Тя представлява технологичната основа на инициативата за единно европейско небе.
(6)
SESAR се състои от три етапа: етап на определяне на съдържанието на следващото поколение системи за УВД; развоен етап, в който се разработват и валидират ново поколение технологични системи, компоненти и експлоатационни процедури; и етап на разгръщане, който се състои от процеса на промишлено производство и внедряване на новите системи за управление на въздушното движение.
(7)
Европейският генерален план за управление на въздушното движение (наричан по-нататък „Генералният план за УВД“), съставен през етапа на определяне на програмата SESAR, е договорената пътна карта за извеждане на научноизследователската и развойна дейност във връзка с УВД на етапа на разгръщането.
(8)
В Генералния план за УВД се очертават основните оперативни промени, които са необходими, за да се подпомогне постигането на целите за ефективност на единното европейско небе (ЕЕН). Той е ключов инструмент за разгръщането на програмата SESAR и осигурява основата за навременно, координирано и синхронизирано внедряване на новите функционални възможности за УВД.
(9)
Целите и приоритетите на разгръщането следва да отчитат и аспектите на управлението на мрежата, определени в стратегическия план за мрежата, който включва целите за ефективност в съответствие с валидните за целия Европейски съюз цели за ефективност и планираните действия за постигане на целите, както и в плана за управление на мрежата, определен в Регламент (ЕС) № 677/2011 на Комисията (4);
(10)
Навременното, координирано и синхронизирано разгръщане на SESAR е от съществено значение за постигането на целите за ефективност на ЕЕН и на цялостните икономически ползи, които се очакват от модернизирането на УВД.
(11)
Съвместните проекти, предвидени в член 15а от Регламент (ЕО) № 550/2004, следва да допринесат за повишаване на ефективността на европейската мрежа за управление на въздушното движение („ЕМУВД“) и да покажат като цяло благоприятно съотношение на разходите и ползите, като се отчитат всички потенциални отрицателни последствия за определени региони или заинтересовани страни.
(12)
С цел да се гарантира, че съвместните проекти се изпълняват и наблюдават по навременен, координиран и синхронизиран начин, като се използват оптимално инструментите и органите, определени в регулаторната рамка за единното европейско небе, следва да се създадат структури за управление на разгръщането на SESAR.
(13)
С цел да се управлява ефективно разгръщането на SESAR и да се гарантира надеждността на процеса на разгръщане, оперативните заинтересовани страни, отговорни за функционирането на системата за УВД, следва да участват в управлението на разгръщането.
(14)
Оперативните заинтересовани страни, които инвестират в разгръщането на SESAR, следва да играят водеща роля в управлението и изпълнението на дейностите по разгръщането, за предпочитане чрез един единствен субект, като същевременно се избягват всякакви конфликти на интереси.
(15)
Производственият сектор следва да изпълнява ролята на консултант при разгръщането на SESAR, за да се гарантира съгласуваност с промишленото производство и своевременна наличност на оборудването.
(16)
Комисията следва да упражнява надзор върху дейностите по разгръщането, като гарантира, че те следват целите на ЕЕН и защитават общия интерес, чрез създаването на подходящи механизми за докладване и наблюдение, като използва оптимално съществуващите инструменти за изпълнението на инициативата за единно небе на европейско и местно равнище (план и доклад ESSIP и документи LSSIP).
(17)
Комисията следва да продължи да информира изцяло Комитета за единно небе относно процеса за подбор на състава на управителния орган за разгръщането, за одобрението на програмата за разгръщане и за подбора на проекти за внедряване. Комитетът за единно небе следва да бъде консултиран по тези въпроси, без да се засяга действието на правилата и процедурите, установени в съответните програми за финансиране от Съюза.
(18)
Европейската организация за оборудване за гражданското въздухоплаване (Eurocae), която произвежда техническите средства и извършва подготвителни и помощни дейности във връзка с европейската стандартизация, следва да подпомага Комисията при наблюдението и улесняването на процесите на стандартизация и насърчаването на използването на европейски стандарти.
(19)
Макар разгръщането на проектите SESAR по отношение на военната област да остава отговорност на съответните държави, трябва да има координация с военните органи, за да се избегне неблагоприятно въздействие върху отбранителните способности.
(20)
С оглед да се насърчат ранните инвестиции от заинтересованите страни и да се ограничат последствията от аспектите на разгръщането, за които резултатът от анализа на разходите и ползите не е толкова положителен, проектите за внедряване, насочени към разгръщане на съвместни проекти, следва да бъдат допустими за финансиране от Съюза и за други стимули в съответствие с правилата и процедурите на програмите за финансиране и насърчителните схеми на Съюза.
(21)
Доколкото е възможно, трябва да се търсят положителни взаимодействия между разгръщането на SESAR и функционалните блокове въздушно пространство (ФБВП).
(22)
Мерките, предвидени в настоящия регламент, са в съответствие със становището на Комитета за единно небе,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
ГЛАВА I
ОБЩИ ПРИНЦИПИ
Член 1
Предмет и приложно поле
1. С настоящия регламент се определят съвместните проекти, посочени в член 15а от Регламент (ЕО) № 550/2004, обяснява се как да се управляват те и се определят стимули за тяхното разгръщане.
2. Настоящият регламент се прилага по отношение на Европейската мрежа за управление на въздушното движение (ЕМУВД).
Член 2
Определения
За целите на настоящия регламент се прилагат определенията в член 2 от Регламент (ЕО) № 549/2004 и в член 2 от Регламент (ЕС) № 677/2011.
Освен това се прилагат и следните определения:
1.
„съвместно предприятие SESAR“ означава органът, създаден с Регламент (ЕО) № 219/2007 на Съвета (5), на който е възложена задачата да управлява и координира развойния етап на програмата SESAR;
2.
„схема за таксуване“ означава схемата, установена с Регламент (ЕО) № 1794/2006 на Комисията (6);
3.
„функционални възможности за УВД“ означава група от оперативни функции или услуги за УВД, свързани с управлението на траекторията и въздушното пространство и наземното управление или за обмен на информация в работната среда на маршрута, терминала, летището или мрежата.
4.
„разгръщане на програмата SESAR“ означава дейностите и процесите, свързани с промишленото производство и внедряването на функционалните възможности за УВД, определени в Генералния план за УВД;
5.
„промишлено производство“ по отношение на функционалните възможности за УВД означава дейностите и процесите след тяхното утвърждаване, които включват стандартизация, сертифициране и производство от производствения сектор (производители на наземно и бордово оборудване);
6.
„внедряване“ на функционалните възможности за УВД означава възлагането на поръчки, монтажа и пускането в експлоатация на оборудването и системите, включително свързаните с това експлоатационни процедури, извършвани от оперативните заинтересовани страни;
7.
