РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) № 904/2014 НА КОМИСИЯТА
от 20 август 2014 година
за налагане на временно антидъмпингово мито върху вноса на мононатриев глутамат с произход от Индонезия
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. за защита срещу дъмпингов внос от страни, които не са членки на Европейската общност (1), и по-специално член 7 от него,
след консултации с държавите членки,
като има предвид, че:
1. ПРОЦЕДУРА
1.1. Започване на процедура
(1)
На 29 ноември 2013 г. Европейската комисия („Комисията“) започна антидъмпингово разследване по отношение на вноса в Съюза на мононатриев глутамат с произход от Индонезия („засегнатата държава“). Тя публикува известие за започване на процедура в Официален вестник на Европейския съюз (2) („известието за започване“).
(2)
На същата дата Комисията обяви започването на преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие съгласно член 11, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1225/2009 („основния регламент“) на окончателните антидъмпингови мерки, които са в сила по отношение на вноса на мононатриев глутамат с произход от Китайската народна република („Китай“), с известие, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (3).
(3)
Комисията започна разследването вследствие на жалба, подадена на 16 октомври 2013 г. от Ajinomoto Foods Europe SAS („жалбоподателя“), единственият производител от Съюза на мононатриев глутамат, представляващ по този начин 100 % от общото производство на мононатриев глутамат в Съюза. Жалбата съдържаше prima facie доказателства за дъмпинг и произтичаща от него съществена вреда, които бяха сметнати за достатъчно основание за започване на разследване.
1.2. Заинтересовани страни
(4)
В известието за започване на процедурата Комисията прикани всички заинтересовани страни да се свържат с нея, за да вземат участие в разследването. Освен това Комисията официално уведоми жалбоподателя, всички известни производители износители, индонезийските органи, известните вносители, доставчиците, потребителите и търговците, за които е известно, че са засегнати, за започването на разследването и ги прикани да вземат участие.
(5)
На заинтересованите страни бе предоставена възможност да изразят становището си относно започването на разследването и да поискат да бъдат изслушани от Комисията и/или от служителя по изслушванията към Генерална дирекция „Търговия“.
(6)
На заинтересованите страни бе също така предоставена възможност да изложат становищата си в писмен вид и да поискат да бъдат изслушани в срока, определен в известието за започване. На всички заинтересовани страни, които поискаха да бъдат изслушани и приведоха състоятелни аргументи в подкрепа на искането си, бе предоставена такава възможност.
а) Изготвяне на извадка
(7)
С оглед на големия брой производители износители в засегнатата държава и несвързани вносители с отношение към разследването и за да се приключи разследването в рамките на определените срокове, Комисията обяви в известието за започване, че е решила да ограничи производителите износители и несвързаните вносители, които ще бъдат включени в разследването, до приемлив брой, като подбере извадка в съответствие с член 17 от основния регламент (този процес се нарича също „изготвяне на извадка“).
1) Изготвяне на извадка от несвързани вносители
(8)
За да може Комисията да реши дали е необходимо изготвянето на извадка и - ако е необходимо - да направи подбор на такава, Комисията поиска от всички несвързани вносители да заявят своя интерес и да предоставят информацията, посочена в известието за започване.
(9)
Четиринадесет несвързани вносители предоставиха поисканата информация и се съгласиха да бъдат включени в извадката. В съответствие с член 17, параграф 1 от основния регламент Комисията подбра извадка от три дружества въз основа на най-големия обем на вноса в Съюза и с оглед на географското им положение в Съюза. В съответствие с член 17, параграф 2 от основния регламент, всички известни вносители, които са засегнати, бяха консултирани във връзка с подбора на извадката. Не бяха получени коментари.
(10)
Впоследствие само едно от трите дружества, включени в извадката, оказа съдействие, чрез представяне на отговори на въпросника.
2) Изготвяне на извадка от производители износители в Индонезия
(11)
За да може Комисията да реши дали е необходимо изготвянето на извадка и - ако е необходимо - да направи подбор на такава, Комисията поиска от всички производители износители в Индонезия да заявят своя интерес пред Комисията и да предоставят информацията, посочена в известието за започване.
(12)
Четирима производители износители в засегнатата държава предоставиха поисканата информация и дадоха съгласието си да бъдат включени в извадката. С оглед на малкия брой производители износители Комисията реши, че не е необходимо изготвяне на извадка.
б) Отговори на въпросника и оказване на съдействие
(13)
Комисията изпрати въпросници до единствения производител от Съюза, четиримата включени в извадката производители износители, тримата включени в извадката несвързани вносители и тридесет и трима установени ползватели в Съюза.
(14)
Отговори на въпросника бяха получени от единствения производител от Съюза, от един от тримата включени в извадката несвързани вносители, от един търговец, от трима от четиримата известни производители износители и от петима ползватели.
(15)
Разследването разкри, че неоказалият съдействие производител износител, включен в извадката, е свързан с друг включен в извадката производител износител, който е оказал съдействие, чрез представяне на отговори на въпросника.
(16)
Оказалият съдействие производител износител, посочен в съображение 15, заяви, че той не следва да се разглежда като свързан с неоказалия съдействие производител износител, тъй като нито едно от дружествата няма влияние върху процеса на вземане на решения на другото. Освен това оказалият съдействие производител износител заяви, че не би могъл да принуди неоказалото съдействие дружество да отговори на въпросника. При разследването бе установено, че и двете дружества са собственост на едни и същи акционери. Поради това те се считат за свързани по смисъла на член 143, параграф 1, буква г) от Регламент (ЕИО) № 2454/93 на Комисията (4) относно прилагането на Митническия кодекс на Общността („Митническия кодекс“).
(17)
Трети оказал съдействие производител износител заяви, че има друг производител на разглеждания продукт в Индонезия, който е част от групата, посочена в съображение 16, но който не е заявил своя интерес. Въпреки че такъв производител наистина съществува, разследването не откри доказателства, въз основа на данни от Евростат и от други налични източници, че този производител е изнасял за Съюза по време на разглеждания период. Следователно от това дружество не бе поискано да заяви своя интерес или да предостави информацията, изискана във въпросниците, предназначени за производителите износители. Освен това, както е посочено в съображение 48, за всички производители в засегнатата държава, които не са оказали съдействие, бе установена остатъчна митническа ставка. Остатъчното мито се основава на член 18 от основния регламент и е приложимо за „всички други дружества“.
в) Проверки на място
(18)
Комисията потърси и провери цялата информация, която счете за необходима за временно определяне на дъмпинга, произтичащата от него вреда и интереса на Съюза.
(19)
Бяха извършени проверки на място в съответствие с член 16 от основния регламент в помещенията на следните дружества:
Производители от Съюза
-
Ajinomoto Foods Europe SAS, Mesnil-Saint-Nicaise, Франция
Вносители
-
Falken Trade, Olsztyn, Полша
Ползватели
-
AkzoNobel, Amersfoort, Нидерландия
-
Unilever, Rotterdam, Нидерландия
Производители износители от Индонезия
-
PT. Miwon Indonesia, Jakarta, Индонезия
-
PT. Cheil Jedang Indonesia, Jakarta, Индонезия
Свързани вносители в Съюза
-
CJ Europe GmbH, Schwalbach, Германия
-
Daesang Europe B.V. Amstelveen, Нидерландия
Свързан търговец от Хонг Конг
-
CJ China Limited, Хонг Конг
1.3. Разследван период и разглеждан период
(20)
Разследването на дъмпинга и вредата обхвана периода от 1 октомври 2012 г. до 30 септември 2013 г. („разследвания период“). Проучването на тенденциите, които имат значение за оценката на вредата, обхвана периода от 1 април 2010 г. до края на разследвания период („разглеждания период“) (5).
2. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
2.1. Разглеждан продукт
(21)
Разглежданият продукт е мононатриев глутамат с произход от Индонезия, класиран понастоящем в код по КН ex 2922 42 00 („разглежданият продукт“). Мононатриевият глутамат е хранителна добавка и се използва предимно като овкусител за супи, бульони, рибни и месни ястия, смеси от подправки и готови храни. Произвежда се под формата на бели кристали, без мирис, с различни размери. Мононатриевият глутамат се използва и в химическата промишленост за приложения, несвързани с производството на храни, например за производството на перилни и почистващи препарати.
(22)
Получава се основно чрез ферментация на различни източници на захари (скорбяла от царевица, скорбяла от тапиока, захарни сиропи, меласа от захарна тръстика и меласа от захарно цвекло).
2.2. Сходен продукт
(23)
Разследването показа, че разглежданият продукт, продуктът, произвеждан и продаван на вътрешния пазар в Индонезия, и продуктът, произвеждан и продаван в Съюза от промишлеността на Съюза, имат едни и същи основни физически, химически и технически характеристики, както и една и съща основна употреба.
(24)
Една от заинтересованите страни заяви, че е налице значителна разлика в качеството на мононатриевия глутамат, произвеждан в Индонезия, и мононатриевия глутамат, произвеждан в Съюза. Заявено бе, че с оглед на тази разлика в качеството мононатриевият глутамат, произвеждан и продаван от промишлеността на Съюза на пазара на Съюза, и мононатриевият глутамат, внасян от Индонезия, не са взаимозаменяеми и поради това не следва да се считат за сходни продукти. Това твърдение остава необосновано и е в противоречие с констатациите от разследването, което не разкри разлика в качеството на мононатриевия глутамат, произвеждан в Индонезия, и мононатриевия глутамат, произвеждан в Съюза. В действителност редица ползватели са закупували мононатриев глутамат както от промишлеността на Съюза, така и от Индонезия, и са го използвали за същите или сходни приложения. Вследствие на това твърдението бе отхвърлено.
(25)
Следователно, въз основа на изложеното по-горе, разглежданият продукт, продуктът, произвеждан и продаван на вътрешния пазар в Индонезия, и продуктът, произвеждан и продаван в Съюза от промишлеността на Съюза, се считат, на този етап, за сходни продукти по смисъла на член 1, параграф 4 от основния регламент.
3. ДЪМПИНГ
3.1. Нормална стойност
(26)
Комисията първо провери дали общият обем на продажбите на вътрешния пазар на всеки оказал съдействие производител износител е представителен в съответствие с член 2, параграф 2 от основния регламент. Продажбите на вътрешния пазар се считат за представителни, ако общият обем на продажбите на вътрешния пазар на сходния продукт на независими клиенти на вътрешния пазар за всеки производител износител представлява най-малко 5 % от общия обем на продажбите на разглеждания продукт за износ за Съюза по време на разследвания период. Въз основа на това бе установено, че реализираният от всеки оказал съдействие производител износител общ обем на продажбите на сходния продукт на вътрешния пазар е представителен.
(27)
След това Комисията идентифицира видовете на продукта, продавани на вътрешния пазар, които са били идентични или сравними с видовете, продавани за износ за Съюза.
(28)
Комисията провери дали продажбите на вътрешния пазар на всеки оказал съдействие производител износител на вътрешния пазар за всеки вид на продукта, който е идентичен или сравним с вида на продукта, продаван за износ за Съюза, са били представителни, в съответствие с член 2, параграф 2 от основния регламент. Продажбите на вътрешния пазар на един вид на продукта са представителни, ако общият обем на продажбите на вътрешния пазар на този вид на продукта за независими клиенти по време на разследвания период представлява поне 5 % от общия обем на продажбите за износ за Съюза на идентичен или сравним вид на продукта. Комисията установи, че продажбите на оказалите съдействие производители износители в Индонезия са били осъществени в представителни количества на индонезийския пазар в сравнение с разглеждания продукт, изнасян за Съюза от същите производители износители.
(29)
След това Комисията провери дали продажбите на вътрешния пазар, осъществявани от всеки производител износител, могат да се считат за извършени при обичайни търговски условия в съответствие с член 2, параграф 4 от основния регламент. Това бе направено, като бе определен делът на рентабилните продажби за независими клиенти, реализирани на вътрешния пазар, за всеки вид на продукта по време на разследвания период.
(30)
Нормалната стойност се основава на действителната цена за всеки вид на продукта на вътрешния пазар, независимо дали продажбите са рентабилни или не, ако:
1)
обемът на продажбите на вида на продукта, продаван на нетна продажна цена, равна или по-висока от изчислените производствени разходи, представлява повече от 80 % от общия обем на продажбите за този вид на продукта, и ако
2)
среднопретеглената продажна цена на този вид на продукта е равна или по-висока от производствените разходи за единица продукция.
(31)
В този случай продажбите на вътрешния пазар на всички производители износители са били рентабилни и среднопретеглената продажна цена е била по-висока от производствените разходи за всички видове на продукта. Поради това за всички производители износители нормалната стойност бе изчислена като среднопретеглена стойност на цените на всички продажби на вътрешния пазар по време на разследвания период.
3.2. Експортна цена
(32)
Оказалите съдействие производители износители са изнасяли за Съюза или директно за независими клиенти, или чрез свързани дружества, разположени във и извън Съюза.
(33)
В случаите, когато производителите износители са изнасяли разглеждания продукт директно за независими клиенти в Съюза, експортната цена е била определена въз основа на експортните цени, реално платени или подлежащи на плащане, в съответствие с член 2, параграф 8 от основния регламент.
