РЕГЛАМЕНТ (ЕС) № 1295/2013 НА ЕВРОПЕЙСКИЯ ПАРЛАМЕНТ И НА СЪВЕТА
от 11 декември 2013 година
за създаване на програма „Творческа Европа“ (2014 - 2020 г.) и за отмяна на Решения № 1718/2006/ЕО, № 1855/2006/ЕО и № 1041/2009/ЕО
(текст от значение за ЕИП)
ЕВРОПЕЙСКИЯТ ПАРЛАМЕНТ И СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взеха предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 166, параграф 4, член 167, параграф 5, първо тире и член 173, параграф 3 от него,
като взеха предвид предложението на Европейската комисия,
след предаване на проекта на законодателния акт на националните парламенти,
като взеха предвид становището на Европейския икономически и социален комитет (1),
като взеха предвид становището на Комитета на регионите (2),
в съответствие с обикновената законодателна процедура (3),
като имат предвид, че:
(1)
В Договора за функционирането на Европейския съюз (ДФЕС) е залегнал стремежът за все по-тесен съюз между народите на Европа, а на Съюза се поставя задачата, inter alia, да допринесе за разцвета на културите на държавите-членки, като зачита тяхното национално и регионално многообразие и същевременно гарантира осигуряването на условията, необходими за конкурентоспособността на промишлеността в Съюза. В това отношение, когато е необходимо, Съюзът подкрепя и допълва действията, които държавите-членки предприемат за зачитане на културното и езиковото многообразие в съответствие с член 167 от ДФЕС и Конвенцията на Юнеско от 2005 г. за опазване и насърчаване на многообразието от форми на културно изразяване („Конвенция на Юнеско от 2005 г.“), за засилване на конкурентоспособността на секторите на културата и творчеството и за улесняване на приспособяването към промените в промишлеността.
(2)
Подкрепата от Съюза за секторите на културата и творчеството се основава главно на придобития опит с програмите на Съюза, създадени с Решение № 1718/2006/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (4) („програма МЕДИА“), Решение № 1855/2006/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (5) („програма „Култура“) и с Решение № 1041/2009/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (6) („програма МЕДИА Мундус“). Решение № 1622/2006/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (7) (действие „Европейска столица на културата“) и Решение № 1194/2011/ЕС на Европейския парламент и на Съвета (8) („действие „Знак за европейско наследство“) също допринасят за действията на Съюза в подкрепа на секторите на културата и творчеството.
(3)
Съобщението на Комисията относно Европейската програма за култура в глобализиращия се свят, одобрена от Съвета с резолюцията му от 16 ноември 2007 г. (9) и от Европейския парламент с неговата резолюция от 10 април 2008 г. (10), поставя целите за бъдещите дейности на Съюза в секторите на културата и творчеството. Тя има за цел поощряване на културното многообразие и междукултурния диалог и насърчаване на културата като стимул за творческата дейност при осигуряването на растеж и заетост, а също и като жизненоважен елемент в международните отношения на Съюза.
(4)
Що се отнася до Хартата на основните права на Европейския съюз, и по-специално членове 11, 21 и 22 от нея, секторите на културата и творчеството имат важен принос в борбата срещу всички форми на дискриминация, включително расизма и ксенофобията, и представляват важна трибуна за свободата на изразяването на мнение и за насърчаване на зачитането на културното и езиковото многообразие.
(5)
В Конвенцията на Юнеско от 2005 г., която влезе в сила на 18 март 2007 г. и по която Съюзът е страна, се подчертава, че културните дейности, културните продукти и услуги имат както икономически, така и културен характер, защото са носители на самобитност, на ценности и смисъл, и следователно не трябва да се третират като имащи само търговска стойност. Посочената конвенция е насочена към укрепване на международното сътрудничество, включително международни споразумения за съвместни продукции и съвместно разпространение, и към солидарност, създаваща предпоставки за формите на културно изразяване във всички държави и от всички хора. В конвенцията се заявява също да се обърне дължимото внимание на специфичното положение и потребности на различните социални групи, включително на лицата, които принадлежат към малцинства. Съответно една програма за подкрепа на секторите на културата и творчеството следва да насърчава културното многообразие на международно равнище в съответствие с Конвенцията.
(6)
Популяризирането на материалното и нематериалното културно наследство inter alia в контекста на Конвенцията на Юнеско от 2003 г. за опазване на нематериалното културно наследство и на Конвенцията на Юнеско от 1972 г. за опазване на световното културно и природно наследство, следва да допринася също така за повишаването на стойността на съответните места, като същевременно на хората се създава чувството за принадлежност към културната и историческата стойност на такива места.
(7)
В Съобщението на Комисията, озаглавено „Европа 2020 - Стратегия за интелигентен, устойчив и приобщаващ растеж“ („стратегия Европа 2020“) е набелязана стратегия, която има за цел превръщането на Съюза в интелигентна, устойчива и приобщаваща икономика с високо ниво на заетост, производителност и социално сближаване. В посоченото съобщение Комисията отбеляза, че е необходимо Съюзът да осигури рамка от по-привлекателни условия за развитие на иновациите и творчеството. В това отношение секторите на културата и творчеството са източник на новаторски идеи, които могат да се превърнат в продукти и услуги, създаващи растеж и работни места и спомагащи за справянето с някои обществени промени. Освен това постигнатите отлични резултати и конкурентоспособност в тези сектори са главно резултат от усилията на хората на изкуството, творците и професионалистите, за които има необходимост да бъдат насърчавани. За тази цел достъпът до финансиране за секторите на културата и творчеството следва да бъде подобрен.
(8)
В заключенията си относно информационните услуги за мобилността за хора на изкуството и професионалисти в областта на културата (11) Съветът потвърди значението на мобилността на хората на изкуството и на професионалистите в областта на културата за Съюза и за постигането на целите по линия на стратегията „Европа 2020“ и отправи призив към държавите-членки и Комисията да улесняват в съответните си сфери на компетентност и при надлежно зачитане на принципа на субсидиарност предоставянето на изчерпателна и точна информация на хората на изкуството и на професионалистите в областта на културата, които желаят да бъдат мобилни на територията на Съюза.
(9)
За да се допринесе за укрепването на споделено културно пространство, е важно да се насърчава транснационалната мобилност на културните деятели и творците и транснационалното разпространение на културни и художествени творби, включително аудио-визуални творби и продукти, като по този начин се насърчава културният обмен и диалогът между културите.
(10)
Програмите „МЕДИА“, „Култура“ и „МЕДИА Мундус“ бяха предмет на редовен мониторинг и външна оценка, а относно тяхното бъдеще бяха организирани обществени консултации, от които се очертава изводът, че тези програми играят ключова роля за опазването и насърчаването на културното и езиковото многообразие на Европа и че са релевантни за нуждите на секторите на културата и творчеството. От тези дейности по мониторинг, оценка и консултации, а също и от различни независими проучвания, по-специално изследването на аспекта на предприемачеството в културата и творчеството, разглеждани като индустрии, става ясно, че тези сектори са изправени пред общи предизвикателства, а именно бързата промяна, предизвикана от навлизането на цифровите технологии и глобализацията, разпокъсаността на пазара, свързана с езиковото многообразие, затруднения достъп до финансиране, сложните административни процедури и недостига на сравними данни, като всичко това изисква да се предприемат действия на равнището на Съюза.
(11)
Поради своята същност европейските сектори на културата и творчеството се различават по езиков и национален признак, което води до богата и във висока степен независима културна среда, в която се откроява самобитността на различните културни традиции на европейското наследство. Същевременно обаче това разнообразие води до редица пречки, които възпрепятстват плавното транснационално движение на културните и творческите произведения и мобилността на културните дейци и творците в рамките на Съюза и извън него, което може да доведе до географски неравновесия, а вследствие на това - до ограничен избор за потребителя.
(12)
Като се има предвид, че европейските сектори на културата и творчеството се характеризират с езиково многообразие, което в някои сектори води до разпокъсаност на езиков принцип, съществена роля за разпространението на културните и художествените произведения, включително аудио-визуалните творби, играят субтитрите, дублирането и аудио описанието.
(13)
Преминаването към цифрови технологии оказва силно въздействие върху начина, по който културните произведения се създават, разпространяват, стигат до потребителя, потребяват се и се реализират икономически. Докато от една страна следва да се признае необходимостта от намиране на нов баланс между нарастващата достъпност на произведенията на културата и творчеството, справедливото възнаграждение на хората на изкуството и творците и появата на нови стопански модели, то от друга страна промените, пораждани от преминаването към цифровите технологии, предлагат широки възможности за европейските сектори на културата и творчеството и за европейското общество като цяло. По-ниските разходи за разпространение, новите канали за разпространение и възможностите за нова и по-широка публика, както и новите възможности за заемане на пазарни ниши са сред начините за улесняване на пазарния достъп и за разрастване на разпространението в световен мащаб на културни и художествени произведения. С цел пълно оползотворяване на тези възможности и приспособяване към навлизащите цифрови технологии и глобализацията, в секторите на културата и творчеството са необходими нови умения и по-широк достъп до финансиране с оглед обновяване на техническото оборудване, разработване на нови методи за производство и разпространение и адаптиране на стопанските модели.
(14)
Системата за финансиране на филмите се основава на съществуващите практики в областта на разпространението. Все повече нараства необходимостта обаче от насърчаване на привлекателни законни онлайн оферти и от стимул за иновациите. Поради това за създаването на нови стопански модели е от съществена важност да се поощряват нови форми на разпространение.
(15)
Цифровизацията на киносалоните е един от проблемите на дневен ред за редица оператори на малки киносалони, и по-специално операторите на едноекранни киносалони, поради високите цени на цифровото оборудване. Докато държавите-членки притежават първична компетентност в областта на културата и поради тази причина следва да продължават да разглеждат този въпрос на национално, регионално и местно равнище по целесъобразност, съществува възможност за финансиране от програмите и фондовете на Съюза, и по-специално програмите и фондовете, насочени към местно и регионално развитие.
(16)
Привличането на публика, особено що се отнася до младите хора, изисква конкретен ангажимент от страна на Съюза за подпомагане специално на медийната и филмовата грамотност.
(17)
Едно от най-големите предизвикателства за секторите на културата и творчеството, особено за микро-, малките и средните предприятия („МСП“) и микро-, малките и средните организации, включително организациите с нестопанска цел и неправителствените организации, е затрудненият достъп до средствата, които са им необходими за финансиране на дейности, растеж, поддържане и повишаване на конкурентоспособността или развиване на техните дейности в международен план. Докато това предизвикателство стои по принцип пред МСП, положението е значително утежнено в областта на културата и творчеството поради нематериалния характер на много от активите в тези сектори, естеството на дейността им, свързано с уникално сътворяване на прототипи, и присъщата им потребност да поемат рискове и да експериментират, за да извършват новаторска дейност. Тази необходимост от поемането на риск се нуждае от разбиране и от подкрепа също и от финансовия сектор.
(18)
Като пилотен проект Европейският алианс на творческите индустрии е междусекторна инициатива, която главно предоставя подкрепа на творческите отрасли на политическо равнище Целта е привличане на допълнителни средства за творческите отрасли и стимулиране търсенето на творчески услуги на пазара на други промишлености и отрасли. Изпробването на нови инструменти за по-широка подкрепа за иновациите в творческите отрасли ще послужи за създаването на платформа за дискусия и обмен относно политиката с участието на европейски, национални и регионални заинтересовани страни.
(19)
Обединяването на съществуващите отделни програми на Съюза в секторите на културата и творчеството „МЕДИА“, „Култура“ и „МЕДИА Мундус“ в една цялостна програма („програмата“) би подпомогнало по-ефективно МСП и микро-, малките и средните организации в усилията им да се възползват от възможностите, които предлагат преминаването към цифровите технологии и глобализацията, и би им помогнало при решаването на проблемите, които в момента водят до разпокъсване на пазара. За да бъде ефективна, програмата следва да отчита специфичното естество на различните сектори, техните различни целеви групи и конкретните им потребности чрез прилагане на специфични подходи в рамките на две независими подпрограми и междусекторно направление. По-специално, в процеса на изпълнение на програмата е важно да се осигури взаимодействието й с националните и регионалните стратегии за интелигентна специализация. За тази цел програмата следва да създаде последователна структура за подпомагане на различните сектори на културата и творчеството, която да се състои от система за безвъзмездни помощи, допълнена от финансов инструмент.
(20)
Програмата следва да взема предвид двойствения характер на културата и културните дейности, като отчита същинската и художествената стойност на културата от една страна, и икономическата стойност на тези сектори от друга, включително техния принос към творчеството, новаторството и социалното приобщаване в по-широк план за обществото.
(21)
При изпълнението на програмата следва да се вземе под внимание същинската стойност на културата и специфичното естество на секторите на културата и творчеството, в т.ч. значението на организациите с нестопанска цел и проектите по подпрограма „Култура“.
(22)
Самостоятелен финансов инструмент - Механизмът за гарантиране на секторите на културата и творчеството („механизмът за гарантиране“) следва да дава възможност на тези сектори като цяло да реализират растеж и следва да осигурява по-специално чрез ефекта на лоста достатъчно средства за нови дейности и възможности. Избрани финансови посредници следва да действат в полза на културните и творческите проекти, за да се гарантира балансиран портфейл от кредити по отношение на географското покритие и секторното представяне. Освен това публичните и частните организации играят важна роля в този контекст, за да бъде постигнат широк подход в рамките на механизма за гарантиране.
(23)
Следва също така да бъде осигурено финансиране за действието „Европейски столици на културата“ и за управлението на действието за Знака за европейско наследство, тъй като те допринасят за засилване на чувството за принадлежност към едно общо културно пространство, за насърчаването на междукултурния диалог и взаимното разбиране и за повишаване на значимостта на културното наследство.
(24)
Освен държавите-членки и отвъдморските страни и територии, които отговарят на изискванията за участие в програмата съгласно член 58 от Решение 2001/822/ЕО на Съвета (12), програмата следва също така да бъде отворена при определени условия за участие на държавите от Европейската асоциация за свободна търговия („ЕАСТ”), които са страни по Споразумението за Европейското икономическо пространство („ЕИП”), както и на Конфедерация Швейцария. Държавите в процес на присъединяване, държавите кандидатки и потенциалните държави кандидатки, ползващи се от предприсъединителна стратегия, както и държавите от Европейската политика за съседство, също следва да могат да участват в програмата, освен по отношение на механизма за гарантиране.