„важна оперативна промяна“ означава оперативна промяна в управлението на въздушното движение (УВД), която осигурява значителни подобрения на ефективността на мрежата за оперативните заинтересовани страни, посочени в Генералния план за УВД;
8.
„схема за ефективност“ означава схема, установена с Регламент (ЕС) № 691/2010 на Комисията (7);
9.
„валидни за целия Европейския съюз цели за ефективност“ означава целите, посочени в член 9 от Регламент (ЕС) № 691/2010;
10.
„оперативни заинтересовани страни“ означава гражданските и военните: ползватели на въздушното пространство, доставчици на аеронавигационно обслужване и летищни оператори.
Член 3
Генерален план за УВД
1. Генералният план за УВД е пътната карта за модернизирането на европейската система за УВД, както и за свързване на научноизследователската и развойната дейност във връзка със SESAR с внедряването. Той е основно средство на ЕЕН за осигуряване на непрекъснатото функциониране на европейската мрежа за управление на въздушното движение и навременното, координирано и синхронизирано разгръщане на програмата SESAR.
2. Актуализирането на Генералния план за УВД допринася за постигането на валидните за целия Европейски съюз цели за ефективност и поддържа съгласуваността между тези цели, разгръщането на програмата SESAR и свързаните с нея научни изследвания, развойна дейност, иновации и дейности по валидиране. За тази цел при актуализацията на Генералния план за УВД се вземат предвид стратегическият план за мрежата и плана за управление на мрежата.
ГЛАВА II
СЪВМЕСТНИ ПРОЕКТИ
Член 4
Цел и съдържание
1. Целта на съвместните проекти е да се внедряват навременно, координирано и синхронизирано функционалните възможности за УВД, с което ще бъдат постигнати основните оперативни промени.
2. Съвместните проекти са съгласувани с валидните за целия Европейски съюз цели за ефективност и допринасят за тяхното постигане.
3. В рамките на съвместните проекти се определят функционалните възможности за УВД, които:
а)
са готови за внедряване, след като за тях е постигнато подходящо равнище на промишлено производство;
б)
изискват синхронизирано внедряване.
4. Постигнатата готовност за внедряване на функционалните възможности за УВД се доказва, inter alia, въз основа на резултатите от валидирането, извършено от съвместното предприятие SESAR, състоянието на процесите по стандартизация и сертифициране и оценката на тяхната оперативна съвместимост - също и по отношение на глобалния аеронавигационен план на Международната организация за гражданско въздухоплаване (ИКАО) и нейните документи в тази област.
5. Необходимостта от синхронизирано внедряване на функционалните възможности за УВД се оценява въз основа на:
а)
определяне на техния географски обхват и планиране, включително целевите дати за внедряването;
б)
определяне на оперативните заинтересовани страни, от които се изисква да ги внедрят;
в)
преходни мерки за постепенното им внедряване.
6. В рамките на съвместните проекти също така:
а)
се доказва икономическата полза от ЕМУВД въз основа на независим анализ на разходите и ползите и се посочват всякакви потенциални отрицателни последствия на местно или регионално равнище за всяка конкретна категория оперативни заинтересовани страни;
б)
се определят стимулите за внедряването, посочени в раздел 3 от глава III, по-специално за да се ограничат отрицателните последствия за дадена географска област или категория оперативни заинтересовани страни;
в)
се вземат предвид правилата за изпълнение по отношение на оперативната съвместимост и безопасността съгласно Регламент (ЕО) № 552/2004 на Европейския парламент и на Съвета (8) и Регламент (ЕО) № 216/2008 на Европейския парламент и на Съвета (9). По-специално се вземат предвид спецификациите на Общността съгласно Регламент (ЕО) № 552/2004, както и приемливи средства за осигуряване на съответствие и сертификационни спецификации съгласно Регламент (ЕО) № 216/2008;
г)
се установява необходимостта от нови правила за изпълнение по отношение на оперативната съвместимост и безопасността, спецификации на Общността и граждански стандарти в подкрепа на тяхното разгръщане и тяхната приложимост за военни цели, като се взема предвид равностойността на гражданските и военните системи; както и
д)
се вземат предвид съответните елементи на разгръщането, определени в стратегическия план за мрежата и плана за управление на мрежата, изготвен от управителния орган на мрежата.
Член 5
Изготвяне, приемане и изпълнение
1. Комисията изготвя предложения за съвместни проекти в съответствие с изискванията по член 4.
2. Комисията се подпомага от управителния орган на мрежата, Европейската агенция за авиационна безопасност и органа за преглед на ефективността, в рамките на техните съответни роли и правомощия, както е определено в регулаторната рамка за ЕЕН, а също и от съвместното предприятие SESAR, Евроконтрол, европейските организации за стандартизация, Eurocae и управителния орган за разгръщането. Тези органи гарантират участието на оперативните заинтересовани страни и производствения сектор.
3. Комисията се консултира относно своите предложения за съвместни проекти със заинтересованите страни в съответствие с членове 6 и 10 от Регламент (ЕО) № 549/2004, включително чрез Европейската агенция по отбрана в рамките на нейните компетенции, за да се улесни координирането на становищата на военните органи, както и с консултативната експертна група относно социалното измерение на единното европейско небе.
4. Комисията гарантира, че предложенията за съвместни проекти се подкрепят от ползвателите на въздушното пространство и от извършващите наземни дейности оперативни заинтересовани страни, от които се изисква да изпълнят конкретния съвместен проект. За тази цел ползвателите на въздушното пространство формират група от свои представители.
5. Комисията приема съвместните проекти и измененията по тях в съответствие с процедурата, посочена в член 15а, параграф 3 от Регламент (ЕО) № 550/2004.
6. Съвместните проекти се изпълняват чрез проекти за внедряване и в съответствие с програмата за разгръщане, определена в глава III, раздел 2.
Член 6
Наблюдение
1. Комисията наблюдава изпълнението на съвместните проекти и техните последствия за ефективността на ЕМУВД чрез конкретни изисквания за докладване. Тези изисквания се определят от Комисията в рамковото партньорство, посочено в член 9, параграф 5.
2. При наблюдението на ефективността на съвместните проекти по отношение на ефективността на ЕМУВД Комисията се възползва по най-добрия начин от съществуващите инструменти за наблюдение и докладване и се подпомага, по-специално, от управителния орган на мрежата и органа за преглед на ефективността в съответствие с регламенти (ЕС) № 677/2011 и (ЕС) № 691/2010 и от Европейската агенция за авиационна безопасност по отношение на аспектите, свързани с безопасността.
3. Комитетът за единно небе се информира за изпълнението на съвместните проекти.
ГЛАВА III
УПРАВЛЕНИЕ НА РАЗГРЪЩАНЕТО И СТИМУЛИ
РАЗДЕЛ 1
Управление на разгръщането
Член 7
Общи принципи
1. Управлението на разгръщането трябва да осигури навременно, координирано и синхронизирано изпълнение на съвместните проекти, като същевременно осъществява връзка с промишленото производство и го улеснява.