(34)
В случаите, когато производителите износители са изнасяли разглеждания продукт в Съюза чрез свързани дружества, експортната цена е била определена въз основа на цената, на която внесеният продукт е бил за първи път препродаден на независими клиенти в Съюза, в съответствие с член 2, параграф 9 от основния регламент. В този случай бяха направени корекции за реализираните печалби (вж. съображение 35) и за всички разходи, направени между вноса и препродажбата, включително разходите за реализация, общите и административните разходи.
(35)
В това отношение маржът на печалбата, реализирана от свързаните дружества, не може да бъде използван, тъй като бе счетен за ненадежден. Един несвързан вносител оказа съдействие, но информацията за рентабилността му бе поверителна и не можа да бъде разкрита на други трети страни. С оглед на изложеното по-горе и при липсата на друга информация за определяне на експортната цена бе използван марж на печалбата от 5 %. Този марж бе счетен за разумен, тъй като бе използван и в предишна процедура във връзка с друг химичен продукт, произведен от сходна промишленост (6).
(36)
Двамата оказали съдействие производители износители заявиха, че експортните цени за първите им свързани клиенти са били определени при нормални пазарни условия и че определянето на експортната цена следва да се основава на продажната цена между производителя износител в Индонезия и първия свързан клиент, а не на конструираната експортна цена. Те твърдят, че продажните им цени за първите им свързани клиенти са били на същото ниво като цените за несвързани клиенти в Съюза.
(37)
Разследването установи, че въпреки сходните ценови нива, трансферните цени между свързаните дружества не са били на ниво, което би позволило на свързаните вносители да получат разумна печалба в Съюза. Освен това не може да се изключи, че някои разходи са възникнали между свързаните дружества и че е имало кръстосано компенсиране чрез други продукти. Въз основа на това се стигна до заключението, че цената на вътрешния трансфер не отразява точната пазарна стойност на разглеждания продукт в сравнение с продажбите на независими клиенти.
(38)
Въз основа на това трансферната цена между свързаните дружества не може да се счита за определена при нормални пазарни условия и съответните твърдения бяха отхвърлени. Експортните цени на двамата производители износители чрез свързани страни бяха конструирани в съответствие с член 2, параграф 9 от основния регламент, както е описано в съображения 34 и 35 по-горе.
3.3. Сравнение
(39)
Комисията сравни нормалната стойност и експортната цена на оказалите съдействие производители износители на базата на цената франко завода.
(40)
С цел да се осигури обективно сравнение между нормалната стойност и експортната цена, под формата на корекции надлежно бяха отчетени разликите, отразяващи се върху цените и тяхната сравнимост, в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент.
(41)
Вследствие на това бяха направени корекции по отношение на вносните такси, намаленията, разходите за транспорт, застраховка, обработка, товарене и допълнителните разходи, разходите за опаковане, кредитите, комисионите и банковите такси във всички случаи, в които бе установено, че се отразяват върху сравнимостта на цените.
(42)
Един производител износител е изнасял мононатриев глутамат чрез свързано търговско дружество, разположено извън Съюза, което след това е продало продукта на свързан вносител в Съюза, който на свой ред е продал продукта на несвързани клиенти в Съюза. За тези продажби бе направена корекция за надценката, начислявана от търговеца извън Съюза, в съответствие с член 2, параграф 10, буква и) от основния регламент.
(43)
Един производител износител поиска корекция на нормалната стойност за стимули и съпътстващи търговската реализация разходи в съответствие с член 2, параграф 10, буква к) от основния регламент. Въпреки това, разследването установи, че тези разходи не са пряко свързани с отделните продажби на вътрешния пазар и следователно не може да бъде доказано, че те са засягали сравнимостта на цените. Поради това твърдението бе отхвърлено.
(44)
Двама производители износители поискаха корекция на нормалната стойност за разходите за навло в съответствие с член 2, параграф 10, буква д) от основния регламент. Разходите за вътрешно навло са били изчислени така, че включват разходите, направени за придвижването на стоките от фабриката до склада. Въпреки това тези разходи са били счетени за разходи за вътрешна логистика и следователно не отговарят на условията, позволяващи корекция на нормалната стойност в съответствие с член 2, параграф 10, буква д) от основния регламент.
(45)
Една заинтересована страна заяви, че мононатриевият глутамат, продаван в Съюза като хранителна добавка, трябва да отговаря на определени прагове за чистота (≥ 99 %), така както са определени в Директива 2008/84/ЕО на Комисията (7). Тази заинтересована страна заяви, че въпреки че мононатриевият глутамат, изнасян за Съюза, следва да отговаря на тези изисквания, подобни изисквания не са се прилагали за продукта, продаван на вътрешния пазар в Индонезия. Поради това корекция на нормалната стойност с оглед на разликите във физичните и химичните характеристики в съответствие с член 2, параграф 10, буква а) от основния регламент би могло да бъде оправдана.
(46)
Съответната заинтересована страна обаче не е подкрепила с количествени данни своето твърдение, тъй като не е представила никаква разумна оценка на пазарната стойност на съответната разлика в съответствие с член 2, параграф 10, буква а) от основния регламент. Освен това при определянето на видовете на продукта в процеса на сравнението Комисията успя да вземе предвид всички потенциални различия, свързани с чистотата. Поради това видовете на продукта с еднаква или подобна степен на чистота, изнасяни за пазара на Съюза, от една страна, и тези, продавани на вътрешния пазар в Индонезия, от друга страна, бяха сравнени едни с други. Въз основа на това не е оправдано да се прави корекция и твърдението трябваше да бъде отхвърлено.
3.4. Дъмпингов марж
(47)
За двамата оказали съдействие производители износители Комисията сравни среднопретеглената нормална стойност за всеки вид на сходния продукт със среднопретеглената експортна цена на съответния вид на разглеждания продукт в съответствие с член 2, параграфи 11 и 12 от основния регламент.
(48)
По отношение на всички други производители износители в Индонезия Комисията определи дъмпинговия марж въз основа на наличните факти в съответствие с член 18 от основния регламент. Следва да се отбележи, че един известен производител износител умишлено не е оказал съдействие на разследването, както бе посочено в съображение 15 по-горе. Поради това степента на съдействия се счита за ниска. В съответствие с член 18, параграф 6 Комисията реши да използва остатъчния дъмпингов марж на равнището на най-високия дъмпингов марж, свързан с представителен обем на износа на един от проверените оказали пълно съдействие производители износители, като взе предвид, въз основа на среднопретеглени стойности, дъмпинговия марж, установен за оказалия съдействие производител износител, свързан с неоказал съдействие производител износител.
(49)
Установените временни дъмпингови маржове, изразени като процент от цената CIF (стойност, застраховка, навло) на границата на Съюза без платено мито, са следните:
Дружество
Временен дъмпингов марж (%)
PT. Cheil Jedang Indonesia
7,0
PT. Miwon Indonesia
13,3
Всички други дружества
28,4
4. ВРЕДА
4.1. Определение за промишленост на Съюза и производство на Съюза
(50)
Сходният продукт е бил произвеждан от един производител от Съюза по време на разследвания период. Той представлява промишлеността на Съюза по смисъла на член 4, параграф 1 от основния регламент.
(51)
Тъй като промишлеността на Съюза се състои само от един производител, всички данни, свързани с чувствителна информация, са представени под формата на индекси или са дадени в приблизителни стойности поради съображения за поверителност.
4.2. Потребление на Съюза
(52)
Комисията определи потреблението на Съюза, като прибави продажбите на промишлеността на Съюза на пазара на Съюза към вноса от Индонезия и други държави извън ЕС, на базата на данни на Евростат и отговори на въпросника.
(53)
Заявено бе, че оказалият съдействие производител от Съюза следва да бъде изключен от промишлеността на Съюза, тъй като той е свързан с неоказал съдействие производител износител от Индонезия, и че разследването следва да бъде прекратено. В този случай обаче не е необходимо оказалият съдействие производител износител да бъде изключен от промишлеността на Съюза въпреки връзката му с неоказалия съдействие производител износител в Индонезия, тъй като този единствен производител от Съюза е оказал пълно съдействие на Комисията по време на разследването и е бил предмет на пълна проверка. Освен това липсата на съдействие от страна на индонезийския производител износител не е оказала отражение върху надеждността на събраните данни от производителя от Съюза. Поради това аргументът следва да бъде отхвърлен.
(54)
Потреблението на Съюза се е променяло, както следва:
Таблица 1
Потребление на Съюза на мононатриев глутамат (в тонове)
ФГ 2010/2011
ФГ 2011/2012
ФГ 2012/2013
РП
Индекс (ФГ 2010/ФГ 2011 = 100)
100
87
93
98
Източник: отговори на въпросника и данни от Евростат.
(55)
Между ФГ 2010/2011 и ФГ 2011/2012 потреблението на Съюза е намаляло и отново леко се е увеличило през ФГ 2012/2013 и разследвания период. Като цяло потреблението е отбелязало спад от 2 % през разглеждания период. Спадът в потреблението между ФГ 2010/2011 и ФГ 2011/2012 се дължи основно на спад в продажбите на промишлеността на Съюза на пазара на Съюза в резултат на спад в производството през същия период (вж. съображение 68). През двете години вносът е останал на сходно равнище. Увеличението в потреблението през ФГ 2012/2013 се е дължало почти изцяло на увеличения внос, като се има предвид, че продажбите на промишлеността на Съюза са останали като цяло на същото равнище. И на последно място, по време на разследвания период, докато продажбите на промишлеността на Съюза отново са спаднали, обемът на вноса се е увеличил значително, особено от Индонезия (вж. съображение 57).
4.3. Внос от засегнатата държава
4.3.1. Обем и пазарен дял на вноса от засегнатата държава
(56)
Комисията определи обема на вноса по данни от Евростат и отговори на въпросника. Пазарният дял на вноса бе определен въз основа на потреблението на Съюза, както е установено в съображение 52.
(57)
Вносът в Съюза от засегнатата държава се е променял, както следва:
Таблица 2
Обем на вноса (в тонове)
ФГ 2010/2011
ФГ 2011/2012
ФГ 2012/2013
РП
Обем на вноса от Индонезия (в тонове)
8 638
9 478
18 317
24 385
Индекс
100
110
212
282
Пазарен дял
Индекс
100
126
227
287
Източник: отговори на въпросника и данни от Евростат.
(58)
През разглеждания период обемът на вноса от Индонезия почти се е утроил. Той е отбелязал непрекъснат и значителен ръст от 182 % - от 8 638 тона през ФГ 2010/2011 до 24 385 тона през разследвания период.
(59)
През разглеждания период съответният пазарен дял почти се е утроил. Той е нараснал със 187 % въпреки цялостното намаление в потреблението (- 2 %).
4.3.2. Цени на вноса от засегнатата държава и подбиване на цените
(60)
Комисията определи цените на вноса по данни от Евростат и отговори на въпросника.
(61)
Средната цена на вноса от Индонезия в Съюза се е променяла, както следва:
Таблица 3
Цени на вноса (EUR/t)
ФГ 2010/2011
ФГ 2011/2012
ФГ 2012/2013
РП
Индонезия
1 266
1 279
1 226
1 162
Индекс
100
101
97
92
Източник: отговори на въпросника и данни от Евростат.
(62)
Средната цена на вноса на мононатриев глутамат от Индонезия леко се е увеличила в периода между ФГ 2010/2011 и ФГ 2011/2012, преди да спадне през ФГ 2012/2013 и още повече през разследвания период. Средните цени на вноса на мононатриев глутамат от Индонезия като цяло са се понижили с 6 % през разглеждания период.
(63)
Комисията определи подбиването на цените по време на разследвания период, като сравни:
-
среднопретеглените продажни цени за всеки вид на продукта на промишлеността на Съюза за несвързани клиенти на пазара на Съюза, коригирани на ниво франко завода, и
-
съответните среднопретеглени цени за всеки вид на продукта на вноса от оказалите съдействие индонезийски производители към първия независим клиент на пазара на Съюза, установени на база CIF, със съответните корекции за митата и разходите след вноса.
(64)
Както бе посочено в съображение 46 по-горе, един производител износител заяви, че мононатриевият глутамат, продаван в Съюза като хранителна добавка, трябва да отговаря на определени прагове за чистота, предвидени в законодателството на Съюза. Този производител износител заяви, че тези изисквания не са се прилагали за продуктите, внесени от Индонезия и използвани в нехранителния сектор, и че с оглед на това корекция за химическите или физическите характеристики може да бъде оправдана, ако се направи сравнение с продукта, продаван на пазара на Съюза. Въпреки това, съответният производител износител не е подкрепил с количествени данни своето твърдение. Освен това при определянето на видовете на продукта в процеса на сравнението Комисията успя да вземе предвид всички потенциални различия, свързани с чистота. Поради това видовете на продукта с еднаква или подобна степен на чистота, изнасяни за пазара на Съюза, от една страна, и тези, продавани от промишлеността на Съюза на пазара на Съюза, от друга страна, бяха сравнени едни с други. Въз основа на това не е оправдано да се прави корекция и твърдението бе отхвърлено.