(25)
Програмата следва да бъде отворена също и за действия за двустранно или многостранно сътрудничество с трети държави, въз основа на допълнителни средства за участие, които следва да бъдат определени, и специфични споразумения, които следва да бъдат договорени със съответните държави.
(26)
Следва да се насърчава сътрудничеството в областта на културата и аудио-визуалната дейност между програмата и международните организации, като Юнеско, Съвета на Европа, Организацията за икономическо сътрудничество и развитие („ОИСР“) и Световната организация за интелектуална собственост („WIPO“).
(27)
Необходимо е да се гарантира европейската добавена стойност на всички действия и дейности по програмата, допълващият им характер по отношение на дейностите на държавите-членки, както и съответствието им с член 167, параграф 4 от ДФЕС и съгласуваността им с други дейности на Съюза, по-специално в областта на образованието, заетостта, вътрешния пазар, предприятията, младежта, здравето, гражданството и правосъдието, научните изследвания и иновациите, промишлената политика и политиката на сближаване, туризма и външните отношения, търговията и развитието и Програмата в областта на цифровите технологии.
(28)
В съответствие с принципите за оценка на изпълнението процедурите за мониторинг и оценка на програмата следва да включват изготвянето на ежегодни подробни доклади и следва да се основават на специфични, измерими, достижими, целесъобразни и обвързани със срокове цели и показатели, включително качествени цели и показатели. В процедурите за наблюдение и оценка се вземат под внимание работата на съответните участници като Евростат, както и констатациите на проекта ESS-net Culture и на Института по статистика на Юнеско. В тази връзка по отношение на аудио-визуалния сектор участието на Съюза в Европейската аудио-визуална обсерватория („Обсерваторията“) следва да продължи.
(29)
С цел да се осигури оптимален мониторинг и оценка през целия период на изпълнение на програмата, на Комисията следва да бъде делегирано правомощието да приема актове в съответствие с член 290 от ДФЕС по отношение на приемането на допълнителни количествени и качествени показатели. От особена важност е по време на подготвителната си работа Комисията да проведе подходящи консултации, включително на експертно равнище. При подготовката и изготвянето на делегираните актове Комисията следва да осигури едновременното и своевременно предаване на съответните документи по подходящ начин на Европейския парламент и Съвета.
(30)
Както е посочено в доклада на Комисията от 30 юли 2010 г. относно въздействието на решенията на Европейския парламент и на Съвета за изменение на правното основание на европейските програми в областта на ученето през целия живот, културата, младежта и гражданството, значителното намаляване на сроковете в процедурите на управление доведе до повишаване на ефективността на програмите. Следва да се обърне особено внимание, за да се гарантира че административните и финансовите процедури продължават да бъдат опростявани, включително чрез използването на разумни, обективни и редовно актуализирани системи за определяне на еднократни суми, единични цени и финансиране с фиксирана ставка.
(31)
С цел да се осигурят еднакви условия за прилагането на настоящия регламент, на Комисията следва да бъдат предоставени изпълнителни правомощия. Тези правомощия следва да бъдат упражнявани в съответствие с Регламент (ЕС) № 182/2011 на Европейския парламент и на Съвета (13).
(32)
В съответствие с Регламент (ЕО) № 58/2003 на Съвета (14) Комисията възложи от 2009 г. насам на Изпълнителната агенция за образование, аудиовизия и култура осъществяването на задачи по изпълнението, свързани с управлението на действието на Съюза в областта на образованието, аудио-визуалната дейност и културата. Следователно Комисията, въз основа на анализ на разходите и ползите, може съгласно предвиденото в посочения регламент да използва съществуваща изпълнителна агенция при изпълнението на програмата.
(33)
В настоящия регламент се определя финансов пакет за целия период на изпълнение на програмата, съставляващ основна референтна сума по смисъла на точка 17 от Междуинституционалното споразумение от 2 декември 2013 г. между Европейския парламент, Съвета и Комисията относно бюджетната дисциплина, сътрудничеството по бюджетните въпроси и относно доброто финансово управление (15), за Европейския парламент и за Съвета в рамките на годишната бюджетна процедура.
(34)
Финансовите интереси на Съюза следва да бъдат защитени чрез прилагане на пропорционални мерки през целия цикъл на разходи, включително мерки за предотвратяване, разкриване и разследване на нередности, възстановяване на загубени, недължимо платени или неправилно използвани средства и, по целесъобразност, налагане на административни и финансови санкции в съответствие с Регламент (ЕС, Евратом) № 966/2012 г. на Европейския парламент и на Съвета (16) („Финансовия регламент“).
(35)
С оглед дейността на Европейската служба за борба с измамите („OLAF“) и съгласно Регламент (Евратом, ЕО) № 2185/96 на Съвета (17) и Регламент (ЕС, Евратом) № 883/2013 на Европейския парламент и на Съвета (18) е необходимо разработването и прилагането на подходящи мерки за предотвратяване на измамите и събиране на средствата, които са били изгубени, предоставени или използвани по неправомерен начин.
(36)
Тъй като целите на настоящия регламент, а именно опазването, развитието и насърчаването на европейското културно и езиково многообразие и популяризирането на европейското културно наследство, както и засилването на конкурентоспособността на европейските сектори на културата и творчеството, и по-специално на аудио-визуалния сектор, не могат да бъдат постигнати в достатъчна степен от държавите-членки предвид транснационалния и международния характер на програмата, а поради обхвата и очакваното въздействие, могат да бъдат постигнати по-добре на равнището на Съюза, Съюзът може да приема мерки в съответствие с принципа на субсидиарност, установен в член 5 от Договора за Европейския съюз. В съответствие с принципа на пропорционалност, уреден в същия член, настоящият регламент не надхвърля необходимото за постигането на тези цели.
(37)
Поради това решения № 1718/2006/ЕО, № 1855/2006/ЕО и № 1041/2009/ЕО следва да бъдат отменени.
(38)
Следва да се предвидят разпоредби за мерки, уреждащи прехода от програмите „МЕДИА“, „Култура“ и „МЕДИА Мундус“ към програмата.
(39)
За да се сигури непрекъснатост на финансовата подкрепа, предвидена по програмата, на действието на органи, Комсията следва да е оправомощена по време на първоначалния етап от програмата да счита за допустими за финансиране разходите, пряко свързани с изпълнението на ползващите се от подкрепа дейности, дори когато те са направени от бенефициера преди подаването на заявлението за безвъзмездни средства.
(40)
За да се осигури непрекъснатост на финансовата подкрепа, предвидена по програмата, настоящият регламент следва да се прилага считано от 1 януари 2014 г. Поради спешност настоящият регламент следва да влезе в сила възможно най-бързо след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз,
ПРИЕХА НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
ГЛАВА I
Общи разпоредби
Член 1
Създаване и срок на действие
1. С настоящия регламент се създава програма „Творческа Европа“ с цел оказване на подкрепа за секторите на културата и творчеството в Европа („програмата“).
2. Програмата се прилага за периода от 1 януари 2014 г. до 31 декември 2020 г.
Член 2
Определения
За целите на настоящия регламент се прилагат следните определения:
1)
„сектори на културата и творчеството“ означава всички сектори, чиито дейности се основават на културни ценности и/или художествени и други творчески форми на изразяване, независимо дали тези дейности са пазарно ориентирани или не, без оглед на вида организация, която ги осъществява, както и без оглед на начина на финансиране на същата организация. Тези дейности включват разработването, създаването, производството, разпространението и съхраняването на стоки и услуги, които представляват културни, художествени или други творчески форми на изразяване, както и свързани с тях функции, като образование или управление. Секторите на културата и творчеството включват, inter alia архитектура, архиви, библиотеки и музеи, художествени занаяти, аудио-визуална дейност (включително филми, телевизия, видеоигри и мултимедийни продукти), материално и нематериално културно наследство, проектиране, фестивали, музика, литература, сценично изкуство, издателска дейност, радио и изобразително изкуство;
2)
„МСП“ означава микро-, малки и средни предприятия съобразно определението им в Препоръка 2003/361/ЕО (19);
3)
„участващи финансови посредници“ означава финансови посредници по смисъла на член 139, параграф 4, втора алинея от Финансовия регламент, подбрани по линия на механизма за гарантиране в съответствие с Финансовия регламент и с приложение I към настоящия регламент, които предоставят или възнамеряват да предоставят:
а)
заеми на МСП и на микро-, малки и средни организации в секторите на културата и творчеството (гаранции от Европейския инвестиционен фонд („ЕИФ“)); или
б)
гаранции по заеми на други финансови посредници, които предоставят заеми на МСП и на микро-, малки и средни организации в секторите на културата и творчеството (насрещни гаранции от ЕИФ);
4)
„доставчици за изграждане на капацитет“ означава образувания, които са способни да предоставят експертен опит в съответствие с приложение I, за да позволят на участващите финансови посредници ефективно да оценяват спецификата и рисковете, свързани с МСП и с микро-, малките и средните организации в секторите на културата и творчеството и с техните проекти.
Член 3
Общи цели
Общите цели на програмата са:
a)
опазване, развитие и насърчаване на европейското езиково и културно многообразие и популяризиране на европейското културно наследство;
б)
засилване на конкурентоспособността на европейските сектори на културата и творчеството, и по-специално на тази на аудио-визуалния сектор, с цел насърчаването на интелигентен, устойчив и приобщаващ растеж.
Член 4
Конкретни цели
Конкретните цели на програмата са:
a)
предоставяне на подкрепа, свързана с възможностите за извеждане на дейността на европейските сектори на културата и творчеството на транснационално и международно равнище;
б)
насърчаване на транснационалното разпространение на културните и творческите произведения и на транснационалната мобилност на културните деятели и творците, и по-специално хората на изкуството, както и привличане на нова и по-широка публика и подобряване на достъпа до културни и творчески произведения в Съюза и извън него с особена насоченост към децата, младите хора, лицата с увреждания и слабо представените групи;
в)
укрепване на финансовия капацитет на МСП и на микро-, малките и средните организации в секторите на културата и творчеството по устойчив начин при стремеж същевременно да се осигури балансирано географско покритие и секторно представяне;
г)
поощряване на развитието на политиката, новаторството, творчеството, привличането на публика, както и новите стопански и управленчески модели посредством подкрепа за транснационално сътрудничество в областта на политиката.
Член 5
Европейска добавена стойност
1. Като се признава същинската и икономическата стойност на културата, програмата подкрепя действия и дейности, които се отличават с европейска добавена стойност в секторите на културата и творчеството. Тя допринася за постигането на целите на стратегията „Европа 2020“ и на нейните водещи инициативи.
2. Европейската добавена стойност се осигурява чрез един или няколко от следните ефекти:
a)
транснационалния характер на действията и дейностите, които допълват регионални, национални, международни програми и политики или други такива на Съюза, и въздействието на тези действия и дейности върху секторите на културата и творчеството, както и върху гражданите и познанията им за култури, които са различни от тяхната собствена;
б)
развитието и насърчаването на транснационално сътрудничество между културните деятели и творците, включително хората на изкуството, професионалистите в аудио-визуалната област, културните и творческите организации и аудио-визуалните оператори, съсредоточавайки се върху стимулирането на по-всеобхватни, бързи, ефективни и дългосрочни действия в отговор на глобалните предизвикателства;
в)
икономиите от мащаба и натрупването на критична маса, улеснявани от подкрепата от Съюза, които създават ефект на лоста за привличането на допълнителни средства;
г)
осигуряването на по-голяма равнопоставеност в европейските сектори на културата и творчеството, като бъдат взети предвид държавите с нисък производствен капацитет и/или държавите или регионите с ограничен в географско и/или езиково отношение район.
Член 6
Структура на програмата
Програмата се състои от:
a)
подпрограма „МЕДИА“;
б)
подпрограма „Култура“;
в)
междусекторно направление.
Член 7
Логограми на подпрограмите
1. Комисията гарантира видимостта на програмата чрез използването на логограми, които са специфични за всяка от подпрограмите.
2. Бенефициерите на подпрограма „МЕДИА“ използват нейната логограма, установена в приложение II. Комисията определя конкретни правила по използването на посочената логограма и ги изпраща на бенефициерите.
3. Бенефициерите на подпрограма „Култура“ използват логограма, която се определя от Комисията. Комисията установява конкретни правила по използването на тази логограма и ги изпраща на бенефициерите.
4. Комисията и информационните бюра по програмата „Творческа Европа“, посочени в член 16, също имат право да използват логограмите на подпрограмите.
Член 8
Достъп до програмата
1. Програмата насърчава културното многообразие на международно равнище в съответствие с Конвенцията на Юнеско от 2005 г.
2. Програмата е открита за участието на държавите-членки.
3. Без да се засяга параграф 4, програмата е отворена за участие и за следните държави, при условие че платят допълнителни средства за участие и че отговарят по отношение на подпрограма „МЕДИА“ на условията, установени в Директива 2010/13/ЕС на Европейския парламент и на Съвета (20):
a)
държавите в процес на присъединяване, държавите кандидатки и потенциалните държави кандидатки, ползващи се от предприсъединителна стратегия, в съответствие с общите принципи и общите условия и процедури за участието на тези държави в програмите на Съюза, установени в съответните рамкови споразумения, решенията на Съвета за асоцииране или други подобни споразумения;
б)
държавите, които са страни по Споразумението за ЕИП, в съответствие с посоченото споразумение;
в)
Конфедерация Швейцария, въз основа на двустранно споразумение, което да бъде сключено с тази държава;
г)
държавите от Европейската политика за съседство, в съответствие с процедурите, установени с тези държави въз основа на рамковите споразумения, в които се предвижда тяхното участие в програмите на Съюза.
4. Държавите, посочени в параграф 3, букви а) и г), се изключват от участие в механизма за гарантиране.
5. Програмата е отворена за действия, включващи двустранно или многостранно сътрудничество и насочени към определени държави или региони, въз основа на допълнителни средства за участие, плащани от, и специфични споразумения, които следва да бъдат договорени с тези държави или региони.