2. Управлението на разгръщането се състои от три равнища: политическо равнище, управленско равнище и изпълнително равнище.
Член 8
Политическо равнище
1. Политическото равнище отговаря за надзора върху разгръщането на SESAR, като се гарантира, че то съответства на регулаторната рамка за единното европейско небе и защитава обществения интерес.
2. Комисията отговаря за политическото равнище и по-специално за:
а)
разработването и приемането на съвместни проекти в съответствие с член 5;
б)
подбора на състава на управителния орган за разгръщането, одобряването на програмата за разгръщане и подбора на проектите за внедряване;
в)
управлението на средствата на Съюза, предназначени за управителния орган за разгръщането и за проектите за внедряване;
г)
определянето на стимули за разгръщането на SESAR и изпълнението на рамковото споразумение за партньорство, сключено с управителния орган за разгръщането в съответствие с член 9, параграф 5, и всички споразумения в тази област за проекти за внедряване;
д)
насърчаването на участието на граждански и военни заинтересовани страни;
е)
разширяването на сътрудничеството и координацията с трети държави;
ж)
установяването на координация с организации и органи за стандартизация и сертифициране с цел да се улесни промишленото производство и се спомогне за оперативната съвместимост на функционалните възможности за УВД;
з)
наблюдението на разгръщането на съвместни проекти и техния принос за постигането на общите за Европейския съюз цели за ефективност;
и)
издаването на препоръки за оперативните заинтересовани страни и държавите членки.
3. Комисията се подпомага от Комитета за единно небе, отрасловия консултативен орган, консултативната експертна група относно социалното измерение на единното европейско небе, националните надзорни органи и органа за преглед на ефективността в рамките на техните съответни роли и правомощия, както е определено в регулаторната рамка за единното европейско небе. Комисията може да се консултира с Комитета за единно небе по всеки въпрос, отнасящ се до прилагането на настоящия регламент.
4. Комисията осигурява участието също така, в рамките на съответните им правомощия и функции, на:
а)
Евроконтрол, чрез договорености за сътрудничество между Евроконтрол и Съюза, с цел да се използват изцяло предимствата на експертния опит и гражданско-военната и общоевропейска компетентност на Евроконтрол;
б)
Европейската агенция по отбрана, с цел улесняване на координацията на становищата на военните органи в държавите членки и съответните международни военни организации относно разгръщането на SESAR и получаването на тяхната подкрепа, както и информиране на военните механизми за планиране относно изискванията, произтичащи от разгръщането на SESAR;
в)
Европейската агенция за авиационна безопасност, за да се гарантира, че въпросите, свързани с безопасността, са взети предвид при изпълнението на съвместните проекти - в частност при изготвянето на необходимите технически правила, като например тези, които се отнасят за проектирането, производството и техническото обслужване на системи и компоненти за управление на въздушното движение и аеронавигационно обслужване, както и за персонала и организациите, участващи в тях;
г)
съвместното предприятие SESAR, за да се осигури непрекъсната връзка между дейностите по научни изследвания, разработване, иновации и валидиране, свързани със SESAR, и разгръщането на програмата SESAR и за да се гарантира, че съвместните проекти и програмата за разгръщане са в съответствие с Генералния план за УВД;
д)
европейските организации за стандартизация и Eurocae - последната по-специално с цел да улесни и наблюдава промишлените процеси на стандартизация и използването на разработените стандарти в резултат от тях.
Член 9
Управленско равнище
1. Управителният орган за разгръщането е отговорен за управленското равнище.
2. Управителният орган за разгръщането отговаря по-специално за:
а)
разработването, предлагането, поддържането и изпълнението на програмата за разгръщане в съответствие с разпоредбите на раздел 2;
б)
привличането за участие на оперативните заинтересовани страни, които са необходими за изпълнението на съвместните проекти;
в)
установяването на механизми и процеси за вземане на решения, с които се гарантира ефективното синхронизиране и цялостната координация на проектите за внедряване и свързаните с това инвестиции в съответствие с програмата за разгръщане;
г)
осигуряването на ефективно управление на рисковете и конфликтите на интереси;
д)
консултирането на Комисията по въпроси, свързани с изпълнението на съвместните проекти и разработването на нови съвместни проекти;
е)
изпълнението на решенията на Комисията, както и гарантирането и наблюдението на тяхното изпълнение от изпълнителното равнище;
ж)
определянето на най-подходящите механизми за финансиране, съчетаващи публично и частно финансиране;
з)
наблюдението на изпълнението на програмата за разгръщане;
и)
отчитането пред Комисията;
й)
гарантирането на подходяща координация с националните надзорни органи.
3. Управителният орган за разгръщането се състои от представители на сдружения на оперативни заинтересовани страни или отделни оперативни заинтересовани страни, включително от трети държави, при условията, определени в съответните програми за финансиране от Съюза. Оперативните заинтересовани страни могат да участват в управителния орган за разгръщането чрез структурите на ФБВП.
4. Управителният орган за разгръщането следва да докаже, inter alia, своята способност да:
а)
представлява оперативните заинтересовани страни, които са необходими за изпълнението на съвместните проекти;
б)
управлява многонационалните програми за изпълнение;
в)
разбира механизмите за финансиране и финансово управление на програмите; както и
г)
да използва съществуващите структури, за да привлече за участие всички оперативни заинтересовани страни.
5. Подборът от Комисията на членовете на управителния орган за разгръщането е под формата на възлагане на рамково партньорство след покана за представяне на предложения в съответствие с член 178 от Делегиран регламент (ЕС) № 1268/2012 на Комисията от 29 октомври 2012 г. относно правилата за прилагане на Регламент (ЕС, Евратом) № 966/2012 на Европейския парламент и на Съвета относно финансовите правила, приложими за общия бюджет на Съюза (10) („правила за прилагане“). В поканата за представяне на предложения се определят целите, изискванията и критериите за подбор на членовете на управителния орган за разгръщането в съответствие с правилата за прилагане. Комитетът за единно небе трябва да бъде информиран относно процеса на подбор на състава на управителния орган за разгръщането.
6. На членовете на управителния орган за разгръщането се възлага поне един проект за изпълнение или част от него.