(65)
Една заинтересована страна заяви, че отражението на колебанията на обменните курсове следва да бъде взето предвид при изчисляването на подбиването на цените по отношение на вноса от Индонезия. Действително възможното въздействие на дъмпинговия внос върху цените на промишлеността на Съюза се проучва основно посредством определяне на подбиването на цените, наред с други аспекти. В настоящия случай бяха сравнени дъмпинговите експортни цени и продажните цени на промишлеността на Съюза. Експортните цени, използвани за изчисляване на вредата, бяха обаче конвертирани в евро с цел получаване на съпоставима основа. Вследствие на това използването на обменни курсове в този случай гарантира единствено, че ценовата разлика се определя на съпоставима основа. Поради това твърдението бе отхвърлено.
(66)
Сравнението на цените бе извършено за всеки отделен вид сделки на същото ниво на търговия, с необходимите корекции, където бе необходимо. Резултатът от сравнението бе изразен като процент от оборота на промишлеността на Съюза по време на разследвания период. Той показа, че е налице среднопретеглен марж на подбиване на цените между 0 и 5 % от вноса от Индонезия на пазара на Съюза.
4.4. Икономическо състояние на промишлеността на Съюза
4.4.1. Общи бележки
(67)
В съответствие с член 3, параграф 5 от основния регламент при проверката на въздействието на дъмпинговия внос върху промишлеността на Съюза бе направена оценка на всички икономически показатели, имащи отражение върху състоянието на промишлеността на Съюза по време на разглеждания период.
4.4.2. Производство, производствен капацитет и използване на капацитета
(68)
През разглеждания период общото производство на Съюза, производственият капацитет и използването на капацитета са се променяли, както следва:
Таблица 4
Производство, производствен капацитет и използване на капацитета
ФГ 2010/2011
ФГ 2011/2012
ФГ 2012/2013
РП
Обем на производството
Индекс
100
95
107
91
Производствен капацитет
Индекс
100
100
100
100
Използване на капацитета
Индекс
100
95
107
91
Източник: отговор на въпросника.
(69)
През разглеждания период производството е отбелязало колебания. Макар да е намаляло в периода между ФГ 2010/2011 и ФГ 2011/2012, то се е повишило между ФГ 2011/2012 и ФГ 2012/2013, като е достигнало най-ниското си равнище през разследвания период. Разследването показа, че колебанията са настъпили вследствие на спиранията за поддръжка, които промишлеността на Съюза е предприемала на всеки 15 месеца, и в резултат на лошите климатични условия през зимата на 2010-2011 г., довели до прекъсване на доставките на една от основните суровини (амоняк). По време на разследвания период времето за спиране за поддръжка е било удължено в опит да се намалят големите запаси. Като цяло обемът на производството е намалял с 9 % по време на разглеждания период.
(70)
Производственият капацитет е останал стабилен през разглеждания период.
(71)
В резултат на намалението в обема на производството и стабилния производствен капацитет, използването на капацитета е следвало тенденцията на обема на производството, т.е. първо се е понижило през ФГ 2011/2012, после се е повишило през ФГ 2012/13 и отново се е понижило през разследвания период. Като цяло равнището на използване на капацитета се е понижило с 9 % през разглеждания период, успоредно с намалението в обема на производството.
4.4.3. Обем на продажбите и пазарен дял
(72)
През разглеждания период обемът на продажбите и пазарният дял на промишлеността на Съюза са се променяли, както следва:
Таблица 5
Обем на продажбите и пазарен дял
ФГ 2010/2011
ФГ 2011/2012
ФГ 2012/2013
РП
Обем на продажбите на пазара на Съюза
Индекс
100
84
85
83
Пазарен дял
Индекс
100
96
91
85
Източник: отговори на въпросника и данни от Евростат.
(73)
Обемът на продажбите на мононатриев глутамат от промишлеността на Съюза е намалял със 17 % през разглеждания период. Обемът на продажбите е спаднал основно между ФГ 2010/2011 и ФГ 2011/2012, докато през следващите години е останал сравнително стабилен. Спадът в обема на продажбите, заедно с успоредния спад в потреблението и увеличението на вноса от Индонезия, са довели до намаляване на пазарния дял на промишлеността на Съюза с общо около 15 % през разглеждания период. Между ФГ 2010/2011 и ФГ 2011/2012 пазарният дял на промишлеността на Съюза е намалял с 4 %, което съвпада с увеличаването на пазарния дял на индонезийския внос през същия период. Между ФГ 2012/2013 и разследвания период пазарните дялове на промишлеността на Съюза са продължили да намаляват с постоянни темпове, докато обемът на вноса и пазарните дялове от Индонезия значително са се увеличили.
4.4.4. Растеж
(74)
Докато потреблението на Съюза е намаляло с 2 % през разглеждания период, обемът на продажбите на промишлеността на Съюза е намалял със 17 %, което представлява загуба на пазарен дял от 15 %.
4.4.5. Заетост и производителност
(75)
През разглеждания период заетостта и производителността са се променяли, както следва:
Таблица 6
Заетост и производителност
ФГ 2010/2011
ФГ 2011/2012
ФГ 2012/2013
РП
Брой на наетите лица
Индекс
100
103
107
108
Производителност (единица/наето лице)
Индекс
100
92
100
85
Източник: отговор на въпросника.
(76)
През разглеждания период заетостта в промишлеността на Съюза постоянно е нараствала, общо с 8 %. Това увеличение се е дължало основно на интегрирането през 2011 г. на бивше дъщерно дружество и разширяването на отдела по поддръжката на промишлеността на Съюза.
(77)
Производителността е намаляла в резултат на съчетаването на увеличена заетост и понижено производство, както бе показано в таблица 4 в съображение 68.
4.4.6. Размер на дъмпинговия марж и възстановяване от предишен дъмпинг
(78)
Всички дъмпингови маржове са значително над нивото de minimis. Въздействието на размера на действителните дъмпингови маржове върху промишлеността на Съюза е значително, като се имат предвид обемът и цените на вноса от засегнатата държава.
(79)
Промишлеността на Съюза все още е била в процес на възстановяване от въздействието на предишен вредоносен дъмпинг, упражняван от вноса на същия продукт с произход от Китай. Тези мерки понастоящем са предмет на паралелно протичащо разследване за преразглеждане в съответствие с член 11, параграф 2 от основния регламент, както бе посочено в съображение 2.
4.4.7. Цени и фактори, влияещи върху цените
(80)
През разглеждания период средните продажни цени на промишлеността на Съюза за несвързани клиенти в Съюза са се променяли, както следва:
Таблица 7
Средни продажни цени
ФГ 2010/2011
ФГ 2011/2012
ФГ 2012/2013
РП
Средна единична продажна цена в Съюза (EUR/t)
Индекс
100
107
101
97
Производствени разходи за единица продукция (EUR/t)
Индекс
100
120
124
130
Източник: отговор на въпросника.
(81)
Средната единична продажна цена на промишлеността на Съюза за несвързани клиенти в Съюза се е понижила с 3 % през разглеждания период. В периода между ФГ 2010/2011 и ФГ 2011/2012 тя се е повишила със 7 %, но след това е започнала непрекъснато да се понижава до разследвания период. Повишението на цената между ФГ 2010/2011 и ФГ 2011/2012 може да се разглежда като следствие от увеличението на разходите през същия период, макар и то да е било по-силно изразено от повишението на цените. В същото време индонезийският внос се е увеличил и е упражнявал значителен ценови натиск върху промишлеността на Съюза. В резултат на това цените на промишлеността на Съюза са се понижили с 6 % между ФГ 2011/2012 и ФГ 2012/2013 и с още 4 % между ФГ 2012/2013 и разследвания период.
(82)
През разглеждания период производствените разходи за единица продукция са се увеличили с 30 %. От ФГ 2011/2012 насам тези разходи непрекъснато са се увеличавали, което се е дължало основно на увеличението на разходите за суровини и труд. Както бе посочено по-горе, това увеличение на разходите не е могло да бъде компенсирано от еквивалентно увеличение на цената поради ценовия натиск, упражняван от дъмпинговия внос от Индонезия.
4.4.8. Разходи за труд
(83)
През разглеждания период средните разходи за труд на промишлеността на Съюза са се променяли, както следва:
Таблица 8
Средни разходи за труд за наето лице
ФГ 2010/2011
ФГ 2011/2012
ФГ 2012/2013
РП
Средни разходи за труд за наето лице (в евро)
Индекс
100
117
125
124
Източник: отговор на въпросника.
(84)
Средните разходи за труд за наето лице са се увеличили с 24 %. Това може да се обясни основно с все по-големите усилия, полагани от промишлеността на Съюза, за подобряване на работата на нейните работници и служители, с цел оптимизиране на производствения процес.
4.4.9. Запаси
(85)
През разглеждания период нивата на запасите на промишлеността на Съюза са се променяли, както следва:
Таблица 9
Запаси
ФГ 2010/2011
ФГ 2011/2012
ФГ 2012/2013
РП
Крайни запаси
Индекс
100
82
164
143
Крайни запаси като процент от производството
Индекс
100
86
153
156
Източник: отговор на въпросника.
(86)
Като цяло през разглеждания период крайните запаси са се повишили с 43 %. От ФГ 2010/2011 до ФГ 2011/2012 крайните запаси са намалели вследствие на намаляването на обема на производството и увеличаването на обема на продажбите за износ. От ФГ 2011/2012 до ФГ 2012/2013 запасите са се увеличили поради повишаване на производството, докато продажбите на промишлеността на Съюза на пазара на Съюза са останали почти непроменени. От ФГ 2012/2013 до разследвания период крайните запаси отново са намалели основно в резултат на решението за намаляване на производството в опит за понижаване на високите нива на запасите.
(87)
Крайните запаси като процент от производството са намалели между ФГ 2010/2011 и ФГ 2011/2012, но почти са се удвоили между ФГ 2011/2012 и ФГ 2012/2013. Те са се увеличили още повече между ФГ 2012/2013 и разследвания период. Като цяло те са се увеличили с 56 % през разглеждания период. Увеличението през ФГ 2012/2013 и разследвания период трябва да се разглежда в светлината на нарастващия обем на дъмпинговия внос от Индонезия, докато продажбите на Съюза през същия период са останали почти непроменени.
4.4.10. Рентабилност, паричен поток, инвестиции, възвръщаемост на инвестициите и способност за привличане на капитал
(88)
През разглеждания период рентабилността, паричният поток, инвестициите и възвръщаемостта на инвестициите на производителя от Съюза са се променяли, както следва:
Таблица 10
Рентабилност, паричен поток, инвестиции и възвръщаемост на инвестициите
ФГ 2010/2011
ФГ 2011/2012
ФГ 2012/2013
РП
Рентабилност на продажбите в Съюза за несвързани клиенти (процент от оборота на продажбите)
Индекс
100
30
- 31
- 80
Паричен поток (в евро)
Индекс
100
39
- 48
- 19
Инвестиции (в евро)
Индекс
100
182
143
197
Възвръщаемост на инвестициите
Индекс
100
14
- 61
- 110
Източник: отговор на въпросника.
(89)
Комисията определи рентабилността на промишлеността на Съюза чрез изразяване на нетната печалба преди облагане с данъци от продажбите на сходния продукт за несвързани клиенти в Съюза като процент от оборота от тези продажби. През ФГ 2010/2011 и ФГ 2011/2012 рентабилността значително е намаляла, но все още е била положителна. От ФГ 2012/2013 рентабилността е станала отрицателна. През разследвания период тя е намаляла още повече. Като цяло през разглеждания период рентабилността е намаляла със 180 %. Това се дължи основно на ценовия натиск, упражняван от индонезийския внос, който е влязъл на територията на Съюза на дъмпингови цени и не е позволил на промишлеността на Съюза да определи цените си в съответствие с увеличението на разходите.
(90)
Нетният паричен поток е способността на промишлеността на Съюза сама да финансира дейността си. Нетният паричен поток е следвал същата тенденция като рентабилността, а именно непрекъснато понижение през разглеждания период и отрицателни резултати от ФГ 2012/2013 насам. Тази тенденция се е задълбочила през разследвания период. Като цяло нетният паричен поток е намалял със 119 % по време на разглеждания период.
(91)
През разглеждания период инвестициите са се повишили с 97 %. Те са представлявали основно инвестиции, необходими за поддръжката и привеждане в съответствие с правните изисквания за безопасност. Въпреки че промишлеността на Съюза все още е била в процес на възстановяване от предишен дъмпинг, упражняван от страна на китайските производители износители преди разглеждания период, тя е започнала да подобрява положението си и е била на печалба в началото на разглеждания период до ФГ 2011/2012. При тези обстоятелства са били направени редица инвестиции, които повече не са могли да бъдат отлагани, което обяснява значителното увеличение на нивата на инвестициите през ФГ 2011/2012 и следващите години.
(92)
Възвръщаемостта на инвестициите представлява печалбата в процент от нетната балансова стойност на инвестициите. Подобно на останалите финансови показатели, възвръщаемостта на инвестициите от производството и продажбата на сходния продукт е била отрицателна от ФГ 2012/2013 насам, което отразява отрицателната тенденция на рентабилността. Като цяло през разглеждания период възвръщаемостта на инвестициите се е понижила с 210 %.
(93)
Предвид намаляването на рентабилността и понижаването на паричния поток, способността на дружеството за привличане на капитал също е била засегната.