6. Програмата дава възможност за сътрудничество и съвместни действия с държави, които не участват в програмата, и с международни организации, действащи в секторите на културата и творчеството като Юнеско, Съвета на Европа, ОИСР или СОИС въз основа на съвместен принос за осъществяването на целите на програмата.
ГЛАВА II
Подпрограма „МЕДИА“
Член 9
Приоритети по подпрограма „МЕДИА“
1. Приоритетите, свързани с укрепването на капацитета на европейския аудио-визуален сектор за извършване на дейност на транснационално равнище, са следните:
a)
улесняване на придобиването и усъвършенстването на умения и компетентности от професионалистите в аудио-визуалната област и развитието на мрежи, включително използването на цифровите технологии, за да се осигури адаптирането към развитието на пазара, изпробването на нови подходи, свързани с привличането на публика и изпробването на нови стопански модели;
б)
засилване на капацитета на европейските оператори в аудио-визуалната сфера за разработване на аудио-визуални произведения с потенциал за разпространение в Съюза и извън него и улесняване на европейските и международните съвместни продукции, включително с телевизионни разпространители;
в)
насърчаване на обмена между предприятията чрез улесняване на достъпа до пазари и до стопански инструменти, позволяващи на аудио-визуалните оператори по-видимо присъствие на техните проекти на пазарите в Съюза и на международните пазари.
2. Приоритетите във връзка с насърчаването на транснационалното разпространение са следните:
a)
подкрепа за киноразпространението чрез транснационален маркетинг, изграждане на „отличителни марки“, разпространение и показване на аудио-визуални произведения;
б)
насърчаване на транснационалния маркетинг, изграждане на „отличителни марки“ и разпространение на аудио-визуални произведения на всички други платформи, несвързани с киноразпространението;
в)
подкрепа за привличане на публика като средство за стимулиране на интереса към европейските аудио-визуални произведения и подобряване на достъпа до тях, по-специално чрез популяризиране, организиране на събития, филмова грамотност и фестивали;
г)
поощряване на нови форми на разпространение с цел създаване на нови стопански модели.
Член 10
Мерки за подкрепа по подпрограма „МЕДИА“
За изпълнение на приоритетите, изложени в член 9, подпрограма „МЕДИА“ предоставя подкрепа за:
a)
разработването на цялостен набор от мерки за обучение, които насърчават придобиването и развиването на умения и компетенции от страна на аудио-визуалните експерти, обмена на знания и инициативите за изграждане на мрежи, в т.ч. интегрирането на цифрови технологии;
б)
разработването на европейски аудио-визуални произведения, по-специално на филми и телевизионни произведения, като например художествени, документални, детски и анимационни филми, както и интерактивни произведения, като например видеоигри и мултимедийни продукти, притежаващи по-голям потенциал за трансгранично разпространение;
в)
дейности, насочени към оказване на подкрепа на европейски аудио-визуални продуцентски дружества, по-специално независими продуцентски дружества, с оглед улесняване на европейските и международните съвместни продукции на аудио-визуални произведения, включително телевизионни произведения;
г)
дейности, които помагат на партньорите по европейски и международни копродукции да се срещат и/или оказват непряка подкрепа за аудио-визуални произведения, които са копродукция, чрез оказване на подкрепа за международните фондове за копродукции, установени в държава, участваща в програмата;
д)
улесняване на достъпа до професионални търговски прояви и пазари в аудио-визуалната сфера, както и използване на онлайн търговски инструменти в Съюза и извън него;
е)
създаване на системи за подкрепа на разпространението на европейските ненационални филми чрез киноразпространението и всякакви други видове платформи, както и за международни търговски дейности, по специално изготвянето на субтитри, дублаж и аудио описание на аудио-визуалните произведения;
ж)
улесняване на разпространението на европейските филми по целия свят, както и на международни филми в Съюза чрез всякакви платформи за разпространение, посредством международни проекти за сътрудничество в аудио-визуалния сектор;
з)
европейска мрежа от оператори на киносалони, в чиято програма е включен значителен дял ненационални европейски филми;
и)
инициативи за представяне и популяризиране на многообразието от европейски аудио-визуални произведения, включително късометражни филми като например фестивали и други събития за популяризиране;
й)
дейности, насочени към стимулиране на филмовата грамотност и повишаване на познанията на публиката за европейските аудио-визуални произведения и интереса й към тях, включително аудио-визуалното и кинематографичното наследство, преди всичко сред младата публика;
к)
новаторски действия за изпробване на нови стопански модели и инструменти в области, които има вероятност да бъдат повлияни от въвеждането и използването на цифровите технологии.
Член 11
Европейска аудио-визуална обсерватория
1. Съюзът е член на „Обсерваторията“ за срока на действие на програмата.
2. Участието на Съюза в Обсерваторията допринася за постигането на приоритетите на подпрограма „МЕДИА“ чрез:
a)
насърчаване на прозрачността и установяване на равнопоставени условия по отношение на достъпа до правна и финансова/пазарна информация и допринасяне за съпоставимостта на правната и статистическата информация;
б)
предоставяне на анализ на данните и на пазара, който е полезен за изготвянето на насоките на действие на подпрограмата „МЕДИА“ и за оценката на тяхното въздействие върху пазара.
3. Комисията представлява Съюза при неговите отношения с Обсерваторията.
ГЛАВА III
Подпрограма „Култура“
Член 12
Приоритети по подпрограма „Култура“
1. Приоритетите, свързани с укрепването на капацитета на секторите на културата и творчеството за извършване на дейност на транснационално равнище, са следните:
a)
подкрепа за действия, осигуряващи на деятелите на културата и творчеството умения, компетентности и знания, които допринасят за укрепването на секторите на културата и творчеството, включително насърчаване на адаптирането към цифровите технологии, изпробването на нови подходи за привличане на публика и изпробване на нови стопански и управленчески модели;
б)
подкрепа за дейности, даващи възможност за международно сътрудничество на деятелите на културата и творчеството и за професионално развитие и извършване на дейност в международен мащаб в рамките на Съюза и извън него, по възможност на основата на дългосрочни стратегии;
в)
предоставяне на подкрепа за засилване на капацитета на европейските културни и творчески организации и изграждане на международни мрежи с оглед улесняване на достъпа до професионални възможности.
2. Приоритетите, свързани с насърчаването на транснационалното разпространение и мобилността, са следните:
a)
подкрепа за международни турнета, прояви и изложби и фестивали;
б)
подкрепа за разпространението на европейската литература с оглед осигуряване на възможно най-широк достъп;
в)
подкрепа за привличането на публика като средство за стимулиране на интереса към европейските културни и творчески произведения и към материалното и нематериалното културно наследство и подобряване на достъпа до тях.
Член 13
Мерки за подкрепа по подпрограма „Култура“
1. За изпълнение на изложените в член 12 приоритети подпрограма „Култура“ предоставя подкрепа за:
a)
проекти за транснационално сътрудничество с цел обединяването на културни и творчески организации от различни държави при предприемането на секторни или междусекторни дейности;
б)
дейности на европейски мрежи от културни и творчески организации от различни държави;
в)
дейности на организации с европейска насоченост, които допринасят за развитие на нови таланти и стимулиране на транснационалната мобилност на деятелите на културата и творчеството и на разпространението на творбите, които притежават потенциал да оказват широко въздействие върху целия сектор и осигуряват трайни ефекти;
г)
превод на литературни произведения и тяхното по-нататъшно популяризиране;
д)
специфични действия, насочени към това богатството и разнообразието от европейски култури да стане по-видимо, и които стимулират междукултурния диалог и взаимното разбирателство, включително чрез награди на Съюза за култура, действието за европейски столици на културата и действието за Знак за европейско наследство.
2. Мерките за подкрепа, изложени в параграф 1, са насочени по-специално към подкрепа на проекти с нестопанска цел.
ГЛАВА IV
Междусекторно направление
Член 14
Механизъм за гарантиране за секторите на културата и творчеството
1. Комисията създава механизъм за гарантиране, насочен към секторите на културата и творчеството в Съюза.
Механизмът за гарантиране функционира като самостоятелен инструмент и се създава и управлява в съответствие с дял VIII от Финансовия регламент.
2. Механизмът за гарантиране има следните приоритети:
a)
улесняване на достъпа до финансиране за МСП и микро-, малките и средните организации в секторите на културата и творчеството;
б)
подобряване на способността на участващите финансови посредници за оценка на рисковете, свързани с МСП и микро-, малките и средните организации в секторите на културата и творчеството и с техните проекти, включително посредством техническа помощ, изграждане на познания и мерки за изграждане на мрежи.
Изпълнението на приоритетите се осъществява в съответствие с приложение I.
3. В съответствие с член 139, параграф 4 от Финансовия регламент Комисията прилага механизма за гарантиране в режим на непряко управление, възлагайки задачи на ЕИФ, както е посочено в член 58, параграф 1, буква в), подточка iii) от посочения регламент, при спазване на реда и условията на споразумение между Комисията и ЕИФ.
Член 15
Транснационално сътрудничество в областта на политиката
1. За насърчаване на транснационалното сътрудничество в областта на политиката междусекторното направление предоставя подкрепа за:
a)
транснационален обмен на опит, знания и умения относно нови стопански и управленчески модели, дейности за партньорско обучение и създаване на мрежи между културните и творческите организации и лицата, разработващи политиките, във връзка с развитието на секторите на културата и творчеството, чрез насърчаване на изграждането на цифрови мрежи, където е подходящо;
б)
събирането на пазарни данни, изследвания, анализи на пазара на труда и потребностите от умения, анализи на европейските и националните политики в областта на културата и подкрепа за статистически проучвания, основани на специфични за всеки сектор инструменти и критерии и оценки, включително измерване на всички аспекти на въздействието на програмата;
в)
плащането на вноската за членство на Съюза в Обсерваторията с цел подобряване събирането на данни и анализа по отношение на аудио-визуалния сектор;
г)
изпробване на нови и междусекторни стопански подходи, свързани с финансирането, разпространението и икономическата реализация на творбите и произведенията;
д)
провеждане на конференции, семинари и политически диалог, включително в областта на културната осведоменост и медийната грамотност чрез насърчаване на изграждането на цифрови мрежи, където е подходящо;
е)
информационните бюра по програмата „Творческа Европа“, посочени в член 16, и изпълнението на техните функции.
2. В срок до 30 юни 2014 г. Комисията извършва проучване на осъществимостта, като проучва възможността за събиране и анализиране на данни в секторите на културата и творчеството с изключение на аудио-визуалния сектор, и представя резултата от това проучване на Европейския парламент и на Съвета.
В зависимост от резултатите от проучването на осъществимостта Комисията може да представи предложение за изменение на настоящия регламент.
Член 16
Информационни бюра по програмата „Творческа Европа“
1. Държавите, участващи в програмата, установяват във взаимодействие с Комисията информационни бюра по програмата „Творческа Европа“ в съответствие със своето национално право и практика („бюра „Творческа Европа“).
2. Комисията поддържа мрежа от бюра „Творческа Европа“.
3. Бюрата „Творческа Европа“ изпълняват следните функции, като вземат предвид специфичните характеристики на всеки един сектор:
a)
даване на информация за програмата и популяризирането й в техните държави;
б)
подпомагане на секторите на културата и творчеството по отношение на програмата и предоставяне на основна информация относно други подходящи възможности за подпомагане, които са на разположение в рамките на политиката на Съюза;
в)
стимулиране на трансграничното сътрудничество в рамките на секторите на културата и творчеството;
г)
подпомагане на Комисията чрез съдействие по отношение на секторите на културата и творчеството в държавите, участващи в програмата, например посредством предоставяне на налични данни за тези сектори;
д)
подпомагане на Комисията за осигуряването на адекватна комуникационна дейност и разпространение на информация относно резултатите и въздействието на програмата;
е)
осигуряване на комуникацията и разпространението на информацията за предоставеното финансиране от Съюза и постигнатите резултати за държавата, в която се намират.
4. Комисията осигурява във взаимодействие с държавите-членки качеството и резултатите на услугите, предоставяни от бюрата „Творческа Европа“ посредством редовен и независим мониторинг и оценка.
ГЛАВА V
Резултати от изпълнението и разпространение на информация
Член 17
Съгласуваност и взаимно допълване
1. Съвместно с държавите-членки Комисията гарантира цялостната съгласуваност и взаимно допълване между програмата и:
a)
съответните политики на Съюза, като тези в областта на образованието, заетостта, здравеопазването, вътрешния пазар, Програмата в областта на цифровите технологии, младежта, гражданството, външните отношения, търговията, научноизследователската дейност и иновациите, предприятията, туризма, правосъдието, разширяването и развитието;
б)
други източници на финансиране от Съюза от значение в областта на политиката за културата и медиите, по-специално Европейския социален фонд, Европейския фонд за регионално развитие и програмите за научни изследвания и иновации, както и финансовите инструменти, свързани с правосъдието и гражданството, програмите за външно сътрудничество и инструментите за предприсъединителна помощ.
2. Настоящият регламент се прилага и изпълнява, без да се засягат международните ангажименти на Съюза.