7. Управителният орган за разгръщането договаря целесъобразно сътрудничество с управителния орган на мрежата, съвместното предприятие SESAR и военните органи. Съответните договорености за сътрудничество се представят пред Комисията за одобрение. Сътрудничеството се осъществява, както следва:
а)
управителните органи за разгръщането и на мрежата си сътрудничат, за да гарантират, че техните задачи се изпълняват без каквото и да било дублиране или конкуренция, по-специално за аспектите на разгръщането, които оказват въздействие върху мрежовата инфраструктура, организацията и ефективността на използване на въздушното пространство, както и върху съгласуваността със стратегическия план за мрежата и плана за управление на мрежата; управителният орган на мрежата също така подкрепя, в рамките на своя мандат, членовете на управителния орган за разгръщането в съответствие с член 4, параграф 1, буква и) и член 4, параграф 3, буква б) от Регламент (ЕС) № 677/2011;
б)
управителният орган за разгръщането си сътрудничи със съвместното предприятие SESAR, за да осигури необходимите връзки между дейностите за научни изследвания, разработване, иновации и валидиране във връзка със SESAR и разгръщането на SESAR, и се консултира със съвместното предприятие SESAR относно приоритетите и постигнатия напредък през развойния етап по въпроси, свързани с промишленото производство, за да се осигури съгласуваност с Генералния план за УВД;
в)
управителният орган за разгръщането се координира с военните органи, за да се избегнат неблагоприятни последствия за националните и колективните отбранителни способности.
8. Управителният орган за разгръщането надлежно отчита становището на субектите, посочени в параграф 7, в своите решения, които могат да имат последствия за дейностите на тези субекти.
9. В случай на несъгласие между управителния орган за разгръщането и субектите, посочени в параграф 7, управителният орган за разгръщането отнася въпроса до Комисията, която взема решение по него. Управителният орган за разгръщането изпълнява решението на Комисията.
10. Управителният орган за разгръщането търси съдействието на производствения сектор чрез договорености за сътрудничество, които се съобщават на Комисията, за да получи тя, inter alia, информация за промишленото производство на съответните продукти.
11. Ако са налице необходимите средства и при условията, определени в съответната програма за финансиране от Съюза, Комисията предоставя финансова подкрепа за управителния орган за разгръщането единствено за изпълнението на неговите задачи, посочени в параграф 2.
Член 10
Изпълнително равнище
1. Изпълнителното равнище се състои от проектите за внедряване, избрани от Комисията за изпълнението на съвместните проекти в съответствие с програмата за разгръщане.
2. Проектите за внедряване се избират от Комисията чрез покани за представяне на предложения за изпълнение на програмата за разгръщане и в съответствие с правилата и процедурите на съответните програми за финансиране от Съюза.
3. В предложенията за проекти за внедряване се взема предвид готовността за промишлено производство по тези проекти въз основа на информацията, предоставена от производствения сектор, по-специално по отношение на въздействието на проектите за внедряване върху съществуващите системи за УВД, техническата осъществимост, оценките на разходите и пътните карти за техническите решения.
4. Проектите за внедряване и тяхното изпълнение трябва да отговарят на условията, договорени с Комисията.
РАЗДЕЛ 2
Програма за разгръщане
Член 11
Цел
1. Програмата за разгръщане осигурява подробен и структуриран работен план за всички дейности, необходими за внедряването на технологиите, процедурите и най-добрите практики, необходими за изпълнението на съвместните проекти. В нея тези дейности са организирани в проекти за внедряване, в които се посочват свързаните с това рискове и действия за ограничаване на последствията, географският обхват, графикът и оперативните заинтересовани страни, които отговарят за изпълнението на проектите за внедряване.
2. Програмата за разгръщане представлява базата за сравнение по отношение на работата на управленското и изпълнителното равнище.
3. Програмата за разгръщане е част от рамковото споразумение за партньорство, поради което членовете на управителния орган за разгръщането се задължават да я изпълнят.
Член 12
Създаване и изпълнение
1. Управителният орган за разгръщането представя предложението за програмата за разгръщане и всякакви предложения за изменения на Комисията за одобрение.
2. При изготвянето на предложението за програмата за разгръщане или на предложения за нейното изменение управителният орган за разгръщането координира действията си с управителния орган на мрежата, съвместното предприятие SESAR и военните органи в съответствие с член 9, параграф 7.
3. При приемането на всеки съвместен проект Комисията отправя искане до управителния орган за разгръщането да адаптира програмата за разгръщане.
РАЗДЕЛ 3
Стимули
Член 13
Финансиране от Съюза
1. Финансирането от Съюза с цел подпомагане на разгръщането на SESAR се съсредоточава върху проектите за внедряване, предвидени в член 10, които са подбрани за финансиране от Съюза в съответствие с правилата и процедурите на съответните програми за финансиране от Съюза.
2. Комисията сключва договорни споразумения, които обхващат проектите за внедряване, подбрани да получават финансиране от Съюза. В тези споразумения се определят санкции за неизпълнение на програмата за разгръщане и неизпълнение на проектите за внедряване.
Член 14
Други стимули
1. Стимули за разгръщането на SESAR в съответствие с Регламент (ЕО) № 1794/2006 и Регламент (ЕС) № 691/2010 могат да бъдат определени при установяването на съвместни проекти.
2. Финансирането от Съюза в съответствие с член 13 се счита за „други приходи“ в съответствие с член 2, буква к) от Регламент (ЕО) № 1794/2006.
ГЛАВА IV
ЗАКЛЮЧИТЕЛНИ РАЗПОРЕДБИ
Член 15
Преглед
Комисията прави преглед на изпълнението на съвместните проекти до края на втория референтен период, определен в член 7 от Регламент (ЕС) № 691/2010.
Член 16
Влизане в сила
Настоящият регламент влиза в сила на първия ден след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Брюксел на 3 май 2013 година.
REGOLAMENTO DI ESECUZIONE (UE) N. 409/2013 DELLA COMMISSIONE
del 3 maggio 2013
relativo alla definizione di progetti comuni, all’assetto di governance e all’indicazione di incentivi a sostegno dell’attuazione del piano generale di gestione del traffico aereo in Europa
(Testo rilevante ai fini del SEE)
LA COMMISSIONE EUROPEA,
visto il trattato sul funzionamento dell’Unione europea,
visto il regolamento (CE) n. 550/2004 del Parlamento europeo e del Consiglio, del 10 marzo 2004, sulla fornitura di servizi di navigazione aerea nel cielo unico europeo (1), in particolare l’articolo 15 bis,
considerando quanto segue:
(1)
Il quadro normativo del cielo unico europeo (CUE) si compone delle misure citate all’articolo 3, paragrafo 1, del regolamento (CE) n. 549/2004 del Parlamento europeo e del Consiglio (2).
(2)
A norma dell’articolo 1, paragrafo 2, del regolamento (CE) n. 549/2004, l’applicazione del quadro normativo del cielo unico europeo lascia impregiudicate le competenze degli Stati membri.
(3)
Nella comunicazione del 22 dicembre 2011 (3) la Commissione ha manifestato l’intenzione di definire meccanismi di governance e d’incentivazione per la realizzazione di SESAR (Ricerca e sviluppo sulla gestione del traffico aereo nel cielo unico europeo) in base all’articolo 15 bis del regolamento (CE) n. 550/2004. Si annoverano tra tali meccanismi: progetti comuni che contribuiscano alla proficua attuazione del piano generale di gestione del traffico aereo in Europa («piano generale ATM»); orientamenti sui progetti comuni che delineino un quadro vincolante sulle modalità con cui detti progetti possono concorrere all’attuazione del piano generale ATM; meccanismi di governance che assicurino una realizzazione tempestiva, coordinata e sincronizzata prevedendo una chiara attribuzione delle competenze tra i diversi soggetti.