4.4.11. Заключение относно вредата
(94)
Почти всички основни показатели за вреда са отбелязали низходяща тенденция. По време на разглеждания период обемът на производството и използването на капацитета са намалели с около 9 %, а обемът на продажбите - със 17 %. В опит да се компенсират загубите по отношение на обема на продажбите и пазарния дял, през разглеждания период средните цени на промишлеността на Съюза са се понижили с 3 %, докато е същото време производствените разходи са се увеличили с 30 %. Вследствие на това рентабилността, която е била положителна в началото на разглеждания период, се е понижила и е станала отрицателна през ФГ 2012/2013, след което е продължила да намалява през разследвания период. Сходни отрицателни тенденции са могли да бъдат наблюдавани за нетния паричен поток и за възвръщаемостта на инвестициите.
(95)
През разглеждания период заетостта се е увеличила с 8 %. Увеличението през разглеждания период може да бъде обяснено с интегрирането през 2011 г. на бивше дъщерно дружество и разширяването на отдела по поддръжката на промишлеността на Съюза. Инвестициите също са отбелязали положителна тенденция. Те са били свързани основно с превантивни мерки и изисквания за сигурност, но не и с повишаване на капацитета. Тези положителни тенденции не изключват обаче наличието на вреда.
(96)
С оглед на изложеното по-горе бе направено заключението, че промишлеността на Съюза е понесла съществена вреда по смисъла на член 3, параграф 5 от основния регламент.
5. ПРИЧИННО-СЛЕДСТВЕНА ВРЪЗКА
(97)
В съответствие с член 3, параграф 6 от основния регламент Комисията проучи дали дъмпинговият внос от засегнатата държава е нанесъл съществена вреда на промишлеността на Съюза. В съответствие с член 3, параграф 7 от основния регламент Комисията също така проучи дали е възможно и други известни фактори да са нанесли вреда на промишлеността на Съюза. Комисията се увери, че вредата, евентуално причинена от тези други фактори, не е била приписана на дъмпинговия внос. Тези фактори са:
а)
въздействие на вноса от Китай
б)
внос от други държави извън ЕС
в)
промяна в потреблението в Съюза
г)
равнище на износа на промишлеността на Съюза
д)
неефективност на промишлеността на Съюза
е)
финансовата криза
ж)
инвестиции и нормативни изисквания за безопасност в ЕС
з)
разходи за суровини и други разходи
5.1. Въздействие на дъмпинговия внос
(98)
С оглед установяване наличието на причинно-следствена връзка между дъмпинговия внос на мононатриев глутамат с произход от Индонезия и понесената от промишлеността на Съюза вреда, Комисията направи анализ на равнищата на обема и цените на вноса, предмет на разследване, както и на степента, в която те са допринесли за нанасянето на съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза.
(99)
Разследването показа, че през разглеждания период обемът на дъмпинговия внос на ниски цени от Индонезия се е увеличил със 182 %, което е довело до увеличаване на пазарния дял с около 187 % през същия период. Това е съвпаднало със спад от 17 % в обема на продажбите и намаляване на пазарния дял с 15 % за промишлеността на Съюза. Това също така е довело до намаляване със 71 % на пазарния дял на общия внос от други държави извън ЕС.
(100)
В същото време цените на вноса от Индонезия са се понижили с 8 %. Вносът от Индонезия е упражнил ценови натиск върху пазара на Съюза, поради което промишлеността на Съюза не само не е била в състояние да повиши цените си в съответствие с увеличаването на нейните разходи, а дори е била принудена да ги понижи през разглеждания период. Това е довело до значителен спад в рентабилността и дори до загуби от ФГ 2012/2013 нататък, които са били особено големи през разследвания период.
(101)
Въз основа на гореизложеното, на този етап Комисията заключи, че влошаването на показателите на промишлеността на Съюза съвпада със значителното нарастване на вноса при дъмпингови цени с произход от Индонезия и че вносът от Индонезия е изиграл решаваща роля за съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза.
5.2. Въздействие на други фактори
5.2.1. Въздействие на вноса от Китай
(102)
Понастоящем вносът от Китай се облага с антидъмпингови мита. През разглеждания период обемът на вноса се е увеличил с 65 %, а пазарният му дял е нараснал с 68 %. И обемът, и пазарният дял обаче са се задържали на ниски нива. През разглеждания период цените на китайската промишленост са намалели значително - с 20 %. Поради начисляваните действащи антидъмпингови мита те не са подбивали цените на промишлеността на Съюза.
(103)
При тези обстоятелства не може да се счита, че вносът от Китай е допринесъл за съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза през разследвания период.
Таблица 11
Внос от Китай
Държава
ФГ 2010/2011
ФГ 2011/2012
ФГ 2012/2013
РП
Китай
Обем (в тонове)
1 518
758
1 923
2 509
Индекс
100
50
127
165
Пазарен дял Индекс
100
57
136
168
Средна цена (EUR/t) (8)
1 234
1 199
1 143
992
Индекс
100
97
93
80
Източник: данни от Евростат и отговори на въпросника.
5.2.2. Внос от други държави извън ЕС
(104)
През разглеждания период обемът на вноса от други държави извън ЕС се е променял, както следва:
Таблица 12
Износ от други държави извън ЕС
Държава
ФГ 2010/2011
ФГ 2011/2012
ФГ 2012/2013
РП
Бразилия
Обем (в тонове)
2 321
969
1 070
889
Индекс
100
42
46
38
Пазарен дял Индекс
100
48
49
39
Средна цена (EUR/t)
1 218
1 306
1 402
1 365
Индекс
100
107
115
112
Република Корея
Обем (в тонове)
1 248
2 157
923
802
Индекс
100
173
74
64
Пазарен дял Индекс
100
198
79
65
Средна цена (EUR/t)
1 231
1 296
1 293
1 277
Индекс
100
105
105
104
Виетнам
Обем (в тонове)
5 707
6 042
1 820
769
Индекс
100
106
32
13
Пазарен дял Индекс
100
121
34
14
Средна цена (EUR/t)
1 284
1 291
1 361
1 318
Индекс
100
101
106
103
Други държави извън ЕС
Обем (в тонове)
993
681
478
434
Индекс
100
69
48
44
Пазарен дял Индекс
100
79
52
45
Средна цена (EUR/t)
1 594
1 718
2 044
2 001
Индекс
100
108
128
126
Общо други държави извън ЕС
Обем (в тонове)
10 268
9 848
4 291
2 894
Индекс
100
96
42
28
Пазарен дял Индекс
100
110
45
29
Средна цена (EUR/t)
1 293
1 323
1 433
1 424
Индекс
100
102
111
110
Източник: отговори на въпросника и данни от Евростат.
(105)
Като цяло обемът на вноса от други държави извън ЕС е намалял от 10 268 тона през ФГ 2010/2011 на 2 894 тона през разследвания период или със 72 % през разглеждания период. През същия период съответният пазарен дял е намалял със 71 %. През разследвания период пазарният дял на вноса от други държави извън ЕС се е равнявал на едва около четвърт от нивото си през ФГ 2010/2011. Като цяло през разглеждания период цените на вноса от държави извън ЕС са се увеличили с 10 %.
(106)
Една заинтересована страна заяви, че общият обем на вноса, включващ вноса от Индонезия, е останал непроменен през разглеждания период.
(107)
Това твърдение противоречеше на наличните статистики, на които се основават констатациите от разследването, изложени в таблица 13 по-долу. В действителност през разглеждания период общият обем на вноса в Съюза е нараснал с 46 %. С оглед на горепосоченото твърдението бе отхвърлено.
Таблица 13
Общ обем на вноса
ФГ 2010/2011
ФГ 2011/2012
ФГ 2012/2013
РП
Общо внос
Обем (в тонове)
20 424
20 084
24 531
29 788
Индекс
100
98
120
146
Източник: отговори на въпросника и данни от Евростат.
(108)
Въз основа на гореизложеното беше направено временното заключение, че наличието на внос от други държави извън ЕС не е нарушило причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос от Индонезия и съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза.
5.2.3. Промяна в потреблението в Съюза
(109)
През разглеждания период потреблението в Съюза е отбелязало лек спад с едва 2 %, което не може да послужи като обяснение за 17-процентния спад в обема на продажбите на промишлеността на Съюза и намаляването на пазарния дял с 15 %. Поради това беше направено временното заключение, че промяната в потреблението не е допринесла за съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза.
5.2.4. Равнище на износа на промишлеността на Съюза
(110)
През разглеждания период пазарният дял на промишлеността на Съюза се е променял, както следва:
Таблица 14
Равнище на износа на промишлеността на Съюза
ФГ 2010/2011
ФГ 2011/2012
ФГ 2012/2013
РП
Обем на износа
Индекс
100
249
234
222
Средна единична цена
Индекс
100
107
101
95
Източник: отговор на въпросника.
(111)
Обемът на износа на промишлеността на Съюза се е увеличил през ФГ 2011/2012, след което леко е намалял през следващите години до разследвания период. Той почти се е удвоил през разглеждания период. По същото време експортните цени леко са намалели (с 5 %). Увеличаването на продажбите за износ е компенсирало отчасти загубата на обем на продажбите и пазарен дял в Съюза. Всъщност в условията на силен ценови натиск, упражняван от дъмпинговия внос, ако експортните продажби не се бяха увеличили, загубата на икономии от мащаба и въздействието върху производствените разходи за единица продукция на промишлеността на Съюза щяха да са още по-високи. Поради това равнището на износа на промишлеността на Съюза не би могло да е оказало отрицателно въздействие по отношение на наличието на вреда.
(112)
Някои заинтересовани страни заявиха, че намаляването на продажбите на промишлеността на Съюза на пазара на Съюза е следствие от нейните експортни продажби на мононатриев глутамат към наскоро придобито свързано дружество за преработка на храни в Турция. Това твърдение не бе подкрепено с доказателства. Освен това разследването показа, че промишлеността на Съюза е придобила дружеството за преработка на храни едва след края на разследвания период. То не би могло да е оказало въздействие върху състоянието на промишлеността на Съюза по време на разследвания период. Въз основа на това беше направено заключението, че продажбите на промишлеността на Съюза към свързаното дружество в Турция не нарушават причинно-следствената връзка.
5.2.5. Твърдение за неефективност на промишлеността на Съюза
(113)
Една от заинтересованите страни твърдеше, че съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза, е причинена от неефективност, присъща на производствения процес на промишлеността на Съюза. Въпреки това тази заинтересована страна не се позова на конкретна неефективност и нейното твърдение остана необосновано. Освен това при разследването не бе разкрита никаква потенциална неефективност на промишлеността на Съюза. Поради това твърдението беше отхвърлено. На тази основа беше заключено, че твърдението за неефективност на промишлеността на Съюза не нарушава причинно-следствената връзка.
5.2.6. Финансовата криза
(114)
Една от заинтересованите страни заяви, че съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза, се дължи на финансовата криза. Пазарът на мононатриев глутамат в Съюза обаче е бил сравнително стабилен и е бил засегнат съвсем слабо от световната финансова криза. Ако това не беше така и ако загубите на промишлеността на Съюза наистина бяха причинени от световната финансова криза, същото щеше да важи и за всички останали конкуренти на пазара на мононатриев глутамат. Както изглежда обаче индонезийските производители на мононатриев глутамат са увеличили обема на продажбите си на пазара на Съюза въпреки глобалната финансова криза. Няма основания да се счита, че световната финансова криза би следвало да засегне по-силно промишлеността на Съюза, отколкото нейните азиатски партньори. Поради това този аргумент се отхвърля. Въз основа на това се стигна до заключението, че въздействието на финансовата криза не нарушава причинно-следствената връзка.
5.2.7. Инвестиции и нормативни изисквания за безопасност в ЕС
(115)
Една от заинтересованите страни твърдеше, че вредата, понесена от промишлеността на Съюза, е причинена от значителните инвестиции, необходими за привеждане в съответствие с приложимите в Съюза норми за безопасност.
(116)
Разследването обаче показа, че инвестициите, свързани с изискванията за безопасност на ЕС, са били малки в сравнение с другите инвестиции през разглеждания период. Значителна част от инвестициите, направени от промишлеността на Съюза, са инвестиции за профилактична поддръжка. Най-голямото нарастване на инвестициите се е състояло между ФГ 2010/2011 и ФГ 2011/2012. Това увеличение се обяснява с факта, че промишлеността на Съюза, все още възстановяваща се от предишен дъмпинг от страна на китайския внос, е трябвало да отложи инвестициите, предназначени за профилактична поддръжка, за времето след периодите на загуби. От момента, в който митата върху китайския внос са започнали да оказват въздействие върху пазара, промишлеността на Съюза е съумяла отново да реализира печалби и да възстанови обичайните си равнища на инвестиции. През следващите периоди инвестициите са се задържали на сходно равнище и са продължили да обхващат предимно техническото обслужване. Не са били направени никакви инвестиции за увеличаване на капацитета, който е останал непроменен през разглеждания период. Въз основа на това бе направено заключението, че инвестициите на промишлеността на Съюза не нарушават причинно-следствената връзка.
5.2.8. Разходи за суровини и други разходи
(117)
Няколко заинтересовани страни заявиха, че вредата, понесена от промишлеността на Съюза, е била причинена от значителното повишаване на цените на основните суровини, а именно: промишлена захар, амоняк, сода каустик и сярна киселина.