Член 18
Мониторинг и оценка
1. Комисията осигурява редовен мониторинг и външна оценка на програма въз основа на качествените и количествените показатели за изпълнение, изложени по-долу:
a)
Показатели за общите цели, посочени в член 3:
i)
равнището на заетост в секторите на културата и творчеството, промяната в него и делът му от брутния вътрешен продукт;
ii)
броят на хората, които имат достъп до европейски културни и творчески произведения, включително, когато е възможно, произведения от страни, различни от собствената им страна;
б)
Показатели за конкретната цел, посочена в член 4, буква а):
i)
мащабът на международните дейности на организациите в сферата на културата и творчеството и броят на създадените транснационални партньорства;
ii)
броят на проявите, организирани с цел обучение, и дейностите, подкрепяни от програмата, в резултат на които се е повишила компетентността и пригодността за заетост на културните деятели и професионалистите в аудио-визуалната област;
в)
Показатели за конкретната цел, посочена в член 4, буква б) по отношение на подпрограмата „МЕДИА“:
i)
броят на продадените билети за ненационални европейски филми в Европа и за европейски филми по целия свят (на десет от най- важните неевропейски пазари) в кината;
ii)
процентът на европейските аудио-визуални произведения в кината, по телевизията и на цифровите платформи;
iii)
броят на хората в държавите-членки, които имат достъп до ненационални европейски аудио-визуални произведения и броят на хората, които имат достъп до европейски аудио-визуални произведения, в страните, участващи в програмата;
iv)
броят европейски видеоигри, произведени в Съюза, както и в страните, участващи в програмата;
г)
Показатели за конкретната цел, посочена в член 4, буква б) по отношение на подпрограмата „Култура“:
i)
броят на хората, които пряко или косвено са засегнати от проекти, ползващи подкрепа по програмата;
ii)
броят на проектите, насочени към децата, младите хора и слабо представените групи, както и приблизителният брой на хората, до които тези проекти са достигнали;
д)
Показатели за конкретната цел, посочена в член 4, буква в):
i)
обемът на заемите, гарантирани в рамките на механизма за гарантиране, категоризирани по национален произход, размер и сектори на МСП и на микро-, малките и средните организации;
ii)
обемът на отпуснатите заеми от участващи финансови посредници, категоризирани по национален произход;
iii)
броят и географското разпространение на участващите финансови посредници;
iv)
броят на МСП и микро-, малки и средни организации, които се ползват от механизма за гарантиране, категоризирани по национален произход, размер и сектори;
v)
средният процент на непогасяваните заеми;
vi)
постигнатият ефект на лоста по гарантираните заеми по отношение на индикативния ефект на лоста (1:5,7);
е)
Показатели за конкретната цел, посочена в член 4, буква г):
i)
броят държави-членки, които при разработването на националните си политики използват резултатите от отворения метод на координация;
ii)
броят на новите инициативи и резултати от политиките.
2. Резултатите от процеса на наблюдение и оценка се вземат под внимание при изпълнението на програмата.
3. Освен редовния мониторинг на програмата Комисията представя междинен доклад за оценка въз основа на външна и независима оценка, в който:
a)
са включени качествени и количествени елементи с цел оценяване на ефективността на програмата при постигането на нейните цели, ефикасността на програмата, както и нейната европейска добавена стойност;
б)
са разгледани възможностите за опростяване на програмата и за подобряване на нейната вътрешна и външна съгласуваност, запазването на значимостта на нейните цели, както и приносът на мерките към изпълнението на приоритетите на Съюза за интелигентен, устойчив и приобщаващ растеж.
в)
са взети под внимание резултатите във връзка с оценката на дългосрочното въздействие на решения № 1718/2006/ЕО, № 1855/2006/ЕО и № 1041/2009/ЕО.
4. В срок до 31 декември 2017 г. Комисията представя на Европейския парламент и на Съвета посочения в параграф 3 междинен доклад за оценка.
5. Въз основа на окончателна външна и независима оценка Комисията изготвя окончателен доклад за оценка, в който въз основа на подбраните количествени и качествени показатели се оценяват дългосрочният ефект и устойчивостта на въздействието на програмата. По отношение на конкретната цел, посочена в член 4, буква в), Комисията оценява и въздействието на механизма за гарантиране върху достъпа до банкови заеми и свързаните с това разходи за МСП и микро-, малките и средните организации в секторите на културата и творчеството.
6. В срок до 30 юни 2022 г. Комисията представя на Европейския парламент и на Съвета посочения в параграф 5 окончателен доклад за оценка.
Член 19
Комуникация и разпространение на информация
1. Комисията предоставя информация на държавите, участващи в програмата, относно проектите, които са получили финансиране от Съюза, като изпраща решенията за подбор в рамките на две седмици след тяхното приемане.
2. Бенефициерите по проектите, осъществявани с подкрепа от програмата, провеждат комуникационни дейности и разпространяват информация за полученото от Съюза финансиране и за постигнатите резултати.
3. Комисията осигурява разпространението на съответната информация сред бюрата „Творческа Европа“.
ГЛАВА VI
Делегирани актове
Член 20
Делегиране на правомощия на Комисията
Комисията се оправомощава да приема делегирани актове в съответствие с член 21 за допълване на количествените и качествените показатели за постигнатите резултати, установени в член 18, параграф 1.
Член 21
Упражняване на делегирането
1. Правомощието да приема делегирани актове се предоставя на Комисията при спазване на предвидените в настоящия член условия.
2. Правомощието да приема делегирани актове по член 20 се предоставя на Комисията за целия период на действие на програмата.
3. Делегирането на правомощия, посочено в член 20, може да бъде оттеглено по всяко време от Европейския парламент или от Съвета. С решението за оттегляне се прекратява посоченото в него делегиране на правомощия. То поражда действие в деня след публикуването на решението в Официален вестник на Европейския съюз или на по-късна, посочена в решението дата. То не засяга действителността на делегираните актове, които вече са в сила.
4. Веднага след като приеме делегиран акт, Комисията уведомява едновременно Европейския парламент и Съвета за него.
5. Делегиран акт, приет съгласно член 20, влиза в сила само в случай че нито Европейският парламент, нито Съветът не са представили възражения в срок от два месеца след уведомлението до тях за съответния акт, или ако преди изтичането на този срок както Европейският парламент, така и Съветът са уведомили Комисията, че няма да представят възражения. Този срок се удължава с два месеца по инициатива на Европейския парламент или на Съвета.
ГЛАВА VII
Разпоредби за изпълнение
Член 22
Изпълнение на програмата
1. Комисията изпълнява програмата в съответствие с Финансовия регламент.
2. Комисията приема посредством актове за изпълнение годишна работна програма за подпрограмите и междусекторното направление. В годишната работна програма Комисията осигурява последователното ежегодно изпълнение на общите и конкретните цели, изложени в членове 3 и 4, както и на приоритетите, установени в членове 9 и 12, и очертава очакваните резултати, методите за изпълнение, както и общата сума на плана за финансирането. Годишната работна програма съдържа също така описание на мерките, които ще бъдат финансирани, информация за разпределената за всяка мярка сума и приблизителен график на изпълнението.
По отношение на безвъзмездните средства в годишната работна програма се посочват приоритетите, допустимостта, критериите за подбор и отпускане на финансирането и максималният размер на съфинансирането. Финансовият принос на програмата е максимално 80 % от разходите по осъществяване на подкрепяните операции.
По отношение на механизма за гарантиране в годишната работна програма се посочват критериите за допустимост и подбор на финансовите посредници, критериите за недопускане, свързани със съдържанието на представените пред участващите финансови посредници проекти, годишно отпуснатите средства на ЕИФ, както и критериите за допустимост, подбор и отпускане на средства на доставчиците за изграждане на капацитет.
Актовете за изпълнение се приемат в съответствие с процедурата по разглеждане, посочена в член 23, параграф 4.
3. Комисията приема общите насоки за изпълнение на програмата в съответствие с процедурата по консултиране, посочена в член 23, параграф 3.
Член 23
Процедура на комитет
1. Комисията се подпомага от комитет (Комитет на програма „Творческа Европа“). Този комитет е комитет по смисъла на Регламент (ЕС) № 182/2011.
2. Комитетът на програма „Творческа Европа“ може да заседава в специални състави, за да разглежда конкретни въпроси, свързани с подпрограмите и междусекторното направление.
3. При позоваване на настоящия параграф се прилага член 4 от Регламент (ЕС) № 182/2011.
4. При позоваване на настоящия параграф се прилага член 5 от Регламент (ЕС) № 182/2011.
Член 24
Финансови разпоредби
1. Финансовият пакет за изпълнението на програмата за периода от 1 януари 2014 г. до 31 декември 2020 г. се определя в размер на 1 462 724 000 EUR по текущи цени.
Годишните бюджетни кредити се разрешават от Европейския парламент и от Съвета в границите на многогодишната финансова рамка.
2. Финансовият пакет, посочен в параграф 1, се разпределя, както следва:
a)
най-малко 56 % за подпрограма „МЕДИА“;
б)
най-малко 31 % за подпрограма „Култура“;
в)
най-много 13 % за междусекторното направление, като най-малко 4 % се заделят за мерки за транснационално сътрудничество, изброени в член 15, и за бюрата „Творческа Европа“.
3. Административните разходи, свързани с изпълнението на програмата, образуват част от отпуснатите средства по параграф 2, а общата сума на тези разходи не надвишава 7 % от бюджета на програмата, от които 5 % се разпределят за изпълнението на подпрограма „МЕДИА“, а 2 % - за изпълнението на подпрограма „Култура“.
4. С финансовия пакет, посочен в параграф 1 може да бъдат покривани и разходи, свързани с дейности по подготовката, наблюдението, контрола, одита и оценката, които са непосредствено необходими за управлението на програмата и за постигането на нейните цели; по-специално проучвания, експертни срещи, информационни и комуникационни дейности, включително институционална комуникация на политическите приоритети на Съюза от гледна точка на общите цели на настоящата програма и разходи, свързани с компютърните мрежи за обработка и обмен на информация, както и всякакви други разходи за техническа и административна помощ, направени от Комисията при управлението на програмата.
5. С финансовия пакет, посочен в параграф 1могат да се покриват разходите за техническо и административно съдействие, необходимо за осигуряване на прехода между мерките, приети с решения № 1718/2006/ЕО, № 1855/2006/ЕО и № 1041/2009/ЕО, и настоящия регламент.
Ако е необходимо, бюджетни кредити могат да бъдат включени в бюджета и след 2020 г. с цел покриването на подобни разходи за управлението на действията, които не са приключили до 31 декември 2020 г.
6. Чрез дерогация от член 130, параграф 2 от Финансовия регламент и в надлежно обосновани случаи Комисията може да приеме за допустими разходи, които са пряко свързани с изпълнението на ползващите се от подкрепа действия и дейности, дори когато те са направени от бенефициера преди подаването на заявлението за безвъзмездни средства.
Член 25
Защита на финансовите интереси на Съюза
1. Комисията предприема необходимите мерки, за да гарантира, че при изпълнението на дейностите, финансирани по силата на настоящия регламент, финансовите интереси на Съюза са защитени чрез прилагането на превантивни мерки срещу измама, корупция и всякакви други незаконни дейности, чрез ефективни проверки и инспекции, и при установяването на нередности, чрез събирането на недължимо платените суми и когато е уместно, чрез ефективни, пропорционални и възпиращи административни и финансови санкции.
2. Комисията или нейни представители и Сметната палата имат правомощия за извършване на одити по документи и проверки и инспекции на място на всички бенефициери на безвъзмездни средства, изпълнители и подизпълнители, които са получили средства от Съюза по програмата.
3. OLAF може да извършва разследвания, включително проверки и инспекции на място, в съответствие с разпоредбите и процедурите, предвидени в Регламент (Евратом, ЕО) № 2185/96 и Регламент (ЕС, Евратом) № 883/2013, с цел да се установи дали е налице измама, корупция или друга незаконна дейност, накърняваща финансовите интереси на Съюза, във връзка със споразумение или решение за отпускане на безвъзмездни средства или договор за финансиране по програмата.
4. Без да се засягат параграфи 1, 2 и 3, споразуменията за сътрудничество с трети държави и международни организации, договорите, споразуменията и решенията за отпускане на безвъзмездни средства, произтичащи от прилагането на настоящия регламент, съдържат разпоредби, с които Комисията, Сметната палата и OLAF изрично се овластяват да провеждат одити и разследвания съгласно съответните техни компетенции.
ГЛАВА VIII
Окончателни разпоредби
Член 26
Отмяна и преходни разпоредби
1. Решения № 1718/2006/ЕО, № 1855/2006/ЕО и № 1041/2009/ЕО се отменят, считано от 1 януари 2014 г.
2. Дейностите, предприети до 31 декември 2013 г. въз основа на решенията, посочени в параграф 1, продължават, до приключването им, да се управляват в съответствие с посочените решения.
Член 27
Влизане в сила
Настоящият регламент влиза в сила в деня след деня на публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Той се прилага от 1 януари 2014 г.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.
Съставено в Страсбург на 11 декември 2013 година
REGOLAMENTO (UE) N. 1295/2013 DEL PARLAMENTO EUROPEO E DEL CONSIGLIO
dell'11 dicembre 2013
che istituisce il programma Europa creativa (2014-2020) e che abroga le decisioni n. 1718/2006/CE, n. 1855/2006/CE e n. 1041/2009/CE
(Testo rilevante ai fini del SEE)
IL PARLAMENTO EUROPEO E IL CONSIGLIO DELL'UNIONE EUROPEA,
visto il trattato sul funzionamento dell'Unione europea, in particolare l'articolo 166, paragrafo 4, l'articolo 167, paragrafo 5, primo trattino, e l'articolo 173, paragrafo 3,
vista la proposta della Commissione europea,
previa trasmissione del progetto di atto legislativo ai parlamenti nazionali,
visto il parere del Comitato economico e sociale europeo (1),
visto il parere del Comitato delle regioni (2),
deliberando secondo la procedura legislativa ordinaria (3),
considerando quanto segue:
(1)
Il trattato sul funzionamento dell'Unione europea (TFUE) si prefigge di creare un'unione sempre più stretta fra i popoli dell'Europa e assegna, tra l'altro, all'Unione il compito di contribuire al pieno sviluppo delle culture degli Stati membri, nel rispetto delle loro diversità nazionali e regionali, assicurando nel contempo le condizioni necessarie alla competitività dell'industria dell'Unione. A tale proposito, l'Unione sostiene e integra, laddove necessario, le azioni degli Stati membri volte a rispettare la diversità culturale e linguistica, conformemente all'articolo 167 TFUE e alla Convezione dell'Unesco del 2005 sulla protezione e la promozione della diversità delle espressioni culturali ("Convenzione dell'Unesco del 2005"), al fine di rafforzare la competitività dei settori culturali e creativi europei e di facilitare l'adeguamento alle trasformazioni industriali.
(2)
Il sostegno dell'Unione ai settori culturali e creativi si fonda principalmente sull'esperienza acquisita attraverso i programmi dell'Unione stabiliti nella decisione n. 1718/2006/CE del Parlamento europeo e del Consiglio (4) ("programma MEDIA"), nella decisione n. 1855/2006/CE del Parlamento europeo e del Consiglio (5) ("programma Cultura"), nella decisione n. 1041/2009/CE del Parlamento europeo e del Consiglio (6) ("programma MEDIA Mundus"). La decisione n. 1622/2006/CE del Parlamento europeo e del Consiglio (7) ("azione Capitale europea della cultura") e la decisione n. 1194/2011/UE del Parlamento europeo e del Consiglio (8) ("azione sul marchio del patrimonio europeo") contribuiscono inoltre al sostegno dell'Unione ai settori culturali e creativi.