(4)
Il regolamento (CE) n. 550/2004 intende assistere gli utenti dello spazio aereo e i fornitori di servizi di navigazione aerea al fine di migliorare le infrastrutture collettive della navigazione aerea, la prestazione di servizi di navigazione aerea e l’uso dello spazio aereo mediante la collaborazione su progetti comuni. Mira parallelamente ad accelerare la realizzazione del progetto SESAR.
(5)
Il progetto SESAR, che è stato predisposto per modernizzare il sistema di gestione del traffico aereo in Europa, è il pilastro tecnologico dell’iniziativa sul cielo unico europeo.
(6)
SESAR si articola in tre fasi: la definizione, per stabilire il contenuto dei sistemi di ATM di prossima generazione; lo sviluppo, per mettere a punto e convalidare la nuova generazione di sistemi tecnologici, componenti e procedure operative; la realizzazione, ossia la fase industriale e l’applicazione dei nuovi sistemi di gestione del traffico aereo.
(7)
Il piano generale ATM, elaborato nella fase di definizione di SESAR, costituisce la tabella di marcia concordata per il passaggio dalla ricerca e sviluppo ATM alla fase di realizzazione.
(8)
Il piano generale ATM illustra le modifiche operative di fondo necessarie per contribuire al conseguimento degli obiettivi prestazionali del CUE. Si tratta di uno strumento essenziale per la realizzazione di SESAR e costituisce la base della realizzazione tempestiva, coordinata e sincronizzata delle nuove funzionalità ATM.
(9)
Gli obiettivi e le priorità della realizzazione devono tener conto anche degli aspetti legati alle operazioni della rete, secondo la definizione contenuta nel piano strategico della rete, che include obiettivi prestazionali coerenti con gli obiettivi prestazionali a livello dell’Unione europea e le azioni programmate per conseguirli, e nel piano operativo della rete di cui al regolamento (UE) n. 677/2011 della Commissione (4).
(10)
La realizzazione tempestiva, coordinata e sincronizzata di SESAR è essenziale per conseguire gli obiettivi prestazionali del CUE e i benefici economici complessivi attesi dalla modernizzazione dell’ATM.
(11)
I progetti comuni previsti all’articolo 15 bis del regolamento (CE) n. 550/2004 devono concorrere a migliorare le prestazioni della rete europea di gestione del traffico aereo (EATMN) e risultare in un’analisi costi-benefici globalmente positiva, tenuto conto del potenziale impatto negativo su regioni o soggetti specifici.
(12)
Occorre stabilire un assetto di governance per la realizzazione di SESAR che permetta di attuare e monitorare i progetti comuni in modo tempestivo, coordinato e sincronizzato, mediante l’impiego ottimale degli strumenti e degli organismi indicati nel quadro normativo del cielo unico europeo.
(13)
Ai fini di una gestione efficace della realizzazione di SESAR e della credibilità del relativo processo, occorre coinvolgere nella governance della realizzazione i soggetti operativi responsabili delle prestazioni del sistema ATM.
(14)
I soggetti operativi che investono nella realizzazione di SESAR devono svolgere, di preferenza mediante un soggetto unico, un ruolo guida nella gestione e attuazione delle attività di realizzazione evitando nel contempo conflitti d’interesse.
(15)
L’industria manifatturiera deve svolgere una funzione di consulenza nella realizzazione di SESAR, per garantire la coerenza con la fase industriale e la disponibilità tempestiva delle apparecchiature.
(16)
Occorre che la Commissione supervisioni le attività di realizzazione accertando che rispondano agli obiettivi del CUE e vigili alla salvaguardia del pubblico interesse; istituisce a tal fine meccanismi adeguati di relazione e monitoraggio sfruttando al meglio gli strumenti esistenti, quali il piano e la relazione sull’attuazione del cielo unico a livello europeo (ESSIP) e a livello locale (LSSIP).
(17)
Occorre che la Commissione tenga il comitato per il cielo unico pienamente informato sui processi di selezione del gestore della realizzazione, di approvazione del programma di realizzazione e di selezione dei progetti attuativi. Il comitato per il cielo unico dev’essere consultato su tali questioni nel rispetto delle norme e procedure previste nei pertinenti programmi di finanziamento dell’Unione.
(18)
È opportuno che l’Organizzazione europea delle apparecchiature dell’aviazione civile (EUROCAE), che produce materiale tecnico e svolge attività preliminari e accessorie in relazione alla normazione europea, assista la Commissione nel monitoraggio e nell’agevolazione dei processi di standardizzazione e nella promozione dell’uso di norme europee.
(19)
Sebbene la realizzazione dei progetti SESAR collegata al settore militare resti di competenza dello Stato interessato, è opportuno un coordinamento con il comparto militare per evitare conseguenze negative sulle capacità di difesa.
(20)
Perché i soggetti interessati siano incoraggiati a investire in tempi rapidi e per attenuare l’effetto degli aspetti della realizzazione che presentano un’analisi costi-benefici meno favorevole, occorre ammettere al finanziamento e agli altri incentivi dell’Unione i progetti attuativi tesi alla realizzazione di progetti comuni, nel rispetto delle norme e procedure dei programmi di finanziamento e degli schemi d’incentivazione dell’Unione.
(21)
Occorre perseguire, per quanto possibile, sinergie tra la realizzazione di SESAR e i blocchi funzionali di spazio aereo (FAB).
(22)
Le misure di cui al presente regolamento sono conformi al parere del comitato per il cielo unico europeo,
HA ADOTTATO IL PRESENTE REGOLAMENTO:
CAPO I
PRINCIPI GENERALI
Articolo 1
Oggetto e ambito di applicazione
1. Il presente regolamento definisce i progetti comuni di cui all’articolo 15 bis del regolamento (CE) n. 550/2004, ne illustra le modalità di governance e indica gli incentivi alla loro realizzazione.
2. Il presente regolamento si applica alla rete europea di gestione del traffico aereo (EATMN).
Articolo 2
Definizioni
Ai fini del presente regolamento si applicano le definizioni di cui all’articolo 2 del regolamento (CE) n. 549/2004 e all’articolo 2 del regolamento (UE) n. 677/2011.