Промишлена захар
(118)
Промишлената захар е един от основните разходни фактори в общите производствени разходи на промишлеността на Съюза. В действителност, както е описано в съображение 81, през разглеждания период са се увеличили разходите за единица продукция на промишлеността на Съюза, в това число и разходите за промишлена захар. Според някои общественодостъпни статистически данни (9), макар и леко да се е увеличила от ФГ 2010/2011 до средата на 2012 г., средната цена на промишлената захар в Съюза се е запазила по-ниска от цените на световния пазар. Впоследствие цените на промишлената захар и в Съюза, и на световния пазар са намалели и са се установили на сходни равнища. Следователно твърдението че вредата е причинена от увеличението в цените на захарта е неоснователно и следва да се отхвърли.
Химическа промишленост
(119)
През разглеждания период разходите на промишлеността на Съюза за амоняк, сода каустик и сярна киселина са нараствали в съответствие с цените на тези продукти на международните пазари. Следователно това нарастване не е било ограничено до промишлеността на Съюза, а е засегнало и стопанските субекти в държавите извън ЕС. На тези основания увеличението в цените на амоняка, содата каустик и сярната киселина само по себе си не може да се счита за причина за съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза.
Други
(120)
Друга заинтересована страна твърдеше, че повишените разходи за електроенергия, труд и опаковане са причинили понесената от промишлеността на Съюза вреда. Макар разследването да показа, че разходите за тези фактори наистина са се увеличили през разглеждания период (вж. съображения 81 и 83), Комисията установи също така, че промишлеността на Съюза не е могла да отрази дори частично това увеличение в своите продажни цени поради ценовия натиск, упражняван от вноса от Индонезия. Поради това не може да се приеме, че увеличението на разходите за тези фактори само по себе си е причинило съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза.
5.3. Заключение относно причинно-следствената връзка
(121)
Горният анализ показва значително увеличение в обема и пазарния дял на дъмпинговия внос с произход от Индонезия между ФГ 2010/2011 г. и разследвания период, както и спад в цените на вноса през разглеждания период.
(122)
Това увеличение на пазарния дял на вноса на ниски цени от Индонезия е съвпаднало със значителното свиване на пазарния дял на промишлеността на Съюза и заедно с ценовия натиск е предизвикало значителни загуби за промишлеността на Съюза.
(123)
От друга страна, проучването на другите фактори, които биха могли да са навредили на промишлеността на Съюза, показа, че никой от тях не е могъл да окаже значително негативно въздействие.
(124)
Въз основа на гореизложеното, на този етап Комисията стигна до заключението, че съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза, е причинена от дъмпинговия внос от засегнатата държава и че другите фактори не нарушават причинно-следствената връзка.
(125)
Комисията направи съответно разграничение и отдели въздействието на всички известни фактори върху състоянието на промишлеността на Съюза от вредоносното въздействие на дъмпинговия внос. Отрицателното въздействие на вноса от Китай и от други държави извън ЕС, на промяната в потреблението, на равнището на износа на промишлеността на Съюза, на твърдяната неефективност на промишлеността на Съюза, на финансовата криза, на инвестициите, на нормативните изисквания за безопасност на ЕС и на разходите за суровини и другите разходи върху промишлеността на Съюза е било ограничено.
6. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
6.1. Предварителни забележки
(126)
В съответствие с член 21 от основния регламент Комисията провери дали, независимо от наличието на вредоносен дъмпинг, може да се направи недвусмислено заключение, че приемането на мерки в конкретния случай не е в интерес на Съюза. Определянето на интереса на Съюза бе основано на преценка на съвкупността от различни намесени интереси, включително тези на промишлеността на Съюза, търговците, вносителите, ползвателите и доставчиците на суровини.
6.2. Интерес на промишлеността на Съюза
(127)
Разследването показа, че на промишлеността на Съюза е нанесена съществена вреда, причинена от дъмпинговия внос от Индонезия. Почти всички показатели за вреда са отбелязали негативна тенденция; по-специално през разглеждания период са се влошили обемът на производството, обемът на продажбите, пазарният дял и рентабилността. Тенденция към спад бе установена и за други показатели, свързани с финансовото състояние, като например парични потоци и възвръщаемост на инвестициите. През същия период запасите са се увеличили.
(128)
Очаква се вследствие налагането на мерките цените на вноса да се повишат и ценовият натиск, упражняван върху промишлеността на Съюза от дъмпинговия внос, да отпадне. По този начин промишлеността на Съюза следва да бъде в състояние да увеличи цените си в съответствие с увеличените разходи и те постепенно да достигнат рентабилни равнища. Това ще окаже положително въздействие и върху обема на производството и продажбите. В случай че не бъдат наложени мерки е голяма вероятността състоянието на промишлеността на Съюза да се влоши допълнително. Много вероятно е да бъдат реализирани допълнителни загуби на обем на продажбите и на пазарен дял, тъй като ценовият натиск от дъмпинговия внос ще продължи и промишлеността на Съюза ще бъде принудена да се съобразява с ниските цени в Съюза. При такъв сценарий промишлеността на Съюза ще продължи да реализира значителни загуби. Не е изключено поради намаляването на обема на продажбите и производството и големите загуби промишлеността на Съюза да бъде принудена да прекрати производството като цяло в средносрочен план, което да доведе до загуба на работни места в Съюза. Това също така би направило Съюза зависим от вноса от държави извън ЕС.
(129)
Поради това на този етап бе направено заключението, че налагането на антидъмпингови мита би било в интерес на промишлеността на Съюза.
6.3. Интерес на вносители/търговци
(130)
Четиринадесет дружества заявиха своя интерес след публикуването на известието за започване на преразглеждане. Трима несвързани вносители бяха включени в извадката и получиха въпросници, като само един отговори. Това дружество е било предмет на проверка на място.
(131)
Вносът на мононатриев глутамат от Индонезия е възлизал на по-малко от 15 % от оборота на вносителя. Комисията счете, че дори и свързаната с вноса на мононатриев глутамат дейност да бъде засегната отрицателно от налагането на митата, дружеството като цяло ще запази рентабилността си.
(132)
В хода на разследването е заявил интерес един търговец в ЕС, участващ в препродажбата на мононатриев глутамат в рамките на и извън пазара на Съюза. Този търговец е закупувал мононатриев глутамат главно от промишлеността на Съюза, но също така и от вносители на мононатриев глутамат от Индонезия и от други държави извън ЕС. Свързаната с мононатриевия глутамат дейност на търговеца е незначителна в сравнение с цялостната му дейност. Въз основа на това се счита, че въздействието на антидъмпинговите мерки върху неговото положение би било незначително.
6.4. Интерес на ползвателите
(133)
Ползвателите упражняват дейност главно в сектора за производство на храни и напитки, в който мононатриевият глутамат се използва в производството на смеси от подправки, супи и готови храни. Мононатриевият глутамат се използва и за приложения, несвързани с производството на храни, например за производството на перилни и почистващи препарати.
(134)
33 дружества заявиха интерес и им беше изпратен въпросник. Пет дружества оказаха съдействие в разследването, като представиха отговори на въпросника. Четири от тях са развивали дейност в сектора за производство на храни и напитки и един - в нехранителния сектор. Бяха направени проверки на място в две от оказалите съдействие дружества: едното от тях, работещо в сектора за производство на храни и напитки, а другото - производител на перилни и почистващи препарати.
Сектор за производство на храни и напитки
(135)
Разследването показа, че мононатриевият глутамат е представлявал средно около 5 % от общите разходи за продукти, включващи мононатриев глутамат, произведен от оказалите съдействие дружества, които предоставиха необходимите данни.
(136)
Две от оказалите съдействие дружества са купували мононатриев глутамат главно от промишлеността на Съюза и не са внасяли никакви или са внасяли само малки количества от Индонезия. При тези две дружества дейността, свързана с продукти, включващи мононатриев глутамат, е представлявала около една трета от общата им дейност. Беше установено, че през разследвания период дружествата са били печеливши. Предвид тези констатации предлаганите по отношение на Индонезия мерки вероятно ще имат ограничено въздействие върху тези дружества.
(137)
Другите две дружества са купували по-големи количества мононатриев глутамат от Индонезия, но дейността им във връзка с мононатриевия глутамат е относително незначителна в сравнение с цялостната им дейност. Освен това според предоставената информация през разследвания период тези две дружества са били рентабилни. Поради това мерките, наложени по отношение на мононатриевия глутамат от Индонезия, едва ли биха оказали значително въздействие върху тези дружества.
Нехранителен сектор
(138)
Едно от оказалите съдействие дружества е използвало мононатриев глутамат за производството на перилни и почистващи препарати. Мононатриевият глутамат е представлявал между 15 и 20 % от производствените разходи за тези продукти. През разследвания период дружеството е закупувало мононатриев глутамат предимно от промишлеността Съюза, но и също така е внасяло мононатриев глутамат от Индонезия и в по-малка степен - от Корея. С продукти, включващи мононатриев глутамат, е била свързана незначителна част от дейността му, на фона на цялостната му дейност, за която освен това е установено, че е реализирала положителни маржове на печалба между 5 и 10 % през разследвания период.
(139)
Въз основа на това, макар да не е изключено, че това дружество би могло да бъде неблагоприятно засегнато от налагането на мерки по отношение на Индонезия, наличието на други източници на доставки и рентабилността на неговата дейност, свързана с мононатриевия глутамат, показват, че евентуалното въздействие на мерките за това дружество би било ограничено.
(140)
Тази заинтересована страна твърдеше, че предвид нормативната рамка на ЕС, която забранява използването на фосфати и други фосфорни съединения (10), мононатриевият глутамат вероятно ще бъде използван във все по-големи количества на мястото на фосфатите и другите фосфорни съединения при производството на перилни и почистващи препарати. Поради това се очаква, че търсенето на мононатриев глутамат в Съюза ще се увеличи значително и всяко налагане на антидъмпингови мита върху вноса на мононатриев глутамат би имало отрицателно въздействие за развитието на този нов пазар.
(141)
Въпреки това на този етап е трудно да се предвиди какво въздействие ще окаже новата законодателна рамка върху пазара на Съюза и дали или до каква степен тя ще насърчи производството на перилни и почистващи препарати на основата на мононатриев глутамат, като по този начин повлияе на търсенето на мононатриев глутамат в Съюза. Освен това заинтересованата страна не предостави никакви доказателства за степента, в която антидъмпинговото мито би могло да окаже отрицателно въздействие. В това отношение следва да се отбележи, че целта на антидъмпинговото мито е да бъдат възстановени условията на лоялна конкуренция на пазара на Съюза. Следователно индонезийският внос следва да продължи да бъде доставян на пазара на Съюза, но на лоялни цени. Разследването също така разкри редица алтернативни източници на доставки, като например Бразилия, Виетнам и Корея.
(142)
Във всеки случай, с оглед на констатациите от разследването, дори и целият обем на необходимия на въпросното дружество мононатриев глутамат да трябваше да бъде внасян от Индонезия, рентабилността на дейността на дружеството, включваща мононатриев глутамат, би останала положителна. Този най-лош сценарий не отчита възможността част от митото да бъде, поне отчасти, прехвърлена на крайните клиенти.
6.5. Интерес на доставчиците
(143)
Четирима доставчици на суровини от Съюза заявиха интерес и представиха отговори на въпросника. Техните продажби на суровини за промишлеността на Съюза са представлявали само малка част от общия им оборот. Следователно неналагането на мерки не би повлияло на състоянието на доставчиците.
6.6. Други аргументи
(144)
Няколко заинтересовани страни изказаха твърдението, че промишлеността на Съюза има господстващо положение на пазара на Съюза и изтъкнаха, че налагането на антидъмпингови мерки по отношение на вноса от Индонезия ще подсили тази позиция, което не е в интерес на Съюза.
(145)
Разследването ясно показа, че единственият производител от Съюза не е бил в състояние да запази обема на продажбите си в Съюза, като е загубил пазарен дял в полза на вноса от Индонезия. Освен това промишлеността на Съюза не е съумяла да увеличи цените си в съответствие с увеличението на цените на суровините поради ценовия натиск, упражняван от дъмпинговия внос от Индонезия, и е претърпяла значителни загуби през разследвания период. Комисията посочи също, че съществува конкуренция от вноса с произход от редица други държави извън ЕС, които се ползват със свободен достъп до пазарите на Съюза. На тези основания беше счетено, че няма достатъчно доказателства за господстващо положение на промишлеността на Съюза и твърдението беше отхвърлено.
(146)
Някои заинтересовани страни също така твърдяха, че няма алтернатива на вноса от Индонезия, тъй като цените на вноса от други държави извън ЕС са прекалено високи.
(147)
Следва да припомним, че през ФГ 2010/2011 пазарният дял на вноса от други държави извън ЕС е бил значителен. Вносът от държави извън ЕС също е страдал от ценовия натиск от страна на дъмпинговия внос от Индонезия и е загубил значителен обем на продажбите и пазарните дялове в полза на вноса от Индонезия. Налагането на мита върху вноса на мононатриев глутамат от Индонезия следва да даде възможност на други държави извън ЕС като Бразилия, Корея и Виетнам да си възвърнат загубените пазарни дялове в Съюза. Що се отнася до цените, целта на антидъмпинговите мерки следва да бъде установяването на равни условия на конкуренция в Съюза, като по този начин се позволи осъществяването на вноса в Съюза на лоялни цени. Разследването показа, че не се очаква налагането на мита да окаже значително въздействие върху състоянието на промишлеността надолу по веригата. Твърдението, че не съществуват алтернативни източници на доставка бе отхвърлено.