(3)
La comunicazione della Commissione relativa ad un'Agenda europea per la cultura in un mondo in via di globalizzazione, approvata dal Consiglio nella sua risoluzione del 16 novembre 2007 (9) e dal Parlamento europeo nella sua risoluzione del 10 aprile 2008 (10), stabilisce gli obiettivi delle future attività dell'Unione a favore dei settori culturali e creativi. Essa mira a promuovere la diversità culturale e il dialogo interculturale, la cultura quale catalizzatore della creatività nel quadro della crescita e dell'occupazione, nonché la cultura quale elemento essenziale delle relazioni internazionali dell'Unione.
(4)
Con riferimento alla Carta dei diritti fondamentali dell'Unione europea, in particolare agli articoli 11, 21 e 22, i settori culturali e creativi apportano un contributo importante alla lotta contro ogni forma di discriminazione, compresi il razzismo e la xenofobia, e costituiscono un'importante piattaforma per la libertà di espressione e per la promozione del rispetto della diversità culturale e linguistica.
(5)
La convenzione dell'Unesco del 2005, che è entrata in vigore il 18 marzo 2007 e della quale l'Unione è parte, sottolinea che le attività, i beni e i servizi culturali hanno una doppia natura, economica e culturale, in quanto portatori di identità, di valori e di significato e non devono quindi essere trattati come aventi esclusivamente un valore commerciale. Tale convenzione mira a rafforzare la cooperazione internazionale, anche con accordi internazionali di coproduzione e di codistribuzione, e la solidarietà così da favorire l'espressione culturale di tutti i paesi e le persone. Essa afferma inoltre che si debba tenere in debita considerazione le condizioni e le esigenze specifiche dei vari gruppi sociali, incluse le persone appartenenti alle minoranze. Di conseguenza, è opportuno che un programma di sostegno ai settori culturali e creativi promuova la diversità culturale a livello internazionale in linea con tale convenzione.
(6)
La promozione del patrimonio culturale materiale e immateriale alla luce, tra l'altro, della convenzione dell'Unesco per la salvaguardia del patrimonio culturale immateriale del 2003 e della convenzione dell'Unesco sulla protezione del patrimonio mondiale del 1972, culturale e naturale dell'umanità, dovrebbe contribuire altresì alla valorizzazione dei siti d'interesse, conferendo al contempo ai cittadini un sentimento di condivisione del valore culturale e storico di tali siti.
(7)
La comunicazione della Commissione intitolata "Europa 2020 - Una strategia per una crescita intelligente, sostenibile e inclusiva" ("strategia Europa 2020") definisce una strategia che consenta di trasformare l'Unione in un'economia intelligente, sostenibile e inclusiva caratterizzata da alti livelli di occupazione, produttività e coesione sociale. In tale comunicazione la Commissione ha osservato che l'Unione deve creare condizioni quadro più favorevoli all'innovazione e alla creatività. A tale proposito, i settori culturali e creativi rappresentano una fonte di idee innovative che possono dare vita a prodotti e servizi capaci di generare crescita e posti di lavoro nonché di contribuire all'adeguamento ai cambiamenti della società. Inoltre, l'eccellenza e la competitività in tali settori sono principalmente il risultato degli sforzi di artisti, creatori e professionisti, che devono essere promossi. A tal fine, è opportuno migliorare l'accesso al credito da parte dei settori culturali e creativi.
(8)
Nelle conclusioni relative ai servizi d'informazione sulla mobilità per gli artisti e i professionisti della cultura (11), il Consiglio ha confermato l'importanza della mobilità degli artisti e dei professionisti della cultura per l'Unione e per la realizzazione dei suoi obiettivi nel quadro della strategia Europa 2020 e ha invitato gli Stati membri e la Commissione, nell'ambito delle rispettive competenze e nel rispetto del principio di sussidiarietà, ad agevolare la fornitura di informazioni complete e accurate agli artisti e ai professionisti della cultura che intendono praticare la mobilità all'interno dell'Unione.
(9)
Per contribuire al rafforzamento di uno spazio culturale condiviso è importante promuovere la mobilità transnazionale degli operatori culturali e creativi e la circolazione transnazionale delle opere culturali e creative, compresi le opere e i prodotti audiovisivi, favorendo in tal modo gli scambi culturali e il dialogo interculturale.
(10)
I programmi MEDIA, Cultura e MEDIA Mundus sono stati oggetto di un monitoraggio regolare e di valutazioni esterne e sul loro futuro sono state organizzate consultazioni pubbliche dalle quali risulta che tali programmi svolgono un ruolo molto importante nella protezione e promozione della diversità culturale e linguistica europea e che sono rilevanti per le esigenze dei settori culturali e creativi. Da tali attività di monitoraggio, valutazione e consultazione come pure da vari studi indipendenti, in particolare dallo studio sulla dimensione imprenditoriale delle industrie culturali e creative, si evince anche che i settori culturali e creativi si trovano a dover affrontare sfide comuni, ovvero i rapidi mutamenti causati dal passaggio al digitale e dalla globalizzazione, la frammentazione del mercato in relazione alla diversità linguistica, le difficoltà di accesso ai finanziamenti, le complesse procedure amministrative e la carenza di dati comparabili - sfide che richiedono tutte un'azione a livello di Unione.
(11)
La diversificazione dei settori culturali e creativi europei coincide sostanzialmente con i confini nazionali e linguistici, risultando in un panorama culturale estremamente ricco e fortemente indipendente in cui trovano voce le varie tradizioni culturali del patrimonio europeo. Tuttavia, una simile diversificazione dà altresì luogo a una serie di ostacoli che impediscono l'agevole circolazione transnazionale delle opere culturali e creative e pone un freno alla mobilità degli operatori culturali e creativi all'interno e al di fuori dell'Unione, e ciò potrebbe tradursi in squilibri geografici e di conseguenza in una scelta limitata per il consumatore.
(12)
Dal momento che i settori culturali e creativi europei sono caratterizzati dalla diversità linguistica che comporta, in alcuni settori, una frammentazione secondo confini linguistici, i sottotitoli, il doppiaggio e l'audiodescrizione sono essenziali per la circolazione delle opere culturali e creative, comprese le opere audiovisive.
(13)
Il passaggio al digitale sta avendo un impatto enorme sulle modalità di produzione, diffusione, accesso, consumo e monetizzazione dei beni e servizi culturali e creativi. Pur riconoscendosi la necessità di stabilire un nuovo equilibrio tra la maggiore accessibilità delle opere culturali e creative, l'equa remunerazione di artisti e creatori e la nascita di nuovi modelli di business, i cambiamenti derivanti dal passaggio al digitale offrono vaste opportunità ai settori culturali e creativi europei e alla società europea in generale. Costi di distribuzione più bassi, nuovi canali di distribuzione, la possibilità di raggiungere pubblici nuovi e più vasti e nuove opportunità per prodotti di nicchia possono facilitare l'accesso e incrementare la circolazione delle opere culturali e creative a livello mondiale. Al fine di sfruttare appieno tali opportunità e adeguarsi al passaggio al digitale e alla globalizzazione, i settori culturali e creativi devono sviluppare nuove competenze e hanno bisogno di un più ampio accesso al credito allo scopo di ammodernare gli impianti, sviluppare nuovi metodi di produzione e distribuzione e adattare i loro modelli di business.
(14)
Le pratiche di distribuzione attuali sono alla base del sistema di finanziamento del settore cinematografico. Tuttavia è sempre più sentita l'esigenza di promuovere la nascita di interessanti offerte legali on-line e incoraggiare l'innovazione. È pertanto essenziale promuovere nuove forme di distribuzione per consentire la nascita di nuovi modelli di business.
(15)
La digitalizzazione delle sale cinematografiche è fonte di problemi per molti piccoli operatori cinematografici, in particolare gli operatori di strutture monoschermo, a causa dei costi elevati dell'attrezzatura digitale. La competenza primaria per la cultura spetta agli Stati membri ed è pertanto opportuno che essi continuino a occuparsi di tale ambito a livello nazionale, regionale e locale, secondo il caso, ma sono possibili finanziamenti a titolo dei programmi e dei fondi dell'Unione, in particolare quelli destinati allo sviluppo locale e regionale.
(16)
Lo sviluppo del pubblico, con particolare riferimento ai giovani, richiede un impegno specifico da parte dell'Unione a sostegno, soprattutto, dell'alfabetizzazione mediatica e cinematografica.
(17)
Per i settori culturali e creativi, in particolare per le microimprese e le piccole e medie imprese ("PMI") nonché per le micro-organizzazioni e le organizzazioni di piccole e medie dimensioni, comprese le organizzazioni senza scopo di lucro e non governative, una delle maggiori sfide è legata alle difficoltà che incontrano nell'accedere alle risorse di cui hanno bisogno per finanziare le loro attività, per crescere, mantenere e accrescere la loro competitività o per internazionalizzare le loro attività. Pur trattandosi di una problematica comune alle PMI in generale, la situazione è sensibilmente più difficile nei settori culturali e creativi: ciò è dovuto all'immaterialità di molti loro beni, al carattere di prototipo delle loro attività e alla loro intrinseca esigenza di assumere rischi e di sperimentare per innovare. È necessario che tale assunzione di rischi sia compresa e sostenuta anche dal settore finanziario.
(18)
Il progetto pilota Alleanza europea delle industrie creative è un'iniziativa transettoriale che sostiene principalmente le industrie creative a livello politico. Il suo obiettivo è raccogliere fondi aggiuntivi per le industrie creative e stimolare la domanda di servizi delle industrie creative da parte di altre industrie e settori. Per meglio sostenere l'innovazione nelle industrie creative verranno sperimentati nuovi strumenti, che saranno sfruttati nel quadro di una piattaforma di apprendimento politico composta da parti interessate europee, nazionali e regionali.
(19)
La riunione degli attuali programmi MEDIA, Cultura e MEDIA Mundus per i settori culturali e creativi all'interno di un unico programma globale ("programma") sosterrebbe più efficacemente le PMI, le micro-organizzazioni e le organizzazioni di piccole e medie dimensioni nei loro sforzi tesi a sfruttare le opportunità offerte dal passaggio al digitale e dalla globalizzazione e le aiuterebbe ad affrontare i problemi che oggi determinano la frammentazione del mercato. Per essere efficace, il programma dovrebbe tenere conto delle specificità dei diversi settori, dei diversi gruppi bersaglio interessati e delle loro speciali esigenze mediante approcci su misura all'interno di due sottoprogrammi indipendenti e di una sezione transettoriale. In particolare, a livello attuativo è importante garantire sinergie tra il programma e le strategie nazionali e regionali di specializzazione intelligente. A tal fine, il programma dovrebbe introdurre, per i diversi settori culturali e creativi, una struttura di sostegno coerente, nella fattispecie un sistema di sovvenzioni integrato da uno strumento finanziario.
(20)
Il programma dovrebbe tener conto della duplice natura della cultura e delle attività culturali riconoscendo, da un lato, il valore intrinseco e artistico della cultura e, dall'altro, il valore economico di tali settori, incluso il loro più ampio contributo a livello di società apportato alla creatività, all'innovazione e all'inclusione sociale.
(21)
Quanto all'attuazione del programma, si dovrebbe tener conto del valore intrinseco della cultura e della natura specifica dei settori culturali e creativi, nonché dell'importanza delle organizzazioni senza scopo di lucro e dei progetti nell'ambito del sottoprogramma Cultura.
(22)
È opportuno che uno strumento finanziario autonomo, lo strumento di garanzia per i settori culturali e creativi ("strumento di garanzia") consenta lo sviluppo dei settori culturali e creativi in generale e, in particolare, fornisca un effetto leva sufficiente per intraprendere nuove azioni e creare nuove opportunità. Gli intermediari finanziari selezionati dovrebbero operare a favore dei progetti culturali e creativi allo scopo di assicurare un portafoglio crediti equilibrato in termini di copertura geografica e rappresentanza settoriale. Inoltre, in tale contesto le organizzazioni pubbliche e private hanno un ruolo importante per ampliare l'approccio nell'ambito dello strumento di garanzia.
(23)
È opportuno fornire finanziamenti anche all'azione relativa all'iniziativa Capitali europee della cultura e all'amministrazione dell'azione riguardante il marchio del patrimonio europeo in quanto contribuiscono al rafforzamento del senso di appartenenza a uno spazio culturale comune, all'incentivazione del dialogo interculturale e della comprensione reciproca nonché alla valorizzazione del patrimonio culturale.
(24)
Oltre agli Stati membri e ai paesi e territori d'oltremare che sono ammessi a partecipare al programma a norma dell'articolo 58 della decisione 2001/822/CE del Consiglio (12), è opportuno che la partecipazione al programma sia aperta, a determinate condizioni, anche ai paesi dell'Associazione europea di libero scambio ("EFTA") che sono parte dell'accordo sullo Spazio economico europeo ("SEE") nonché alla Confederazione svizzera. Dovrebbero poter partecipare al programma, ad eccezione dello strumento di garanzia, anche i paesi aderenti, i paesi candidati e i paesi candidati potenziali che beneficiano di una strategia di preadesione nonché i paesi interessati dalla politica europea di vicinato.
(25)
Il programma dovrebbe inoltre essere aperto ad azioni di cooperazione bilaterale o multilaterale con paesi terzi sulla base di stanziamenti supplementari da definire e disposizioni specifiche da concordare con le parti interessate.
(26)
È opportuno promuovere la cooperazione nei campi culturale e audiovisivo tra il programma e organizzazioni internazionali quali l'Unesco, il Consiglio d'Europa, l'Organizzazione per la cooperazione e lo sviluppo economico ("OCSE") e l'Organizzazione mondiale per la proprietà intellettuale (OMPI).
(27)
È necessario garantire il valore aggiunto europeo di tutte le azioni e attività svolte nel quadro del programma, la loro complementarità con le attività degli Stati membri e il loro rispetto dell'articolo 167, paragrafo 4, TFUE, nonché la loro coerenza con le altre attività dell'Unione, in particolare nel campo dell'istruzione, dell'occupazione, del mercato interno, delle imprese, della gioventù, della salute, della cittadinanza e della giustizia, della ricerca e dell'innovazione, della politica industriale e di coesione, del turismo e delle relazioni esterne, del commercio e dello sviluppo nonché dell'agenda digitale.