Valgono, inoltre, le definizioni seguenti. Si intende per:
1)
«impresa comune SESAR», l’organismo costituito dal regolamento (CE) n. 219/2007 del Consiglio (5), incaricato di gestire e coordinare la fase di sviluppo del progetto SESAR;
2)
«sistema di tariffazione», il sistema istituito dal regolamento (CE) n. 1794/2006 della Commissione (6);
3)
«funzionalità ATM», un gruppo di funzioni o servizi operativi di ATM collegati alla gestione delle traiettorie, dello spazio aereo e della superficie o alla condivisione delle informazioni negli ambienti operativi di rotta, di terminale, di aeroporto o di rete;
4)
«realizzazione di SESAR», le attività e i processi relativi alla fase industriale e all’attuazione delle funzionalità ATM indicate nel piano generale ATM;
5)
«fase industriale» delle funzionalità ATM, le attività e i processi a seguito della convalida, ossia: normazione, certificazione e produzione da parte dell’industria manifatturiera (produttori di attrezzature di terra e di bordo);
6)
«attuazione» delle funzionalità ATM, l’approvvigionamento, l’installazione e la messa in servizio di apparecchiature e sistemi, comprese le procedure operative associate, da parte dei soggetti operativi;
7)
«modifica operativa di fondo», modifica operativa di gestione del traffico aereo (ATM) che determina per il soggetto operativo notevoli miglioramenti delle prestazioni di rete, di cui al piano generale ATM;
8)
«sistema di prestazioni», il sistema istituito dal regolamento (UE) n. 691/2010 della Commissione (7);
9)
«obiettivi prestazionali a livello dell’Unione europea», gli obiettivi previsti all’articolo 9 del regolamento (UE) n. 691/2010;
10)
«soggetto operativo», utenti dello spazio aereo, fornitori di servizi di navigazione aerea e gestori aeroportuali dei settori civile e militare.
Articolo 3
Piano generale ATM
1. Il piano generale ATM è la tabella di marcia applicabile alla modernizzazione del sistema europeo di ATM e che collega l’attività di ricerca e sviluppo di SESAR alla realizzazione. Rappresenta lo strumento fondamentale del cielo unico europeo (CUE) per la fluidità operativa della EATMN e la realizzazione tempestiva, coordinata e sincronizzata di SESAR.
2. Gli aggiornamenti del piano generale ATM concorrono al conseguimento degli obiettivi prestazionali a livello dell’Unione europea e ne preservano la coerenza con la realizzazione di SESAR e le attività di ricerca, sviluppo, innovazione e convalida di quest’ultima. A tal fine gli aggiornamenti del piano generale ATM tengono conto del piano strategico della rete e del piano operativo della rete.
CAPO II
PROGETTI COMUNI
Articolo 4
Finalità e contenuto
1. Scopo dei progetti comuni è la realizzazione tempestiva, coordinata e sincronizzata delle funzionalità ATM che permetteranno le modifiche operative di fondo.
2. I progetti comuni sono coerenti con gli obiettivi prestazionali a livello dell’Unione europea e contribuiscono al loro conseguimento.
3. I progetti comuni indicano le funzionalità ATM che:
a)
avendo raggiunto lo stato di avanzamento appropriato della fase industriale, sono mature per la realizzazione;
b)
richiedono una realizzazione sincronizzata.
4. La maturità delle funzionalità ATM è dimostrata, fra l’altro, in base ai risultati della convalida da parte dell’impresa comune SESAR, allo stato di avanzamento dei processi di standardizzazione e certificazione e a una valutazione della loro interoperabilità, anche in relazione al piano globale di navigazione aerea dell’ICAO e al materiale ICAO pertinente.
5. La necessità di una realizzazione sincronizzata delle funzionalità ATM è valutata in base:
a)
alla definizione del relativo ambito geografico e della pianificazione, comprese le date obiettivo per la realizzazione;
b)
all’individuazione dei soggetti operativi necessari alla realizzazione;
c)
a misure transitorie per una realizzazione graduale.
6. Inoltre i progetti comuni:
a)
dimostrano l’effettivo interesse economico dell’EATMN sulla scorta di un’analisi indipendente dei costi-benefici e individuano le potenziali conseguenze negative, a livello locale o regionale, per le specifiche categorie di soggetti operativi;
b)
indicano gli incentivi alla realizzazione, di cui al capo III, sezione 3, in particolare per attutire gli impatti negativi su una data area geografica o categoria di soggetti operativi;
c)
rimandano alle norme di attuazione per l’interoperabilità e la sicurezza previste dal regolamento (CE) n. 552/2004 del Parlamento europeo e del Consiglio (8) e dal regolamento (CE) n. 216/2008 del Parlamento europeo e del Consiglio (9). È fatto riferimento, in particolare, alle specifiche comunitarie di cui al regolamento (CE) n. 552/2004 e ai metodi accettabili di rispondenza e specifiche di certificazione di cui al regolamento (CE) n. 216/2008;
d)
individuano l’eventuale necessità di nuove norme di attuazione per l’interoperabilità e la sicurezza, specifiche comunitarie e norme civili a sostegno della realizzazione e dell’applicabilità al comparto militare, tenendo presente l’equivalenza tra sistemi civili e militari;
e)
tengono conto dei pertinenti elementi di realizzazione indicati nel piano strategico della rete e nel piano operativo della rete del gestore della rete.
Articolo 5
Predisposizione, adozione e attuazione
1. La Commissione elabora le proposte di progetti comuni in base ai requisiti dell’articolo 4.
2. Assistono la Commissione il gestore della rete, l’Agenzia europea per la sicurezza aerea e l’organo di valutazione delle prestazioni, nel rispettivo ruolo e secondo le rispettive competenze definiti nel quadro normativo del CUE, nonché l’impresa comune SESAR, Eurocontrol, le organizzazioni europee di normazione, l’Organizzazione europea delle apparecchiature dell’aviazione civile (EUROCAE) e il gestore della realizzazione. I soggetti operativi e l’industria manifatturiera sono coinvolti nei lavori di detti organismi.
3. Sulle proposte di progetti comuni la Commissione consulta le parti interessate a norma degli articoli 6 e 10 del regolamento (CE) n. 549/2004, anche per il tramite dell’Agenzia europea per la difesa in quanto agevolatrice del coordinamento delle posizioni del comparto militare, e il gruppo consultivo di esperti sulla dimensione sociale del cielo unico europeo.
4. La Commissione provvede a che le proposte di progetti comuni siano avallate dagli utenti dello spazio aereo e dai soggetti operativi a terra necessari per l’attuazione del dato progetto comune. A tal fine gli utenti dello spazio aereo costituiscono un gruppo composto di loro rappresentanti.
5. La Commissione adotta i progetti comuni e le relative modifiche secondo la procedura di cui all’articolo 15 bis, paragrafo 3, del regolamento (CE) n. 550/2004.
6. I progetti comuni sono attuati mediante progetti attuativi, secondo il programma di realizzazione stabilito nel capo III, sezione 2.
Articolo 6
Monitoraggio
1. La Commissione monitora l’attuazione dei progetti comuni e il relativo effetto sulle prestazioni dell’EATMN imponendo obblighi specifici di relazione. La Commissione stabilisce detti obblighi nell’ambito del partenariato quadro di cui all’articolo 9, paragrafo 5.