6.7. Заключение относно интереса на Съюза
(148)
Въз основа на гореизложеното Комисията установи, че на този етап от разследването не са налице основателни причини да се заключи, че налагането на временни мерки върху вноса на мононатриев глутамат с произход от Индонезия не е в интерес на Съюза.
7. ВРЕМЕННИ АНТИДЪМПИНГОВИ МЕРКИ
(149)
Въз основа на направените от Комисията заключения по отношение на дъмпинга, вредата, причинно-следствената връзка и интереса на Съюза следва да бъдат наложени временни мерки, за да се предотврати по-нататъшното нанасяне на вреда за промишлеността на Съюза от дъмпинговия внос.
7.1. Равнище на отстраняване на вредата (Марж на вредата)
(150)
С оглед на определянето на равнището на мерките Комисията първо определи размера на митото, необходим за отстраняване на вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
(151)
Вредата се счита за отстранена, ако промишлеността на Съюза е в състояние да покрие производствените си разходи и да реализира от продажбите на сходния продукт на пазара на Съюза, преди облагане с данъци, печалба, която би се очаквала при нормални условия на конкуренция от промишленост от този вид в сектора, а именно при липсата на дъмпингов внос. Тъй като Комисията установи, че дъмпинговият внос е започнал да оказва отражение едва през третата година от разглеждания период, маржът на печалбата бе установен въз основа на първите две години от този период, при отсъствието на дъмпингов внос. Комисията счете за уместно да използва среднопретегления марж на печалбата, определен в съображение 89. Установеният размер на маржа на печалбата бе между 5 и 15 %. По-точна стойност за маржа на печалбата не може да бъде разкрита поради съображения за поверителност. На тази основа Комисията изчисли невредоносна цена на сходния продукт за промишлеността на Съюза, като добави така изчисления марж на печалбата към производствените разходи на промишлеността на Съюза по време на разследвания период. Комисията определи нивото на отстраняване на вредата въз основа на сравнение на среднопретеглената цена на вноса на оказалите съдействие производители износители в Индонезия, установена с цел изчисляване подбиването на цената, и среднопретеглената невредоносна цена на сходния продукт, продаван от промишлеността на Съюза на пазара на Съюза през разследвания период. Разликите, получени от това сравнение, бяха изразени като процент от среднопретеглената CIF стойност на вноса. Маржовете на вредата, изчислени съответно при печалби от 5 и 15 %, са изложени в таблицата в съображение 154.
(152)
Както бе посочено в съображение 64 по-горе, един производител износител заяви, че степента на чистота на мононатриевия глутамат, внасян в Съюза, и на този, произвеждан и продаван от промишлеността на Съюза на пазара на Съюза, вероятно е различна и поради това следва да бъде направена съответна корекция. Поради изложените в същото съображение причини не беше оправдано да се прави корекция и твърдението беше отхвърлено.
7.2. Временни мерки
(153)
Върху вноса на мононатриев глутамат с произход от Индонезия следва да бъдат наложени временни антидъмпингови мерки в съответствие с правилото за по-малкото мито, предвидено в член 7, параграф 2 от основния регламент. Комисията направи сравнение между маржовете на вредата и дъмпинговите маржове. Размерът на митата следва да бъде определен на равнището на по-ниския от двата маржа.
(154)
Въз основа на гореизложеното ставките на временните антидъмпингови мита, изразени като процент от цената CIF на границата на Съюза, без платено мито, са следните:
(%)
Държава
Дружество
Дъмпингов марж
Марж на вредата
Временно антидъмпингово мито
Индонезия
PT. Cheil Jedang Indonesia
7,0
[24,6-39,8]
7,0
Индонезия
PT. Miwon Indonesia
13,3
[27,9-43,6]
13,3
Индонезия
Всички други дружества
28,4
[31,4-47,0]
28,4
(155)
Индивидуалните ставки на изравнителното мито за дружествата, посочени в настоящия регламент, са установени въз основа на констатациите от настоящото разследване. Поради това те отразяват установеното по време на разследването положение по отношение на тези дружества. Тези ставки се прилагат изключително за вноса на разглеждания продукт с произход от засегнатата държава, произведен от изрично посочените правни субекти. Вносът на разглеждания продукт, произведен от всяко друго дружество, което не е изрично посочено с името и адреса си в постановителната част на настоящия регламент, включително и от субекти, свързани с изрично посочените, се облага със ставката, приложима за „всички други дружества“. Индивидуалните ставки на антидъмпинговите мита не следва да се прилагат за тях.
(156)
Дадено дружество може да отправи искане за прилагане на тези индивидуални ставки на антидъмпингови мита в случай на промяна на името на неговия правен субект или създаване на нов производствен или търговски субект. Искането трябва да бъде адресирано до Комисията (11). Искането трябва да съдържа цялата информация, която е от значение, включително: промяна в дейността на дружеството, свързана с производството и продажбите на вътрешния пазар и за износ, във връзка, например, с промяната в наименованието или в структурите за производство и продажба. Комисията ще актуализира списъка на дружествата с индивидуални антидъмпингови мита, ако това е оправдано.
(157)
С цел свеждане до минимум на рисковете от заобикаляне, породени от голямата разлика в митническите ставки, са необходими специални мерки за гарантиране прилагането на индивидуалните антидъмпингови мита. Дружествата с индивидуални антидъмпингови мита трябва да представят на митническите органи на държавите членки валидна търговска фактура. Фактурата трябва да отговаря на изискванията, определени в приложението. Вносът, който не е придружен от такава фактура, се облага с антидъмпинговото мито, приложимо за „всички други дружества“.
(158)
За да се осигури правилното прилагане на антидъмпинговите мита, антидъмпинговото мито за всички други дружества се прилага не само за неоказалите съдействие производители износители в настоящото разследване, но и за производителите, които не са осъществявали износ за Съюза през разследвания период.
8. ЗАКЛЮЧИТЕЛНИ РАЗПОРЕДБИ
(159)
В интерес на доброто администриране Комисията ще покани заинтересованите страни да представят коментари в писмена форма и/или да поискат изслушване от Комисията и/или от служителя по изслушванията в ГД „Търговия“ в рамките на определен срок.
(160)
Направените за целите на настоящия регламент констатации във връзка с налагането на мита са временни и може да се наложи да бъдат преразгледани с цел налагане на окончателни мерки,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. С настоящото се налага временно антидъмпингово мито върху вноса на мононатриев глутамат, понастоящем класиран в код по КН ex 2922 42 00 (код по ТАРИК 2922420010), с произход от Индонезия.
2. Ставките на временното антидъмпингово мито, приложими към нетната цена франко границата на Съюза преди обмитяване на продукта, описан в параграф 1 и произведен от изброените по-долу дружества, са следните:
Дружество
Временно антидъмпингово мито
(%)
Допълнителен код по ТАРИК
PT. Cheil Jedang Indonesia
7,0
B961
PT. Miwon Indonesia
13,3
B962
Всички други дружества
28,4
B999
3. Прилагането на индивидуалните митнически ставки, определени за посочените в параграф 2 дружества, зависи от представянето пред митническите органи на държавите членки на валидна търговска фактура, която отговаря на изискванията, посочени в приложението. Ако не бъде представена такава фактура, се прилага митото, приложимо за всички други дружества.
4. Допускането на посочения в параграф 1 продукт за свободно обращение в Съюза става след представянето на парична гаранция, равностойна по размер на временното мито.
5. Освен когато е предвидено друго, се прилагат действащите разпоредби относно митата.
Член 2
1. В срок от 25 дни от датата на влизане в сила на настоящия регламент заинтересованите страни могат да:
а)
поискат оповестяване на основните факти и съображения, въз основа на които е приет настоящият регламент;
б)
представят писмено своите коментари на Комисията; и
в)
поискат изслушване от Комисията и/или от служителя по изслушванията в ГД „Търговия“.
2. Страните, посочени в член 21, параграф 4 от Регламент (ЕО) № 1225/2009, могат да представят коментари относно прилагането на временните мерки в срок от 25 дни от датата на влизане в сила на настоящия регламент.
Член 3
Настоящият регламент влиза в сила в деня след деня на публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Член 1 се прилага за период от шест месеца.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Брюксел на 20 август 2014 година.
REGOLAMENTO DI ESECUZIONE (UE) N. 904/2014 DELLA COMMISSIONE
del 20 agosto 2014
che istituisce un dazio antidumping provvisorio sulle importazioni di glutammato monosodico originario dell'Indonesia
LA COMMISSIONE EUROPEA,
visto il trattato sul funzionamento dell'Unione europea,
visto il regolamento (CE) n. 1225/2009 del Consiglio, del 30 novembre 2009, relativo alla difesa contro le importazioni oggetto di dumping da parte di paesi non membri della Comunità europea (1), in particolare l'articolo 7,
dopo avere consultato gli Stati membri,
considerando quanto segue:
1. PROCEDURA
1.1. Apertura
(1)
Il 29 novembre 2013 la Commissione europea («la Commissione») ha avviato un'inchiesta antidumping relativa alle importazioni nell'Unione di glutammato monosodico originario dell'Indonesia («il paese interessato»), pubblicando l'avviso di apertura dell'inchiesta nella Gazzetta ufficiale dell'Unione europea (2) («l'avviso di apertura»).
(2)
Alla stessa data la Commissione ha annunciato l'apertura di un riesame in previsione della scadenza, a norma dell'articolo 11, paragrafo 2, del regolamento (CE) n. 1225/2009 («il regolamento di base»), delle misure definitive antidumping applicate alle importazioni di glutammato monosodico originario della Repubblica popolare cinese («Cina») mediante un avviso pubblicato nella Gazzetta ufficiale dell'Unione europea (3).
(3)
La Commissione ha avviato l'inchiesta a seguito della denuncia presentata il 16 ottobre 2013 da Ajinomoto Foods Europe SAS («il denunziante»), l'unico produttore di glutammato monosodico dell'Unione, che rappresenta quindi il 100 % della produzione totale di glutammato monosodico dell'Unione. La denuncia conteneva indizi non manifestamente infondati dell'esistenza di pratiche di dumping e del notevole pregiudizio conseguente, ritenuti sufficienti per giustificare l'apertura di un'inchiesta.
1.2. Parti interessate
(4)
Nell'avviso di apertura la Commissione ha invitato tutte le parti interessate a manifestarsi al fine di partecipare all'inchiesta. La Commissione ha inoltre informato ufficialmente il denunziante, i produttori esportatori noti e le autorità indonesiane, gli importatori noti, i fornitori, gli utilizzatori e gli operatori commerciali notoriamente interessati dell'avvio dell'inchiesta e li ha invitati a partecipare.
(5)
Le parti interessate hanno avuto l'opportunità di presentare osservazioni sull'avvio dell'inchiesta e di chiedere di essere ascoltate dalla Commissione e/o dal consigliere-auditore della direzione generale («DG») del Commercio.
(6)
Le parti interessate hanno inoltre avuto la possibilità di far conoscere i loro punti di vista per iscritto e di chiedere di essere ascoltate entro il termine stabilito dall'avviso di apertura. È stata concessa un'audizione a tutte le parti interessate che ne hanno fatto richiesta e che hanno dimostrato di avere particolari motivi per essere ascoltate.
a) Campionamento
(7)
Dato il numero elevato di produttori esportatori nel paese interessato e di importatori non collegati interessati al procedimento, e al fine di completare l'inchiesta entro i termini regolamentari, la Commissione ha annunciato nell'avviso di apertura di voler limitare a un numero ragionevole i produttori esportatori nel paese interessato e gli importatori non collegati da sottoporre all'inchiesta, scegliendo un campione ai sensi dell'articolo 17 del regolamento di base (tecnica nota anche come «campionamento»).
1) Campionamento degli importatori non collegati
(8)
Al fine di decidere se il campionamento fosse necessario e di selezionare in caso affermativo un campione, la Commissione ha invitato tutti gli importatori non collegati a manifestarsi e a fornire le informazioni specificate nell'avviso di apertura.
(9)
Quattordici importatori non collegati hanno fornito le informazioni richieste e acconsentito a essere inclusi nel campione. In conformità all'articolo 17, paragrafo 1, del regolamento di base, la Commissione ha selezionato un campione di tre importatori in base al massimo volume rappresentativo delle importazioni nell'Unione e alla loro ubicazione geografica nell'Unione. A norma dell'articolo 17, paragrafo 2, del regolamento di base, tutti gli importatori noti interessati sono stati consultati sulla selezione del campione. Non sono stati formulati commenti al riguardo.
(10)
Successivamente, solo una delle tre società selezionate nel campione ha collaborato presentando la propria risposta al questionario.
2) Campionamento dei produttori esportatori in Indonesia
(11)
Al fine di decidere se il campionamento fosse necessario e di selezionare in caso affermativo un campione, la Commissione ha invitato tutti i produttori esportatori in Indonesia a manifestarsi alla Commissione e a fornire le informazioni specificate nell'avviso di apertura.