(28)
Nel rispetto dei principi della valutazione correlata ai risultati, è opportuno che le procedure di monitoraggio e valutazione del programma prevedano, tra l'altro, relazioni annuali dettagliate e facciano riferimento a obiettivi e indicatori specifici, misurabili, realizzabili, pertinenti e da raggiungere entro un termine definito, compresi quelli qualitativi. Le procedure di monitoraggio e valutazione dovrebbero tener conto dei lavori dei soggetti interessati, come Eurostat, e dei risultati del progetto ESSnet-cultura nonché dell'Istituto di statistica dell'Unesco. In tale contesto, con riguardo al settore audiovisivo è opportuno che prosegua la partecipazione dell'Unione all'Osservatorio europeo dell'audiovisivo ("Osservatorio").
(29)
Al fine di garantire un monitoraggio e una valutazione ottimali del programma per tutta la sua durata, dovrebbe essere delegato alla Commissione il potere di adottare atti conformemente all'articolo 290 TFUE riguardo all'adozione di indicatori quantitativi e qualitativi supplementari. È di particolare importanza che durante i lavori preparatori la Commissione svolga adeguate consultazioni, anche a livello di esperti. Nella preparazione e nell'elaborazione degli atti delegati la Commissione dovrebbe provvedere alla contestuale, tempestiva e appropriata trasmissione dei documenti pertinenti al Parlamento europeo e al Consiglio.
(30)
Come emerge dalla relazione della Commissione, del 30 luglio 2010, sull'impatto delle decisioni del Parlamento europeo e del Consiglio che modificano le basi giuridiche dei programmi europei nei settori dell'apprendimento permanente, della cultura, dei giovani e della cittadinanza, la notevole riduzione dei termini a livello di procedure di gestione ha aumentato l'efficacia dei programmi. È opportuno in particolare assicurare che le procedure amministrative e finanziarie continuino a essere semplificate, anche attraverso il ricorso a sistemi solidi, oggettivi e regolarmente aggiornati per la definizione di importi forfettari, costi unitari e finanziamenti forfettari.
(31)
Al fine di garantire condizioni uniformi di esecuzione del presente regolamento, dovrebbero essere attribuite alla Commissione competenze di esecuzione. Tali competenze dovrebbero essere esercitate conformemente al regolamento (UE) n. 182/2011 del Parlamento europeo e del Consiglio (13).
(32)
Conformemente al regolamento (CE) n. 58/2003 del Consiglio (14), dal 2009 la Commissione ha conferito all'Agenzia esecutiva per l'istruzione, gli audiovisivi e la cultura i compiti di esecuzione relativi alla gestione dell'azione dell'Unione nei campi dell'istruzione, dell'audiovisivo e della cultura. Per l'attuazione del programma la Commissione può pertanto avvalersi, previa analisi costi-benefici, di un'agenzia esecutiva esistente secondo quanto stabilito da tale regolamento.
(33)
Il presente regolamento stabilisce una dotazione finanziaria per l'intera durata del programma, che costituisce il riferimento privilegiato ai sensi del punto 17 dell'accordo interistituzionale del 2 dicembre 2013 tra il Parlamento europeo, il Consiglio e la Commissione sulla disciplina di bilancio, sulla cooperazione in materia di bilancio e sulla sana gestione finanziaria (15), per il Parlamento europeo e il Consiglio nel corso della procedura annuale di bilancio.
(34)
Gli interessi finanziari dell'Unione dovrebbero essere protetti durante l'intero ciclo della spesa con misure proporzionate, comprendenti le misure per la prevenzione, l'individuazione e l'accertamento delle irregolarità, il recupero dei fondi perduti, indebitamente versati o non correttamente utilizzati e, se del caso, sanzioni amministrative e finanziarie a norma del regolamento (UE, Euratom) n. 966/2012 del Parlamento europeo e del Consiglio (16) ("regolamento finanziario").
(35)
Con riguardo all'Ufficio europeo per la lotta antifrode ("OLAF") e conformemente al regolamento (Euratom, CE) n. 2185/96 del Consiglio (17) e al regolamento (UE, Euratom) n. 883/2013 del Parlamento europeo e del Consiglio (18), si dovrebbero elaborare e attuare misure opportune che consentano di evitare le frodi e recuperare i fondi perduti e quelli versati o utilizzati indebitamente.
(36)
Poiché gli obiettivi del presente regolamento, vale a dire la protezione, lo sviluppo e la promozione della diversità culturale e linguistica europea, la promozione del patrimonio culturale dell'Europa e il rafforzamento della competitività dei settori culturali e creativi europei, in particolare del settore audiovisivo, non possono essere conseguiti in misura sufficiente dagli Stati membri, dato il carattere transnazionale e internazionale del programma, ma, a motivo della sua portata e dei suoi effetti attesi, possono essere conseguiti meglio a livello dell'Unione, quest'ultima può intervenire in base al principio di sussidiarietà sancito dall'articolo 5 del trattato sull'Unione europea. Il presente regolamento si limita a quanto è necessario per conseguire tali obiettivi in ottemperanza al principio di proporzionalità enunciato nello stesso articolo.
(37)
È opportuno pertanto abrogare le decisioni n. 1718/2006/CE, n. 1855/2006/CE e n. 1041/2009/CE.
(38)
È opportuno prevedere misure che disciplinino la transizione dai programmi MEDIA, Cultura e MEDIA Mundus al programma.
(39)
Al fine di assicurare la continuità del sostegno finanziario fornito a norma del programma, la Commissione dovrebbe poter considerare i costi direttamente connessi all'attuazione delle azioni e delle attività oggetto di sostegno come ammissibili al finanziamento, anche se tali costi sono stati sostenuti dal beneficiario prima della presentazione della richiesta di finanziamento.
(40)
Al fine di assicurare la continuità del sostegno al finanziamento fornito a norma del programma, il presente regolamento dovrebbe applicarsi a decorrere dal 1o gennaio 2014. Per ragioni di urgenza, è opportuno che il presente regolamento entri in vigore prima possibile dopo la sua pubblicazione nella Gazzetta ufficiale dell'Unione europea,
HANNO ADOTTATO IL PRESENTE REGOLAMENTO:
CAPO I
Disposizioni generali
Articolo 1
Istituzione e durata
1. Il presente regolamento istituisce il programma Europa creativa a sostegno dei settori culturali e creativi europei ("programma").
2. Il programma è attuato nel periodo compreso tra il 1o gennaio 2014 e il 31 dicembre 2020.
Articolo 2
Definizioni
Ai fini del presente regolamento si intende per:
1)
"settori culturali e creativi", tutti i settori le cui attività si basano su valori culturali e/o espressioni artistiche e altre espressioni creative, indipendentemente dal fatto che queste attività siano o meno orientate al mercato, indipendentemente dal tipo di struttura che le realizza, nonché a prescindere dalle modalità di finanziamento di tale struttura. Queste attività comprendono lo sviluppo, la creazione, la produzione, la diffusione e la conservazione dei beni e servizi che costituiscono espressioni culturali, artistiche o altre espressioni creative, nonché funzioni correlate quali l'istruzione o la gestione. I settori culturali e creativi comprendono, tra l'altro, l'architettura, gli archivi, le biblioteche e i musei, l'artigianato artistico, gli audiovisivi (compresi i film, la televisione, i videogiochi e i contenuti multimediali), il patrimonio culturale materiale e immateriale, il design, i festival, la musica, la letteratura, le arti dello spettacolo, l'editoria, la radio e le arti visive;
2)
"PMI", le microimprese, le piccole e le medie imprese, quali definite nella raccomandazione 2003/361/CE della Commissione (19);
3)
"intermediari finanziari partecipanti", intermediari finanziari ai sensi dell'articolo 139, paragrafo 4, secondo comma, del regolamento finanziario, selezionati nell'ambito dello strumento di garanzia conformemente al regolamento finanziario e all'allegato I del presente regolamento, che forniscono o prevedono di fornire:
a)
prestiti alle PMI, alle micro-organizzazioni e alle organizzazioni di piccole e medie dimensioni nei settori culturali e creativi (garanzie provenienti dal Fondo europeo per gli investimenti ("FEI")); oppure
b)
garanzie sui prestiti ad altri intermediari finanziari che forniscono prestiti alle PMI, alle micro-organizzazioni e alle organizzazioni di piccole e medie dimensioni nei settori culturali e creativi (controgaranzie provenienti dal FEI);
4)
"prestatori di servizi per il rafforzamento delle capacità", entità in grado di fornire competenze conformemente all'allegato I al fine di consentire agli intermediari finanziari partecipanti di valutare efficacemente le specificità e i rischi associati alle PMI, alle micro-organizzazioni e alle organizzazioni di piccole e medie dimensioni nei settori culturali e creativi, nonché ai loro progetti.
Articolo 3
Obiettivi generali
Gli obiettivi generali del programma sono i seguenti:
a)
proteggere, sviluppare e promuovere la diversità culturale e linguistica europea nonché promuovere il patrimonio culturale dell'Europa;
b)
rafforzare la competitività dei settori culturali e creativi europei, in particolare del settore audiovisivo, al fine di promuovere una crescita intelligente, sostenibile e inclusiva.
Articolo 4
Obiettivi specifici
Gli obiettivi specifici del programma sono i seguenti:
a)
sostenere la capacità dei settori culturali e creativi europei di operare a livello transnazionale e internazionale;
b)
promuovere la circolazione transnazionale delle opere culturali e creative e la mobilità transnazionale degli operatori culturali e creativi, in particolare degli artisti, nonché raggiungere nuovi e più ampi destinatari e migliorare l'accesso alle opere culturali e creative nell'Unione e nel mondo, con un accento particolare sui bambini, sui giovani, sulle persone con disabilità e sui gruppi sottorappresentati;
c)
rafforzare in modo sostenibile la capacità finanziaria delle PMI, delle micro-organizzazioni e delle organizzazioni di piccole e medie dimensioni nei settori culturali e creativi, adoperandosi nel contempo per assicurare una copertura geografica e una rappresentazione settoriale equilibrate;
d)
favorire lo sviluppo di politiche, l'innovazione, la creatività, lo sviluppo del pubblico e nuovi modelli di business e di gestione attraverso il sostegno della cooperazione politica transnazionale.
Articolo 5
Valore aggiunto europeo
1. Riconoscendo il valore intrinseco ed economico della cultura, il programma sostiene le azioni e le attività con un valore aggiunto europeo nei settori culturali e creativi. Esso contribuisce al raggiungimento degli obiettivi della strategia Europa 2020 e delle sue iniziative faro.
2. Il valore aggiunto europeo è garantito mediante uno o più dei seguenti elementi:
a)
il carattere transnazionale delle azioni e delle attività che integrano programmi e politiche regionali, nazionali, internazionali e altri programmi e politiche dell'Unione e l'impatto di tali azioni e attività sui settori culturali e creativi nonché sui cittadini e sulla loro conoscenza di culture diverse dalla propria;
b)
lo sviluppo e la promozione della cooperazione transnazionale tra operatori culturali e creativi, compresi gli artisti, i professionisti del settore audiovisivo, le organizzazioni culturali e creative e gli operatori del settore audiovisivo, con l'obiettivo di stimolare risposte più complete, rapide, efficaci e a lungo termine alle sfide globali;
c)
le economie di scala e la massa critica che il sostegno dell'Unione favorisce, producendo un effetto leva su finanziamenti aggiuntivi;
d)
le condizioni di maggiore parità nei settori culturali e creativi europei, tenendo conto dei paesi a bassa capacità di produzione e/o dei paesi o delle regioni ad area geografica e/o linguistica limitata.
Articolo 6
Struttura del programma
Il programma consiste di:
a)
un sottoprogramma MEDIA;
b)
un sottoprogramma Cultura;
c)
una sezione transettoriale.
Articolo 7
Loghi dei sottoprogrammi
1. La Commissione garantisce la visibilità del programma mediante l'impiego di loghi che sono specifici per ciascun sottoprogramma.
2. I beneficiari del sottoprogramma MEDIA si avvalgono del logo del sottoprogramma MEDIA di cui all'allegato II. La Commissione definisce i dettagli per l'uso di tale logo e li comunica ai beneficiari.
3. I beneficiari del sottoprogramma Cultura si avvalgono di un logo stabilito dalla Commissione. La Commissione stabilisce i dettagli per l'uso di tale logo e li comunica ai beneficiari.
4. Anche la Commissione e i punti di contatto Europa creativa di cui all'articolo 16 sono autorizzati ad avvalersi dei loghi dei sottoprogrammi.
Articolo 8
Accesso al programma
1. Il programma promuove la diversità culturale a livello internazionale in linea con la convenzione dell'Unesco del 2005.
2. Il programma è aperto alla partecipazione degli Stati membri.
3. Fatto salvo il paragrafo 4, la partecipazione al programma è aperta ai seguenti paesi, a condizione che versino stanziamenti supplementari e che, per il sottoprogramma MEDIA, soddisfino le condizioni stabilite dalla direttiva 2010/13/UE del Parlamento europeo e del Consiglio (20):
a)
i paesi aderenti, i paesi candidati e i paesi candidati potenziali che beneficiano di una strategia di preadesione, conformemente ai principi generali e alle condizioni generali per la partecipazione di tali paesi ai programmi dell'Unione istituiti a norma dei rispettivi accordi quadro, di decisioni dei consigli di associazione o di accordi analoghi;
b)
i paesi EFTA che sono membri dell'accordo SEE, conformemente a tale accordo;
c)
la Confederazione svizzera, in virtù di un accordo bilaterale con tale paese;
d)
i paesi interessati dalla politica europea di vicinato, conformemente alle procedure stabilite con tali paesi in base agli accordi quadro che prevedono la loro partecipazione ai programmi dell'Unione.
4. I paesi di cui al paragrafo 3, lettere a) e d), sono esclusi dalla partecipazione allo strumento di garanzia.
5. Il programma è aperto ad azioni di cooperazione bilaterale o multilaterale mirate ai paesi o regioni selezionati sulla base di stanziamenti supplementari versati da tali paesi o regioni e di disposizioni specifiche da concordare con gli stessi.