2. Nel monitorare l’efficacia dei progetti comuni in termini di prestazioni dell’EATMN, la Commissione impiega al meglio gli strumenti di monitoraggio e di relazione esistenti ed è assistita, in particolare, dal gestore della rete e dall’organo di valutazione delle prestazioni in conformità ai regolamenti (UE) n. 677/2011 e (UE) n. 691/2010, nonché dall’Agenzia europea per la sicurezza aerea relativamente agli aspetti di sicurezza.
3. Il comitato per il cielo unico è informato sull’attuazione dei progetti comuni.
CAPO III
GOVERNANCE DELLA REALIZZAZIONE E INCENTIVI
SEZIONE 1
Governance della realizzazione
Articolo 7
Principi generali
1. La governance della realizzazione assicura l’attuazione tempestiva, coordinata e sincronizzata dei progetti comuni fungendo nel contempo da interfaccia con la fase industriale e agevolandola.
2. La governance della realizzazione si articola in tre livelli: politico, gestionale e attuativo.
Articolo 8
Livello politico
1. Il livello politico ha la responsabilità di supervisionare la realizzazione di SESAR assicurando che sia conforme al quadro normativo del cielo unico europeo e che salvaguardi il pubblico interesse.
2. La Commissione è competente a livello politico, in particolare per quanto riguarda i seguenti aspetti:
a)
predisposizione e adozione dei progetti comuni a norma dell’articolo 5;
b)
selezione del gestore della realizzazione, approvazione del programma di realizzazione e selezione dei progetti di realizzazione;
c)
gestione dei fondi dell’Unione a sostegno del gestore della realizzazione e dei progetti di realizzazione;
d)
indicazione degli incentivi alla realizzazione di SESAR e applicazione della convenzione quadro di partenariato conclusa con il gestore della realizzazione a norma dell’articolo 9, paragrafo 5, e di qualsiasi accordo pertinente ai progetti di realizzazione;
e)
promozione della partecipazione dei soggetti civili e militari;
f)
sviluppo della cooperazione e del coordinamento con i paesi terzi;
g)
istituzione di un coordinamento con le organizzazioni e gli organismi di normazione e di certificazione al fine di agevolare la fase industriale e promuovere l’interoperabilità delle funzionalità ATM;
h)
monitoraggio della realizzazione dei progetti comuni e del loro contributo al conseguimento degli obiettivi prestazionali a livello dell’Unione europea;
i)
emanazione di raccomandazioni ai soggetti operativi e agli Stati membri.
3. Assistono la Commissione, nel rispettivo ruolo e secondo le rispettive competenze definiti nel quadro normativo del CUE, il comitato per il cielo unico, l’organo consultivo di settore, il gruppo consultivo di esperti sulla dimensione sociale del cielo unico europeo, le autorità nazionali di vigilanza e l’organo di valutazione delle prestazioni. La Commissione può consultare il comitato per il cielo unico su qualsiasi questione concernente l’applicazione del presente regolamento.
4. La Commissione implica anche, secondo le rispettive competenze e il rispettivo ruolo:
a)
Eurocontrol mediante meccanismi di cooperazione da essa concordati con l’Unione, per valersi appieno del suo patrimonio di conoscenze e delle sue competenze paneuropee nei settori civile e militare;
b)
l’Agenzia europea per la difesa, per agevolare il coordinamento delle posizioni militari degli Stati membri e delle pertinenti organizzazioni militari internazionali sulla realizzazione di SESAR, e a loro sostegno, e per informare i meccanismi di pianificazione militare degli obblighi derivanti dalla realizzazione di SESAR;
c)
l’Agenzia europea per la sicurezza aerea, per garantire l’integrazione delle considerazioni di sicurezza nell’attuazione dei progetti comuni, in particolare in sede di sviluppo delle necessarie norme tecniche, quali gli standard di progettazione, produzione e manutenzione dei sistemi e dei componenti per la gestione del traffico aereo e i servizi di navigazione aerea, così come in materia di personale e di organizzazioni coinvolte;
d)
l’impresa comune SESAR, per mantenere un collegamento permanente tra le attività di ricerca, sviluppo, innovazione e convalida di SESAR e la realizzazione di SESAR e per assicurare che i progetti comuni e il programma di realizzazione siano conformi al piano generale ATM;
e)
le organizzazioni europee di normazione e l’EUROCAE; nel secondo caso, in particolare, per favorire e monitorare i processi di standardizzazione industriale e l’uso delle norme che ne scaturiscono.
Articolo 9
Livello gestionale
1. Il gestore della realizzazione è responsabile del livello gestionale.
2. Il gestore della realizzazione è competente, in particolare, per quanto riguarda i seguenti aspetti:
a)
sviluppo, proposta, mantenimento e attuazione del programma di realizzazione in conformità alla sezione 2;
b)
associazione dei soggetti operativi necessari per l’attuazione dei progetti comuni;
c)
istituzione dei meccanismi e processi decisionali che permettono la sincronizzazione efficiente e il coordinamento generale dei progetti attuativi e dei relativi investimenti, in linea con il programma di realizzazione;
d)
gestione efficace dei rischi e dei conflitti d’interesse;
e)
consulenza alla Commissione sulle questioni inerenti all’attuazione dei progetti comuni e alla predisposizione di progetti comuni nuovi;
f)
attuazione delle decisioni della Commissione assicurandone e monitorandone l’attuazione da parte del livello attuativo;
g)
individuazione dei meccanismi di finanziamento più appropriati combinando fondi pubblici e privati;
h)
monitoraggio dell’attuazione del programma di realizzazione;
i)
presentazione di relazioni alla Commissione;
j)
coordinamento adeguato con le autorità nazionali di vigilanza.
3. Il gestore della realizzazione si compone di raggruppamenti di soggetti operativi o di soggetti operativi singoli, anche di paesi terzi, nel rispetto delle condizioni previste nel pertinente programma di finanziamento dell’Unione. I soggetti operativi possono partecipare al gestore della realizzazione tramite strutture di blocchi funzionali di spazio aereo (FAB).
4. Il gestore della realizzazione dimostra, tra l’altro, la capacità di:
a)
rappresentare i soggetti operativi necessari per l’attuazione dei progetti comuni;
b)
gestire programmi di attuazione multinazionali;
c)
comprendere i meccanismi di reperimento dei fondi e di finanziamento e la gestione finanziaria dei programmi;
d)
usare le strutture esistenti per coinvolgere tutti i soggetti operativi.