(12)
Quattro produttori esportatori del paese interessato hanno fornito le informazioni richieste e hanno accettato di essere inclusi nel campione. In considerazione del ridotto numero di produttori esportatori, la Commissione ha deciso che il campionamento non fosse necessario.
b) Risposte al questionario e collaborazione
(13)
La Commissione ha inviato questionari all'unico produttore dell'Unione, ai quattro produttori esportatori inclusi nel campione, ai tre importatori non collegati inclusi nel campione e a trentatré utilizzatori individuati nell'Unione.
(14)
Sono pervenute risposte dall'unico produttore dell'Unione, da uno dei tre importatori non collegati inclusi nel campione, da un operatore commerciale, da tre dei quattro produttori esportatori noti e da cinque utilizzatori.
(15)
L'inchiesta ha rivelato che il produttore esportatore incluso nel campione che non ha collaborato era collegato ad un altro produttore esportatore incluso nel campione, che ha collaborato presentando la risposta al questionario.
(16)
Il produttore esportatore che ha collaborato, menzionato al considerando 15, ha sostenuto che non fosse corretto considerarlo collegato al produttore esportatore che non aveva collaborato, in quanto nessuna delle due società poteva influire sul processo decisionale dell'altra. Tale produttore esportatore ha sostenuto altresì di non poter costringere la società che non aveva collaborato a rispondere al questionario. L'inchiesta ha riscontrato che entrambe le società appartenevano agli stessi azionisti. Esse sono state quindi considerate collegate ai sensi dell'articolo 143, paragrafo 1, lettera d), del regolamento (CEE) n. 2454/93 della Commissione (4) riguardante l'applicazione del codice doganale comunitario («il codice doganale»).
(17)
Un terzo produttore esportatore ha sostenuto che esistesse in Indonesia un altro produttore del prodotto in esame appartenente al gruppo menzionato al considerando 16, che però non si era manifestato. Sebbene tale produttore esista effettivamente, l'inchiesta non ha trovato prove, in base ai dati Eurostat e ad altre fonti disponibili, che tale produttore abbia esportato nell'Unione nel periodo in esame. Tale società non è pertanto stata invitata a manifestarsi o a fornire le informazioni chieste nei questionari destinati ai produttori esportatori. Inoltre, come descritto al considerando 48, per tutti i produttori del paese interessato che non hanno collaborato è stata stabilita un'aliquota del dazio residuo. Il dazio residuo si basa sull'articolo 18 del regolamento di base e si applica a «tutte le altre società».
c) Visite di verifica
(18)
La Commissione ha raccolto e verificato tutte le informazioni ritenute necessarie ai fini della determinazione provvisoria del dumping, del conseguente pregiudizio e dell'interesse dell'Unione.
(19)
Sono state effettuate visite di verifica a norma dell'articolo 16 presso le sedi delle seguenti società:
Produttori dell'Unione:
-
Ajinomoto Foods Europe SAS, Mesnil-Saint-Nicaise, Francia
Importatori:
-
Falken Trade, Olsztyn, Polonia
Utilizzatori:
-
AkzoNobel, Amersfoort, Paesi Bassi
-
Unilever, Rotterdam, Paesi Bassi
Produttori esportatori in Indonesia:
-
PT. Miwon Indonesia, Giacarta, Indonesia
-
PT. Cheil Jedang Indonesia, Giacarta, Indonesia
Importatori collegati nell'Unione:
-
CJ Europe GmbH, Schwalbach, Germania
-
Daesang Europe B.V. Amstelveen, Paesi Bassi
Operatore commerciale collegato a Hong Kong:
-
CJ China Limited, Hong Kong.
1.3. Periodo dell'inchiesta e periodo in esame
(20)
L'inchiesta relativa al dumping e al pregiudizio ha riguardato il periodo compreso tra il 1o ottobre 2012 e il 30 settembre 2013 («periodo dell'inchiesta» o «PI»). L'analisi delle tendenze pertinenti al fine di valutare il pregiudizio ha riguardato il periodo compreso tra il 1o aprile 2010 e la fine del periodo dell'inchiesta («periodo in esame») (5).
2. PRODOTTO IN ESAME E PRODOTTO SIMILE
2.1. Prodotto in esame
(21)
Il prodotto in esame è glutammato monosodico originario dell'Indonesia, attualmente classificato al codice NC ex 2922 42 00 («il prodotto in esame»). Si tratta di un additivo alimentare usato principalmente come esaltatore di sapidità in zuppe, brodi, piatti a base di pesce e carne, miscugli di spezie e cibi pronti. È prodotto sotto forma di cristalli bianchi inodori di varie dimensioni. Trova impiego anche nell'industria chimica per applicazioni non alimentari, come nei detergenti.
(22)
Si produce principalmente mediante la fermentazione di diverse fonti di zucchero (amido di grano, amido di tapioca, sciroppo di zucchero, melasse di canna da zucchero e di barbabietola da zucchero).
2.2. Prodotto simile
(23)
Dall'inchiesta è emerso che il prodotto in esame, il prodotto fabbricato e venduto sul mercato interno dell'Indonesia e il prodotto fabbricato e venduto nell'Unione dall'industria dell'Unione presentano le stesse fisiche, chimiche e tecniche di base, nonché gli stessi usi fondamentali.
(24)
Una parte interessata ha sostenuto l'esistenza di una significativa differenza qualitativa tra il glutammato monosodico prodotto in Indonesia e quello prodotto nell'Unione. A quanto affermato, grazie a tale differenza qualitativa il glutammato monosodico prodotto e venduto dall'industria dell'Unione sul mercato dell'Unione e quello importato dall'Indonesia non erano intercambiabili e non avrebbero dovuto essere considerati prodotti simili. Tale affermazione non è stata suffragata da prove e non concorda con i risultati dell'inchiesta, che non hanno rivelato alcuna differenza qualitativa tra il glutammato monosodico prodotto in Indonesia e quello prodotto nell'Unione. Di fatto, numerosi utilizzatori acquistavano glutammato monosodico sia dall'industria dell'Unione sia dall'Indonesia e lo usavano nelle stesse applicazioni o in applicazioni simili. L'argomento è stato pertanto respinto.
(25)
In base alle considerazioni esposte, il prodotto in esame, quello prodotto e venduto sul mercato nazionale indonesiano e quello prodotto e venduto nell'Unione dall'industria dell'Unione sono quindi in questa fase considerati prodotti simili ai sensi dell'articolo 1, paragrafo 4, del regolamento di base.
3. DUMPING
3.1. Valore normale
(26)
La Commissione ha dapprima verificato se il volume totale di vendite sul mercato interno per ogni produttore esportatore che ha collaborato fosse rappresentativo ai sensi dell'articolo 2, paragrafo 2, del regolamento di base. Le vendite nazionali sono considerate rappresentative se il totale delle vendite sul mercato interno del prodotto simile ad acquirenti indipendenti rappresenta per ogni produttore esportatore almeno il 5 % del totale delle vendite in esportazione verso l'Unione del prodotto in esame durante il periodo dell'inchiesta. Nelle condizioni date, le vendite totali del prodotto simile sul mercato interno da parte di ciascun produttore esportatore che ha collaborato sono risultate rappresentative.
(27)
La Commissione ha successivamente individuato i tipi di prodotto venduti sul mercato interno che sono identici o comparabili ai tipi venduti per l'esportazione nell'Unione.
(28)
La Commissione ha poi verificato se le vendite sul mercato interno di ogni produttore esportatore che ha collaborato per ogni tipo di prodotto identico o comparabile a un tipo di prodotto esportato nell'Unione fossero rappresentative in conformità all'articolo 2, paragrafo 2, del regolamento di base. Le vendite sul mercato interno di un tipo di prodotto sono rappresentative se il volume totale delle vendite sul mercato interno di questo tipo di prodotto ad acquirenti indipendenti, durante il periodo dell'inchiesta, rappresenta almeno il 5 % del volume totale delle vendite del tipo di prodotto identico o comparabile per l'esportazione nell'Unione. La Commissione ha stabilito che le vendite sul mercato interno dell'Indonesia effettuate dai produttori esportatori che hanno collaborato erano rappresentative rispetto alle quantità di prodotto in esame esportato nell'Unione dagli stessi produttori esportatori.
(29)
La Commissione ha quindi verificato se le vendite sul mercato interno di ciascun produttore esportatore potessero considerarsi eseguite nell'ambito di normali operazioni commerciali, a norma dell'articolo 2, paragrafo 4, del regolamento di base. A tale scopo si è determinata per ciascun tipo di prodotto nel corso del PI la proporzione di vendite con margine di profitto ad acquirenti indipendenti sul mercato interno.
(30)
Il valore normale si basa sul prezzo effettivo praticato sul mercato interno per tipo di prodotto, a prescindere dal fatto che le vendite siano o meno remunerative, purché
1)
il volume delle vendite di un tipo di prodotto, a prezzi netti pari o superiori al costo di produzione calcolato, abbia rappresentato più dell'80 % del volume totale delle vendite di questo tipo di prodotto, e
2)
la media ponderata del prezzo di vendita di tale tipo di prodotto sia pari o superiore al costo unitario di produzione.
(31)
Nel caso in questione le vendite sul mercato interno di tutti i produttori esportatori erano remunerative e il prezzo di vendita medio ponderato era superiore al costo di produzione di tutti i tipi di prodotto. Per tutti i produttori esportatori che hanno collaborato il valore normale è stato quindi calcolato come la media ponderata dei prezzi di tutte le vendite sul mercato interno durante il periodo dell'inchiesta.
3.2. Prezzo all'esportazione
(32)
I produttori esportatori che hanno collaborato hanno effettuato esportazioni nell'Unione direttamente ad acquirenti indipendenti oppure per il tramite di società collegate, site nell'Unione e al di fuori dell'Unione.
(33)
Per quanto riguarda le esportazioni nell'Unione del prodotto in esame effettuate direttamente ad acquirenti indipendenti, il prezzo all'esportazione è stato stabilito in base ai prezzi all'esportazione realmente pagati o pagabili, in conformità all'articolo 2, paragrafo 8, del regolamento di base.
(34)
Per quanto riguarda le esportazioni nell'Unione del prodotto in esame effettuate per il tramite di società collegate, il prezzo all'esportazione è stato stabilito in base al prezzo al quale il prodotto importato è stato rivenduto per la prima volta ad acquirenti indipendenti nell'Unione in conformità all'articolo 2, paragrafo 9, del regolamento di base. In questo caso sono stati effettuati adeguamenti per rispecchiare i profitti realizzati (cfr. considerando 35) e per tener conto di tutti i costi sostenuti tra l'importazione e la rivendita, comprensivi delle spese generali, amministrative e di vendita.
(35)
Nel caso specifico non si è potuto utilizzare il margine di profitto realizzato dalle società collegate, ritenuto inattendibile. Un importatore non collegato ha collaborato, ma il suo margine di profitto costituiva un'informazione riservata e non poteva essere rivelato a terzi. Quindi, in assenza di altre informazioni, si è adottato un margine di profitto del 5 % per determinare il prezzo all'esportazione. Tale margine è stato ritenuto ragionevole in quanto è già stato usato in un procedimento precedente che riguardava un altro prodotto chimico fabbricato da un'industria simile (6).
(36)
I due produttori esportatori che hanno collaborato hanno sostenuto che i prezzi all'esportazione praticati ai loro primi acquirenti collegati dipendessero unicamente da considerazioni di mercato e che la determinazione del prezzo all'esportazione avrebbe quindi dovuto fondarsi sui prezzi di vendita nella transazione tra il produttore esportatore in Indonesia e il primo acquirente collegato, piuttosto che su un prezzo all'esportazione costruito. La loro argomentazione era che i loro prezzi di vendita praticati ai primi acquirenti collegati erano allo stesso livello dei prezzi agli acquirenti non collegati nell'Unione.
(37)
L'inchiesta ha rivelato che, sebbene i livelli di prezzo fossero simili, i prezzi di trasferimento tra le società collegate non avrebbero consentito agli importatori collegati di ottenere un profitto ragionevole nell'Unione. Non si poteva peraltro escludere che fossero stati sostenuti altri costi tra le società collegate e che avesse avuto luogo una compensazione incrociata mediante altri prodotti. In base a ciò è stato concluso che il prezzo interno di trasferimento non rifletteva il valore di mercato adeguato del prodotto in esame, se confrontato alle vendite ad acquirenti indipendenti.
(38)
Pertanto il prezzo di trasferimento tra le società collegate non può essere considerato dipendente unicamente da considerazioni di mercato e le relative argomentazioni sono state respinte. I prezzi all'esportazione di entrambi i produttori esportatori che hanno operato per il tramite di parti collegate sono stati quindi costruiti in conformità all'articolo 2, paragrafo 9, del regolamento di base, come descritto ai precedenti considerando 34 e 35.
3.3. Confronto
(39)
La Commissione ha confrontato il valore normale e il prezzo all'esportazione dei produttori esportatori che hanno collaborato, a livello franco fabbrica.
(40)
Ai fini di un equo confronto tra il valore normale e il prezzo all'esportazione, si è tenuto debito conto, applicando gli opportuni adeguamenti, delle differenze che incidono sui prezzi e sulla loro comparabilità, in conformità all'articolo 2, paragrafo 10, del regolamento di base.
(41)
Sono stati pertanto applicati adeguamenti per rispecchiare gli oneri all'importazione, gli sconti, le spese di trasporto, assicurazione, movimentazione e carico, i costi accessori, di imballaggio, del credito, le spese bancarie e le commissioni, in tutti i casi in cui è stato dimostrato che incidevano sulla comparabilità dei prezzi.