6. Il programma consente la cooperazione e azioni comuni con paesi che non partecipano al programma e con le organizzazioni internazionali attive nei settori culturali e creativi quali l'Unesco, il Consiglio d'Europa, l'OCSE o l'OMPI sulla base di contributi comuni finalizzati alla realizzazione degli obiettivi del programma.
CAPO II
Sottoprogramma MEDIA
Articolo 9
Priorità del sottoprogramma MEDIA
1. Le priorità nel campo del rafforzamento delle capacità del settore audiovisivo europeo di operare a livello transnazionale sono:
a)
agevolare l'acquisizione e il miglioramento delle capacità e delle competenze dei professionisti del settore audiovisivo e lo sviluppo di reti, compresi l'uso delle tecnologie digitali in modo da garantire l'adeguamento all'evoluzione del mercato e la sperimentazione di nuovi approcci in relazione allo sviluppo del pubblico e di nuovi modelli di business;
b)
aumentare la capacità degli operatori del settore audiovisivo di sviluppare opere audiovisive europee che abbiano le potenzialità per circolare nell'Unione e nel mondo e di agevolare le coproduzioni europee e internazionali, anche con emittenti televisive;
c)
incoraggiare gli scambi tra imprese facilitando l'accesso degli operatori del settore audiovisivo ai mercati e agli strumenti d'impresa, in modo da dare maggiore visibilità ai loro progetti sui mercati dell'Unione e internazionali.
2. Le priorità nel campo della promozione della circolazione transnazionale sono:
a)
sostenere la distribuzione nelle sale cinematografiche mediante il marketing transnazionale, il branding, la distribuzione e la presentazione di opere audiovisive;
b)
promuovere il marketing, il branding e la distribuzione transnazionali di opere audiovisive su tutte le piattaforme diverse dalle sale cinematografiche;
c)
sostenere lo sviluppo del pubblico come strumento per stimolare l'interesse nei confronti delle opere audiovisive europee e migliorare l'accesso alle stesse, in particolare attraverso attività di promozione, manifestazioni, alfabetizzazione cinematografica e festival del cinema;
d)
promuovere nuove forme di distribuzione per consentire la nascita di nuovi modelli di business.
Articolo 10
Misure di sostegno del sottoprogramma MEDIA
Per attuare le priorità di cui all'articolo 9, il sottoprogramma MEDIA sostiene:
a)
lo sviluppo di una gamma globale di misure di formazione tese a promuovere l'acquisizione e l'aggiornamento delle capacità e delle competenze dei professionisti del settore audiovisivo, la condivisione delle conoscenze e la creazione di reti, compresa l'integrazione delle tecnologie digitali;
b)
lo sviluppo di opere audiovisive europee, in particolare film e opere televisive quali fiction, documentari, film per bambini e di animazione, nonché opere interattive tra cui videogiochi e contenuti multimediali, caratterizzate da maggiori potenzialità di circolazione transfrontaliera;
c)
le attività volte a sostenere le società europee di produzione audiovisiva, segnatamente quelle indipendenti, al fine di facilitare le coproduzioni europee e internazionali di opere audiovisive, anche televisive;
d)
le attività che aiutino i partner delle coproduzioni europee e internazionali a incontrarsi e/o che forniscano sostegno indiretto alle opere audiovisive coprodotte da fondi di coproduzione internazionali situati in un paese che partecipa al programma;
e)
l'agevolazione dell'accesso alle manifestazioni commerciali e ai mercati professionali dell'audiovisivo e utilizzo più agevole degli strumenti d'impresa on-line all'interno e al di fuori dell'Unione;
f)
l'istituzione di sistemi di sostegno alla distribuzione di film europei non nazionali attraverso la distribuzione nelle sale cinematografiche e su altre piattaforme, nonché alle attività di vendita internazionale, in particolare la sottotitolazione, il doppiaggio e l'audiodescrizione delle opere audiovisive;
g)
l'agevolazione della circolazione dei film europei nel mondo e dei film internazionali nell'Unione su tutte le piattaforme di distribuzione, attraverso progetti di cooperazione internazionale nel settore audiovisivo;
h)
una rete di esercenti europei di sale cinematografiche che proietti una quota significativa di film europei non nazionali;
i)
iniziative che presentino e promuovano la diversità delle opere audiovisive europee, inclusi i cortometraggi, tra cui festival e altri eventi promozionali;
j)
attività finalizzate a promuovere l'alfabetizzazione cinematografica e ad accrescere le conoscenze e l'interesse del pubblico riguardo alle opere audiovisive europee, incluso il patrimonio audiovisivo e cinematografico, in particolare tra il pubblico giovane;
k)
azioni innovative di sperimentazione di nuovi modelli e strumenti d'impresa in settori destinati a essere influenzati dall'introduzione e dall'utilizzo delle tecnologie digitali.
Articolo 11
Osservatorio europeo dell'audiovisivo
1. L'Unione è membro dell'Osservatorio per la durata del programma.
2. La partecipazione dell'Unione all'Osservatorio contribuisce alla realizzazione delle priorità del sottoprogramma MEDIA:
a)
incoraggiando la trasparenza e l'instaurazione di condizioni di parità per quanto riguarda l'accessibilità delle informazioni giuridiche e finanziarie/di mercato e contribuendo alla comparabilità dei dati giuridici e statistici;
b)
fornendo dati e analisi di mercato utili all'elaborazione delle linee d'azione del sottoprogramma MEDIA e alla valutazione del loro impatto sul mercato.
3. La Commissione rappresenta l'Unione nelle sue relazioni con l'Osservatorio.
CAPO III
Sottoprogramma Cultura
Articolo 12
Priorità del sottoprogramma Cultura
1. Le priorità nel campo del rafforzamento delle capacità dei settori culturali e creativi di operare a livello transnazionale sono:
a)
sostenere le azioni attraverso le quali gli operatori culturali e creativi acquisiscono le capacità, le competenze e il know-how che contribuiscono al rafforzamento dei settori culturali e creativi, tra l'altro favorendo l'adeguamento alle tecnologie digitali, la sperimentazione di approcci innovativi in relazione allo sviluppo del pubblico e la sperimentazione di nuovi modelli di business e di gestione;
b)
sostenere le azioni che consentono agli operatori culturali e creativi di cooperare a livello internazionale e di internazionalizzare la loro carriera e le loro attività nell'Unione e nel mondo, ove possibile sulla base di strategie a lungo termine;
c)
sostenere il rafforzamento delle organizzazioni culturali e creative europee e la creazione di reti internazionali al fine di facilitare l'accesso a opportunità professionali.
2. Le priorità nel campo della promozione della circolazione e della mobilità transnazionali sono:
a)
sostenere le tournées, le manifestazioni, le mostre e i festival internazionali;
b)
sostenere la circolazione della letteratura europea al fine di assicurare la più ampia accessibilità possibile;
c)
sostenere lo sviluppo del pubblico come strumento per stimolare l'interesse nei confronti delle opere culturali e creative europee e del patrimonio culturale europeo materiale e immateriale, nonché di migliorarne l'accesso.
Articolo 13
Misure di sostegno del sottoprogramma Cultura
1. Per attuare le priorità di cui all'articolo 12, il sottoprogramma Cultura fornisce un sostegno a quanto segue:
a)
i progetti di cooperazione transnazionale che riuniscono organizzazioni culturali e creative di vari paesi nello svolgimento di attività settoriali o transettoriali;
b)
le attività delle reti europee di organizzazioni culturali e creative di vari paesi;
c)
le attività delle organizzazioni a vocazione europea che incoraggiano lo sviluppo di nuovi talenti e stimolano la mobilità transnazionale degli operatori culturali e creativi e la circolazione delle opere, aventi le potenzialità di esercitare un'ampia influenza sui settori culturali e creativi e di produrre effetti duraturi;
d)
la traduzione letteraria e la sua ulteriore promozione;
e)
azioni specifiche volte a dare maggiore visibilità alla ricchezza e alla diversità delle culture europee e a stimolare il dialogo interculturale e la comprensione reciproca, compresi i premi culturali dell'Unione, l'azione sulle capitali europee della cultura e l'azione sul marchio del patrimonio europeo.
2. Le misure di cui al paragrafo 1 sostengono, in particolare, progetti senza scopo di lucro.
CAPO IV
Sezione transettoriale
Articolo 14
Strumento di garanzia per i settori culturali e creativi
1. La Commissione istituisce uno strumento di garanzia per i settori culturali e creativi.
Lo strumento di garanzia opera come strumento autonomo ed è istituito e gestito conformemente al titolo VIII del regolamento finanziario.
2. Lo strumento di garanzia ha le seguenti priorità:
a)
facilitare l'accesso al credito da parte delle PMI, delle micro-organizzazioni e delle organizzazioni di piccole e medie dimensioni nei settori culturali e creativi;
b)
migliorare la capacità degli intermediari finanziari partecipanti di valutare i rischi associati alle PMI, alle micro-organizzazioni e alle organizzazioni di piccole e medie dimensioni nei settori culturali e creativi, nonché ai loro progetti, anche mediante misure di assistenza tecnica, di sviluppo di conoscenze e collegamento in rete.
Le priorità sono attuate conformemente all'allegato I.
3. Ai sensi dell'articolo 139, paragrafo 4, del regolamento finanziario, la Commissione attua lo strumento di garanzia con modalità di gestione indiretta, affidando i compiti al FEI secondo quanto disposto all'articolo 58, paragrafo 1, lettera c), punto iii), di tale regolamento, alle condizioni di cui alle disposizioni dell'accordo tra la Commissione e il FEI.
Articolo 15
Cooperazione politica transnazionale
1. Per promuovere la cooperazione politica transnazionale, la sezione transettoriale sostiene:
a)
lo scambio transnazionale di esperienze e di know-how in relazione a nuovi modelli di business e di gestione, ad attività di apprendimento tra pari e alla creazione, tra le organizzazioni culturali e creative e i responsabili politici, di reti legate allo sviluppo dei settori culturali e creativi, promuovendo, ove opportuno, la creazione di reti digitali;
b)
la raccolta di dati di mercato, studi, analisi del mercato del lavoro e del fabbisogno in termini di competenze, analisi delle politiche culturali a livello europeo e nazionale e sostegno a indagini statistiche sulla base di strumenti e criteri specifici per ciascun settore e valutazioni, comprese misurazioni di tutti gli aspetti dell'impatto del programma;
c)
il pagamento della quota di partecipazione dell'Unione all'Osservatorio per promuovere la raccolta e l'analisi dei dati nel settore audiovisivo;
d)
la sperimentazione di nuovi approcci aziendali di tipo transettoriale attinenti al finanziamento, alla distribuzione, e alla monetizzazione delle creazioni;
e)
conferenze, seminari e dialogo politico anche nel settore dell'alfabetizzazione culturale e mediatica, promuovendo, ove opportuno, la creazione di reti digitali;
f)
i punti di contatto Europa creativa di cui all'articolo 12 bis e allo svolgimento dei loro compiti.
2. Entro il 30 giugno 2014 la Commissione svolge uno studio di fattibilità volto a valutare la possibilità di raccogliere e analizzare i dati dei settori culturali e creativi diversi dal settore audiovisivo, e trasmette i risultati di tale studio al Parlamento europeo e al Consiglio.
In funzione dei risultati dello studio di fattibilità, la Commissione può presentare una proposta di modifica del presente regolamento.
Articolo 16
Punti di contatto Europa creativa
1. I paesi partecipanti al programma, di concerto con la Commissione, istituiscono i punti di contatto Europa creativa conformemente al diritto e alle prassi nazionali ("punti di contatto Europa creativa").
2. La Commissione sostiene una rete di punti di contatto Europa creativa.
3. I punti di contatto Europa creativa svolgono i seguenti compiti, tenendo conto delle caratteristiche specifiche di ciascun settore:
a)
fornire informazioni sul programma e promuovere il programma nei loro paesi;
b)
assistere i settori culturali e creativi per quanto riguarda il programma e fornire informazioni fondamentali sulle altre pertinenti opportunità di sostegno disponibili nell'ambito della politica dell'Unione;
c)
favorire la cooperazione transfrontaliera all'interno dei settori culturali e creativi;
d)
sostenere la Commissione offrendo assistenza con riguardo ai settori culturali e creativi nei paesi partecipanti al programma, ad esempio fornendo i dati disponibili su tali settori;
e)
sostenere la Commissione nel garantire la comunicazione e la diffusione corrette dei risultati e degli effetti del programma;
f)
garantire la comunicazione e la diffusione di informazioni relative ai finanziamenti assegnati all'Unione e dei risultati ottenuti dai loro paesi.
4. La Commissione assicura, di concerto con gli Stati membri, la qualità e i risultati del servizio fornito dai punti di contatto Europa creativa attraverso un monitoraggio e una valutazione regolari e indipendenti.
CAPO V
Risultati di performance e divulgazione
Articolo 17
Coerenza e complementarità
1. La Commissione, in collaborazione con gli Stati membri, garantisce la coerenza e la complementarità complessive del programma con:
a)
le pertinenti politiche dell'Unione, quali quelle nei settori dell'istruzione, dell'occupazione, della salute, del mercato interno, dell'agenda digitale, della gioventù, della cittadinanza, delle relazioni esterne, del commercio, della ricerca e innovazione, delle imprese, del turismo, della giustizia, dell'allargamento e dello sviluppo;
b)
le altre fonti di finanziamento dell'Unione nei settori delle politiche della cultura e dei media, ad esempio il Fondo sociale europeo, il Fondo europeo di sviluppo regionale e i programmi di ricerca e innovazione, nonché gli strumenti finanziari in materia di giustizia e cittadinanza, i programmi di cooperazione esterna e gli strumenti di preadesione.