5. La Commissione seleziona i membri del gestore della realizzazione concludendo un partenariato quadro a seguito di un invito a presentare proposte, a norma dell’articolo 178 del regolamento delegato (UE) n. 1268/2012 della Commissione, del 29 ottobre 2012, recante le modalità di applicazione del regolamento (UE, Euratom) n. 966/2012 del Parlamento europeo e del Consiglio che stabilisce le regole finanziarie applicabili al bilancio generale dell’Unione (10) (modalità di applicazione). L’invito a presentare proposte fissa gli obiettivi, requisiti e criteri applicabili alla selezione dei membri del gestore della realizzazione in conformità alle modalità di applicazione. Il comitato per il cielo unico è informato sulla procedura di selezione del gestore della realizzazione.
6. I membri del gestore della realizzazione eseguono almeno un progetto attuativo o parte di esso.
7. Il gestore della realizzazione concorda opportuni meccanismi di cooperazione con il gestore della rete, l’impresa comune SESAR e il comparto militare. Detti meccanismi di cooperazione sono sottoposti all’approvazione della Commissione. La cooperazione si configura come segue:
a)
gestore della realizzazione e gestore della rete collaborano affinché i rispettivi compiti non si sovrappongono né entrino in concorrenza, in particolare per quanto attiene agli aspetti della realizzazione che interessano l’infrastruttura della rete, l’organizzazione dello spazio aereo e le prestazioni, così come la coerenza con il piano strategico della rete e il piano operativo della rete; inoltre il gestore della rete sostiene, nei limiti del proprio mandato, i membri del gestore della realizzazione a norma dell’articolo 4, paragrafo 1, lettera i), e paragrafo 3, lettera b), del regolamento (UE) n. 677/2011;
b)
il gestore della realizzazione coopera con l’impresa comune SESAR per assicurare i necessari collegamenti fra le attività di ricerca, sviluppo, innovazione e convalida di SESAR e la realizzazione di SESAR e si consulta con l’impresa comune SESAR sulle priorità e i progressi compiuti nella fase di sviluppo su questioni inerenti alla fase industriale e ai fini della coerenza con il piano generale ATM;
c)
il gestore della realizzazione coordina i lavori con il comparto militare per scongiurare effetti negativi sulle capacità di difesa nazionali e collettive.
8. Nelle decisioni che possono avere conseguenze per le attività degli organismi di cui al paragrafo 7 il gestore della realizzazione tiene debitamente conto del loro parere.
9. In caso di disaccordo tra il gestore della realizzazione e gli organismi di cui al paragrafo 7, il gestore della realizzazione sottopone la questione alla Commissione, che decide. Il gestore della realizzazione si attiene alla decisione della Commissione.
10. Il gestore della realizzazione chiede all’industria manifatturiera, attraverso meccanismi di cooperazione che sono comunicati alla Commissione, assistenza per ottenere, fra l’altro, informazioni sulla fase industriale dei prodotti.
11. Fatta salva la disponibilità di fondi e nel rispetto delle condizioni previste nel pertinente programma di finanziamento dell’Unione, la Commissione accorda sostegno finanziario al gestore della realizzazione esclusivamente per l’esecuzione dei compiti di cui al paragrafo 2.
Articolo 10
Livello attuativo
1. Il livello attuativo consiste nei progetti attuativi selezionati dalla Commissione per dare attuazione ai progetti comuni in linea con il programma di realizzazione.
2. La Commissione seleziona i progetti attuativi tramite inviti a presentare proposte per l’attuazione del programma di realizzazione, nel rispetto delle norme e procedure dei pertinenti programmi di finanziamento dell’Unione.
3. Le proposte di progetti attuativi tengono debitamente presente la maturità dei processi della fase industriale relativi ai progetti in questione, in base alle informazioni fornite dall’industria manifatturiera, in particolare per quanto riguarda l’impatto dei progetti attuativi sui sistemi di ATM preesistenti, la fattibilità tecnica, le stime dei costi e le tabelle di marcia applicabili alle soluzioni tecniche.
4. I progetti attuativi e la relativa esecuzione sono conformi alle condizioni concordate con la Commissione.
SEZIONE 2
Programma di realizzazione
Articolo 11
Finalità
1. Il programma di realizzazione presenta, in un piano di lavoro completo e strutturato, tutte le attività richieste per attuare le tecnologie, procedure e migliori pratiche necessarie per l’attuazione dei progetti comuni. Organizza tali attività in progetti attuativi indicandone i rischi associati e gli interventi di attenuazione del rischio, l’ambito geografico, la tempistica e i soggetti operativi responsabili dell’esecuzione.
2. Il programma di realizzazione è il quadro di riferimento per i lavori dei livelli gestionale e attuativo.
3. Il programma di realizzazione è parte integrante della convenzione quadro di partenariato e, pertanto, i membri del gestore della realizzazione s’impegnano ad attuarlo.
Articolo 12
Stesura e attuazione
1. Il gestore della realizzazione sottopone all’approvazione della Commissione la proposta di programma di realizzazione e qualsiasi proposta di relativa modifica.
2. Nella stesura della proposta di programma di realizzazione o della proposta di relativa modifica, il gestore della realizzazione si coordina con il gestore della rete, l’impresa comune SESAR e il comparto militare a norma dell’articolo 9, paragrafo 7.
3. All’adozione di ciascun progetto comune la Commissione chiede al gestore della realizzazione di adattare il programma di realizzazione.
SEZIONE 3
Incentivi
Articolo 13
Finanziamento dell’Unione
1. Il finanziamento dell’Unione a sostegno della realizzazione di SESAR verte sui progetti attuativi si cui all’articolo 10, selezionati per l’assegnazione dei fondi dell’Unione nel rispetto delle norme e procedure dei pertinenti programmi di finanziamento dell’Unione.
2. La Commissione stabilisce gli accordi contrattuali relativi ai progetti attuativi selezionati per l’assegnazione dei fondi dell’Unione. Detti accordi stabiliscono le sanzioni applicabili in caso di mancata esecuzione del programma di realizzazione e di mancata esecuzione dei progetti attuativi.
Articolo 14
Altri incentivi
1. All’atto di istituire progetti comuni possono essere indicati incentivi alla realizzazione di SESAR a norma del regolamento (CE) n. 1794/2006 e del regolamento (UE) n. 691/2010.
2. Il finanziamento dell’Unione accordato a norma dell’articolo 13 è considerato «altre entrate» ai sensi dell’articolo 2, lettera k), del regolamento (CE) n. 1794/2006.
CAPO IV
DISPOSIZIONI FINALI
Articolo 15
Riesame
La Commissione esamina l’attuazione dei progetti comuni entro la fine del secondo periodo di riferimento previsto dall’articolo 7 del regolamento (UE) n. 691/2010.
Articolo 16
Entrata in vigore
Il presente regolamento entra in vigore il primo giorno successivo alla pubblicazione nella Gazzetta ufficiale dell’Unione europea.
Il presente regolamento è obbligatorio in tutti i suoi elementi e direttamente applicabile in ciascuno degli Stati membri.
Fatto a Bruxelles, il 3 maggio 2013