2. Il presente regolamento è applicato e attuato fatti salvi gli impegni internazionali dell'Unione.
Articolo 18
Monitoraggio e valutazione
1. La Commissione garantisce il monitoraggio regolare e la valutazione esterna del programma sulla base degli indicatori di performance qualitativi e quantitativi in appresso:
a)
indicatori relativi agli obiettivi generali di cui all'articolo 4:
i)
livello, evoluzione, quota di occupazione e quota del prodotto interno lordo dei settori culturali e creativi;
ii)
numero di persone che accede alle opere culturali e creative europee, incluse, ove possibile, le opere di un altro paese;
b)
indicatori relativi all'obiettivo specifico di cui all'articolo 5, lettera a):
i)
entità delle attività internazionali delle organizzazioni culturali e creative e numero dei partenariati transnazionali istituiti;
ii)
numero di esperienze e di attività di apprendimento sostenute dal programma con aumento delle competenze e dell'occupabilità degli operatori culturali e creativi, inclusi i professionisti del settore audiovisivo;
c)
indicatori relativi all'obiettivo specifico di cui all'articolo 5, lettera b), con riguardo al sottoprogramma MEDIA:
i)
numero di biglietti d'ingresso venduti per film europei non nazionali in Europa e film europei nel mondo (sui dieci più importanti mercati non europei) proiettati nei cinema;
ii)
quota di opere audiovisive europee al cinema, in televisione e sulle piattaforme digitali;
iii)
numero di persone negli Stati membri che accede a opere audiovisive europee non nazionali e numero di persone nei paesi partecipanti al programma che accede a opere audiovisive europee;
iv)
numero di videogiochi europei prodotti nell'Unione e nei paesi partecipanti al programma;
d)
indicatori relativi all'obiettivo specifico di cui all'articolo 4, lettera b), con riguardo al sottoprogramma Cultura:
i)
numero di persone raggiunte direttamente e indirettamente dai progetti sostenuti dal programma;
ii)
numero di progetti diretti a bambini, giovani e gruppi sottorappresentati e numero stimato di persone raggiunte;
e)
indicatori relativi all'obiettivo specifico di cui all'articolo 4, lettera c):
i)
volume dei prestiti garantiti attraverso lo strumento di garanzia, classificati per origine nazionale, dimensioni e settori delle PMI, delle micro-organizzazioni e delle organizzazioni di piccole e medie dimensioni;
ii)
volume dei prestiti concessi da intermediari finanziari partecipanti, classificati in base all'origine nazionale;
iii)
numero e distribuzione geografica degli intermediari finanziari partecipanti;
iv)
numero di PMI, micro-organizzazioni e organizzazioni di piccole e medie dimensioni che beneficiano dello strumento di garanzia, classificate in base all'origine nazionale, alle dimensioni e ai settori;
v)
tasso medio di insolvenza dei prestiti;
vi)
effetto leva raggiunto dai prestiti garantiti in relazione all'effetto leva indicativo (1:5,7);
f)
indicatori relativi all'obiettivo specifico di cui all'articolo 4, lettera d):
i)
numero di Stati membri che utilizzano i risultati del metodo di coordinamento aperto nell'elaborazione delle politiche nazionali; e
ii)
numero delle nuove iniziative e risultati delle politiche.
2. I risultati del processo di monitoraggio e di valutazione sono presi in considerazione nell'attuazione del programma.
3. Oltre al monitoraggio regolare del programma, la Commissione elabora una relazione di valutazione intermedia, sulla base di una relazione di valutazione esterna e indipendente, che:
a)
comprenda elementi qualitativi e quantitativi per valutare l'efficacia del programma, nel conseguimento dei suoi obiettivi, l'efficacia del programma e il suo valore aggiunto europeo;
b)
esamini le possibilità di semplificazione del programma, la sua coerenza interna ed esterna, il sussistere della rilevanza di tutti i suoi obiettivi e il contributo delle misure alle priorità dell'Unione in materia di crescita intelligente, sostenibile e inclusiva;
c)
tenga conto dei risultati della valutazione dell'impatto a lungo termine delle decisioni n. 1718/2006/CE, n. 1855/2006/CE e n. 1041/2009/CE.
4. La Commissione presenta al Parlamento europeo e al Consiglio la relazione di valutazione intermedia di cui al paragrafo 3 entro il 31 dicembre 2017.
5. Sulla base di una valutazione finale esterna e indipendente, la Commissione elabora una relazione di valutazione finale che valuta l'impatto a più lungo termine e la sostenibilità del programma sulla scorta di indicatori quantitativi e qualitativi selezionati. Per quanto riguarda l'obiettivo specifico di cui all'articolo 4, lettera c), la Commissione valuta inoltre gli effetti dello strumento di garanzia sull'accesso ai prestiti bancari e sui costi associati per le PMI, le micro-organizzazioni e le organizzazioni di piccole e medie dimensioni nei settori culturali e creativi.
6. La Commissione presenta al Parlamento europeo e al Consiglio la relazione di valutazione finale di cui al paragrafo 5 entro il 30 giugno 2022.
Articolo 19
Comunicazione e divulgazione
1. La Commissione comunica ai paesi partecipanti al programma le informazioni relative ai progetti che hanno ottenuto i finanziamenti dell'Unione trasmettendo le decisioni in materia di selezione entro due settimane dalla loro adozione.
2. I beneficiari dei progetti sostenuti dal programma assicurano la comunicazione e la divulgazione delle informazioni sui finanziamenti dell'Unione da essi ricevuti e sui risultati conseguiti.
3. La Commissione assicura la divulgazione delle informazioni pertinenti ai punti di contatto Europa creativa.
CAPO VI
Atti delegati
Articolo 20
Delega di potere alla Commissione
Alla Commissione è conferito il potere di adottare atti delegati conformemente all'articolo 21 riguardo all'integrazione degli indicatori di performance qualitativi e quantitativi di cui all'articolo 18, paragrafo 1.
Articolo 21
Esercizio della delega
1. Il potere di adottare atti delegati è conferito alla Commissione alle condizioni stabilite nel presente articolo.
2. Il potere di adottare atti delegati di cui all'articolo 20 è conferito alla Commissione per la durata del programma.
3. La delega di potere di cui all'articolo 20 può essere revocata in qualsiasi momento dal Parlamento europeo o dal Consiglio. La decisione di revoca pone fine alla delega di potere ivi specificata. Gli effetti della decisione decorrono dal giorno successivo alla pubblicazione della decisione nella Gazzetta ufficiale dell'Unione europea o da una data successiva ivi specificata. Essa non pregiudica la validità degli atti delegati già in vigore.
4. Non appena adotta un atto delegato, la Commissione ne dà contestualmente notifica al Parlamento europeo e al Consiglio.
5. L'atto delegato adottato ai sensi dell'articolo 20 entra in vigore solo se né il Parlamento europeo né il Consiglio hanno sollevato obiezioni entro il termine di due mesi dalla data in cui esso è stato loro notificato o se, prima della scadenza di tale termine, sia il Parlamento europeo che il Consiglio hanno informato la Commissione che non intendono sollevare obiezioni. Tale termine è prorogato di due mesi su iniziativa del Parlamento europeo o del Consiglio.
CAPO VII
Disposizioni di attuazione
Articolo 22
Attuazione del programma
1. La Commissione attua il programma conformemente al regolamento finanziario.
2. La Commissione adotta mediante atti di esecuzione un programma di lavoro annuale relativo ai sottoprogrammi e alla sezione transettoriale. Nel programma di lavoro annuale la Commissione assicura che gli obiettivi generali e specifici stabiliti agli articoli 3 e 4 nonché le priorità di cui agli articoli 9 e 12 siano attuati su base annua in modo coerente e delinea i risultati attesi, il metodo di attuazione e l'importo complessivo del piano di finanziamento. Il programma di lavoro annuale contiene anche una descrizione delle misure da finanziare, un'indicazione degli importi stanziati per ciascuna misura e un calendario indicativo di attuazione.
Per quanto concerne le sovvenzioni, il programma di lavoro annuale comprende le priorità, i criteri di ammissibilità, di selezione e di assegnazione e il tasso massimo di cofinanziamento. Il contributo finanziario del programma è pari, al massimo, all'80 % dei costi delle operazioni sostenute.
Per quanto concerne lo strumento di garanzia, il programma di lavoro annuale comprende i criteri di ammissibilità e di selezione applicabili agli intermediari finanziari, i criteri di esclusione relativi al contenuto di progetti presentati agli intermediari finanziari partecipanti, la dotazione annuale del FEI, nonché i criteri di ammissibilità, di selezione e di assegnazione per i prestatori di servizi per il rafforzamento delle capacità.
Tali atti di esecuzione sono adottati secondo la procedura d'esame di cui all'articolo 23, paragrafo 4.
3. La Commissione adotta gli orientamenti generali per l'attuazione del programma secondo la procedura consultiva di cui all'articolo 23, paragrafo 3.
Articolo 23
Procedura di comitato
1. La Commissione è assistita da un comitato ("comitato Europa creativa"). Esso è un comitato ai sensi del regolamento (UE) n. 182/2011.
2. Il comitato Europa creativa può riunirsi in formazioni specifiche per trattare questioni concrete relative ai sottoprogrammi e alla sezione transettoriale.
3. Nei casi in cui è fatto riferimento al presente paragrafo, si applica l'articolo 4 del regolamento (UE) n. 182/2011.
4. Nei casi in cui è fatto riferimento al presente paragrafo, si applica l'articolo 5 del regolamento (UE) n. 182/2011.
Articolo 24
Disposizioni finanziarie
1. La dotazione finanziaria per l'attuazione del programma per il periodo compreso tra il 1o gennaio 2014 e il 31 dicembre 2020 è fissata a 1 462 724 000 EUR a prezzi correnti.
Gli stanziamenti annuali sono autorizzati dal Parlamento europeo e dal Consiglio entro i limiti del quadro finanziario pluriennale.
2. La dotazione finanziaria di cui al paragrafo 1 è ripartita come segue:
a)
almeno il 56 % per il sottoprogramma MEDIA;
b)
almeno il 31 % per il sottoprogramma Cultura;
c)
un importo massimo del 13 % per la sezione transettoriale, con una dotazione minima del 4 % destinata alle misure di cooperazione transnazionale di cui all'articolo 12 e ai punti di contatto Europa creativa.
3. I costi amministrativi connessi all'attuazione del programma sono inclusi nella dotazione di cui al paragrafo 2 e l'importo di tali costi non supera, in totale, il 7 % del bilancio del programma, di cui il 5 % è assegnato all'attuazione del sottoprogramma MEDIA e il 2 % all'attuazione del sottoprogramma Cultura.
4. La dotazione finanziaria di cui al paragrafo 1 può coprire le spese relative alle attività preparatorie, di monitoraggio, controllo, audit e valutazione che sono direttamente necessarie per la gestione del programma e il raggiungimento dei suoi obiettivi, in particolare studi, riunioni di esperti, azioni di informazione e comunicazione, compresa la comunicazione istituzionale delle priorità politiche dell'Unione se e in quanto connesse agli obiettivi generali del programma e le spese legate alle reti informatiche riguardanti l'elaborazione e lo scambio di informazioni, nonché ogni altra spesa di assistenza tecnica e amministrativa sostenuta dalla Commissione nella gestione del programma.
5. La dotazione finanziaria di cui al paragrafo 1 può coprire le spese di assistenza tecnica e amministrativa necessarie a garantire la transizione tra le misure adottate a norma delle decisioni n. 1718/2006/CE, n. 1855/2006/CE e n. 1041/2009/CE e il presente regolamento.
Se del caso, nel bilancio successivo a quello del 2020 possono essere iscritti stanziamenti per coprire spese analoghe al fine di consentire la gestione delle azioni non ancora ultimate entro il 31 dicembre 2020.
6. In deroga all'articolo 130, paragrafo 2, del regolamento finanziario, e in casi debitamente giustificati, la Commissione può considerare i costi direttamente connessi all'attuazione delle azioni e delle attività oggetto di sostegno come ammissibili al finanziamento anche se essi siano sostenuti dal beneficiario prima della presentazione della domanda di finanziamento.
Articolo 25
Tutela degli interessi finanziari dell'Unione
1. La Commissione adotta provvedimenti opportuni volti a garantire che, nel realizzare le azioni finanziate ai sensi del presente regolamento, gli interessi finanziari dell'Unione siano tutelati mediante l'applicazione di misure preventive contro la frode, la corruzione e ogni altra attività illecita, mediante controlli e verifiche efficaci e, ove fossero rilevate irregolarità, mediante il recupero delle somme indebitamente versate e, se del caso, sanzioni amministrative e finanziarie efficaci, proporzionate e dissuasive.
2. La Commissione o i suoi rappresentanti e la Corte dei conti hanno potere di revisione contabile, esercitabile sulla base di documenti e di controlli e verifiche sul posto, su tutti i beneficiari di sovvenzioni, i contraenti e i subcontraenti che hanno ottenuto finanziamenti dell'Unione a titolo del programma.
3. L'OLAF può effettuare indagini, tra cui controlli e verifiche sul posto, conformemente alle disposizioni e alle procedure stabilite dal regolamento (CE, Euratom) n. 2185/96 e dal regolamento (UE, Euratom) n. 883/2013, per accertare eventuali frodi, casi di corruzione o altre attività illecite lesive degli interessi finanziari dell'Unione in relazione a convenzioni o decisioni di sovvenzione o a contratti finanziati a titolo del programma.
4. Fatti salvi i paragrafi 1, 2 e 3, gli accordi di cooperazione con paesi terzi e organizzazioni internazionali, i contratti e le convenzioni e decisioni di sovvenzione conclusi in applicazione del presente regolamento contengono disposizioni che autorizzano espressamente la Commissione, la Corte dei conti e l'OLAF a svolgere revisioni e indagini conformemente alle loro rispettive competenze.
CAPO VIII
Disposizioni finali
Articolo 26
Abrogazione e disposizione transitoria
1. Le decisioni n. 1718/2006/CE, n. 1855/2006/CE e n. 1041/2009/CE sono abrogate con effetto a decorrere dal 1o gennaio 2014.
2. Le attività avviate entro il 31 dicembre 2013 sulla base delle decisioni di cui al paragrafo 1 continuano, fino al loro termine, ad essere gestite in conformità di tali decisioni.
Articolo 27
Entrata in vigore
Il presente regolamento entra in vigore il giorno successivo alla pubblicazione nella Gazzetta ufficiale dell'Unione europea.
Esso si applica a decorrere dal 1o gennaio 2014.
Il presente regolamento è obbligatorio in tutti i suoi elementi e direttamente applicabile in ciascuno degli Stati membri.
Fatto a Strasburgo, l'11 dicembre 2013