(42)
Un produttore esportatore ha esportato glutammato monosodico per il tramite di un operatore commerciale sito al di fuori dell'Unione che ha rivenduto il prodotto ad un importatore collegato nell'Unione, il quale a sua volta ha venduto il prodotto ad acquirenti non collegati nell'Unione. Per tali vendite si è proceduto a un adeguamento per tenere conto della maggiorazione applicata dall'operatore commerciale sito al di fuori dell'Unione, in conformità all'articolo 2, paragrafo 10, lettera i), del regolamento di base.
(43)
Un produttore esportatore ha sostenuto la necessità di applicare un adeguamento del valore normale per tenere conto di incentivi e sconti promozionali, in conformità all'articolo 2, paragrafo 10, lettera k), del regolamento di base. L'inchiesta ha però accertato che tali costi non erano direttamente collegati alle singole transazioni sul mercato interno e che quindi non era possibile dimostrare che essi incidessero sulla comparabilità dei prezzi. Tale argomentazione è stata pertanto respinta.
(44)
Due produttori esportatori hanno sostenuto la necessità di applicare un adeguamento del valore normale per tenere conto dei costi di nolo, in conformità all'articolo 2, paragrafo 10, lettera e), del regolamento di base. I costi di nolo sul mercato interno erano stati calcolati comprendendo i costi per la movimentazione delle merci dalla fabbrica al magazzino. Questi costi sono stati però considerati costi di logistica sul mercato interno e quindi non ammissibili ai fini di adeguamento del valore normale in conformità all'articolo 2, paragrafo 10, lettera e), del regolamento di base.
(45)
Una parte interessata ha affermato che il glutammato monosodico venduto nell'Unione come additivo alimentare deve possedere determinati requisiti di purezza (≥ 99 %) definiti dalla direttiva 2008/84/CE della Commissione (7). La parte interessata ha sostenuto che se il glutammato monosodico esportato nell'Unione era soggetto a detti requisiti, essi non erano però applicabili ai prodotto venduto sul mercato interno in Indonesia, e che fosse quindi giustificato applicare un adeguamento del valore normale per tenere conto delle differenze nelle caratteristiche fisiche e chimiche a norma dell'articolo 2, paragrafo 10, lettera a), del regolamento di base.
(46)
La parte interessata non ha però quantificato la propria asserzione, in quanto non ha fornito alcuna stima ragionevole del valore di mercato di tale pretesa differenza, di cui all'articolo 2, paragrafo 10, lettera a) del regolamento di base. Inoltre, effettuando il confronto, la Commissione ha potuto tenere conto di tutte le potenziali differenze in materia di purezza nella definizione dei tipi di prodotto. Il confronto è stato fatto quindi tra tipi di prodotti aventi livelli di purezza uguali o simili, tanto esportati sul mercato dell'Unione quanto venduti sul mercato interno dell'Indonesia. Non è stato pertanto necessario alcun adeguamento e l'argomentazione è stata respinta.
3.4. Margine di dumping
(47)
Per i due produttori esportatori che hanno collaborato, la Commissione ha comparato il valore normale medio ponderato di ciascun tipo di prodotto simile con il prezzo all'esportazione medio ponderato del corrispondente tipo di prodotto in esame, in conformità all'articolo 2, paragrafi 11 e 12, del regolamento di base.
(48)
Per tutti gli altri produttori esportatori in Indonesia, la Commissione ha stabilito il margine di dumping in base ai dati disponibili, in conformità all'articolo 18 del regolamento di base. Va comunque osservato che uno dei produttori esportatori noti ha deliberatamente omesso di collaborare all'inchiesta, come indicato sopra nel considerando 15. Il livello di cooperazione è stato quindi considerato basso. In conformità all'articolo 18, paragrafo 6, la Commissione ha deciso di stabilire il margine di dumping residuo al livello del margine di dumping più elevato in relazione ad un volume rappresentativo di esportazioni di uno dei produttori esportatori che hanno prestato piena collaborazione e sono stati oggetto di verifica, tenendo conto anche, su una base media ponderata, del margine di dumping stabilito per il produttore esportatore che ha collaborato, che era collegato al produttore esportatore che non ha collaborato.
(49)
In base a ciò i margini di dumping provvisori, espressi in percentuale del prezzo cif franco frontiera dell'Unione, dazio non corrisposto, sono i seguenti:
Società
Margine di dumping provvisorio (%)
PT. Cheil Jedang Indonesia
7,0
PT. Miwon Indonesia
13,3
Tutte le altre società
28,4
4. PREGIUDIZIO
4.1. Definizione dell'industria dell'Unione e della produzione dell'Unione
(50)
Durante il periodo dell'inchiesta il prodotto simile veniva fabbricato da un solo produttore dell'Unione, che costituisce l'«industria dell'Unione» ai sensi dell'articolo 4, paragrafo 1, del regolamento di base.
(51)
Dal momento che l'industria comunitaria comprende un solo produttore, tutte le cifre relative ad informazioni sensibili hanno dovuto essere presentate sotto forma di indici o espresse come intervalli di valori per motivi di riservatezza.
4.2. Consumo dell'Unione
(52)
La Commissione ha stabilito il consumo dell'Unione addizionando le vendite dell'industria dell'Unione sul mercato interno alle importazioni dall'Indonesia e da altri paesi terzi in base a informazioni di Eurostat e alle risposte al questionario.
(53)
È stato sostenuto che il produttore dell'Unione che ha collaborato avrebbe dovuto essere escluso dal novero dell'industria dell'Unione, in quanto era collegato ad un produttore esportatore in Indonesia che non ha collaborato, e che l'inchiesta avrebbe dovuto essere chiusa. In questo caso però non vi è alcuna necessità di escludere il produttore dell'Unione che ha collaborato dal novero dell'industria dell'Unione, nonostante sia collegato al produttore esportatore in Indonesia che non ha collaborato, perché tale unico produttore dell'Unione ha collaborato pienamente con la Commissione durante l'inchiesta ed è stato sottoposto ad una verifica completa. Inoltre l'omessa collaborazione del produttore esportatore indonesiano non ha avuto alcuna incidenza sull'affidabilità dei dati presentati dal produttore dell'Unione. Di conseguenza l'argomento dovrebbe essere respinto.
(54)
Il consumo dell'Unione ha mostrato il seguente andamento:
Tabella 1
Consumo di glutammato monosodico nell'Unione (in tonnellate)
Esercizio 2010/2011
Esercizio 2011/2012
Esercizio 2012/2013
PI
Indice (esercizio 2010/2011 = 100)
100
87
93
98
Fonte: risposte al questionario ed Eurostat.
(55)
Il consumo dell'Unione è diminuito tra l'esercizio 2010/2011 e l'esercizio 2011/2012, ma risalito leggermente nell'esercizio 2012/2013 e nel periodo dell'inchiesta. Complessivamente, il consumo è calato del 2 % durante il periodo in esame. La diminuzione del consumo tra l'esercizio 2010/2011 e l'esercizio 2011/2012 si deve principalmente ad una riduzione delle vendite dell'industria dell'Unione sul mercato interno, causata da un calo della produzione nello stesso periodo (cfr. considerando 68). Le importazioni sono rimaste a livelli simili in entrambi gli esercizi. L'aumento del consumo nell'esercizio 2012/2013 è dovuto quasi esclusivamente ad un aumento delle importazioni, in quanto le vendite dell'industria dell'Unione sono rimaste pressappoco allo stesso livello. Infine, durante il periodo dell'inchiesta, mentre le vendite dell'industria dell'Unione diminuivano nuovamente, sono aumentati considerevolmente i volumi delle importazioni, in particolare dall'Indonesia (cfr. considerando 57).
4.3. Importazioni dal paese interessato
4.3.1. Volume e quota di mercato delle importazioni dal paese interessato
(56)
La Commissione ha stabilito il volume delle importazioni in base a dati di Eurostat e alle risposte al questionario. La quota di mercato delle importazioni è stata stabilita in base al consumo dell'Unione indicato nel considerando 52.
(57)
Le importazioni nell'Unione dal paese interessato hanno registrato il seguente andamento:
Tabella 2
Volume delle importazioni (in tonnellate)
Esercizio 2010/2011
Esercizio 2011/2012
Esercizio 2012/2013
PI
Volume delle importazioni dall'Indonesia (tonnellate)
8 638
9 478
18 317
24 385
Indice
100
110
212
282
Quota di mercato
(indice)
100
126
227
287
Fonte: risposte al questionario ed Eurostat.
(58)
Il volume delle importazioni dall'Indonesia è quasi triplicato nel corso del periodo in esame. L'aumento, continuo e significativo, è pari al 182 %, da 8 638 tonnellate nell'esercizio 2010/2011 a 24 385 tonnellate nel periodo dell'inchiesta.
(59)
La corrispondente quota di mercato è quasi triplicata nel corso del periodo in esame, aumentando del 187 % nonostante un calo complessivo del consumo (- 2 %).
4.3.2. Prezzi delle importazioni dal paese interessato e sottoquotazione dei prezzi (price undercutting)
(60)
La Commissione ha stabilito i prezzi delle importazioni in base a dati di Eurostat e alle risposte al questionario.
(61)
Il prezzo medio delle importazioni nell'Unione dal paese interessato ha avuto il seguente andamento:
Tabella 3
Prezzi delle importazioni (EUR/tonnellate)
Esercizio 2010/2011
Esercizio 2011/2012
Esercizio 2012/2013
PI
Indonesia
1 266
1 279
1 226
1 162
Indice
100
101
97
92
Fonte: risposte al questionario ed Eurostat.
(62)
Il prezzo medio all'importazione del glutammato monosodico originario dell'Indonesia è leggermente aumentato tra l'esercizio 2010/2011 e l'esercizio 2011/2012, prima di diminuire nell'esercizio 2012/2013, con un ulteriore calo durante il periodo dell'inchiesta. I prezzi medi di importazione del prodotto proveniente dall'Indonesia sono diminuiti complessivamente del 6 % durante il periodo in esame.
(63)
La Commissione ha determinato la sottoquotazione dei prezzi durante il periodo dell'inchiesta confrontando:
-
la media ponderata dei prezzi di vendita per tipo di prodotto dell'industria dell'Unione, praticati sul mercato dell'Unione ad acquirenti non collegati, con adeguamenti per precisare il livello franco fabbrica; e
-
la media ponderata dei prezzi corrispondenti, per tipo di prodotto, delle importazioni dei produttori indonesiani che hanno collaborato, praticati ai primi acquirenti indipendenti sul mercato dell'Unione, stabiliti a livello cif, con gli opportuni adeguamenti per tenere conto dei dazi e dei costi successivi all'importazione.
(64)
Come indicato sopra al considerando 46, un produttore esportatore ha affermato che il glutammato monosodico venduto nell'Unione come additivo alimentare deve possedere certi requisiti di purezza imposti dalla legislazione dell'Unione. Tale produttore esportatore ha sostenuto che tali requisiti non si applicassero ai prodotti importati dall'Indonesia per l'uso nel settore non alimentare e che pertanto poteva essere necessario un adeguamento per tenere conto delle caratteristiche fisiche o chimiche prima di effettuare il confronto con il prodotto venduto sul mercato dell'Unione. Tale produttore esportatore non ha però quantificato la propria asserzione. Inoltre, nel corso del confronto, la Commissione ha potuto tenere conto di tutte le potenziali differenze in materia di purezza nella definizione dei tipi di prodotto. Sono stati quindi confrontati tra loro tipi di prodotti aventi livelli di purezza uguali o simili, considerando da un lato i prodotti esportati sul mercato dell'Unione e dall'altro quelli venduti dall'industria dell'Unione sul mercato interno. Non è stato pertanto necessario alcun adeguamento e l'argomentazione è stata respinta.
(65)
Una parte interessata ha sostenuto che si sarebbe dovuto tenere conto dell'effetto delle oscillazioni dei tassi di cambio nel calcolare la sottoquotazione delle importazioni provenienti dall'Indonesia. Di fatto, l'effetto verosimile delle importazioni oggetto di dumping sui prezzi dell'industria dell'Unione è accertato essenzialmente stabilendo, tra l'altro, la sottoquotazione dei prezzi. Nel caso attuale sono stati confrontati i prezzi delle esportazioni oggetto di dumping e i prezzi di vendita dell'Unione. I prezzi delle esportazioni usati per il calcolo del pregiudizio erano stati però convertiti in EUR in modo da operare con elementi paragonabili. Di conseguenza, il ricorso a tassi di cambio nel caso in questione garantisce che la differenza di prezzo sia stabilita su una base comparabile. L'argomentazione è stata pertanto respinta.
(66)
Il confronto tra i prezzi è stato effettuato tipo per tipo, per transazioni avvenute nella stessa fase commerciale e con i debiti adeguamenti ove necessario. Il risultato del confronto è stato espresso in percentuale del fatturato dell'industria dell'Unione durante il periodo dell'inchiesta e indicava un margine di sottoquotazione medio ponderato tra 0 % e 5 % per le importazioni dall'Indonesia verso il mercato dell'Unione.
4.4. Situazione economica dell'industria dell'Unione
4.4.1. Osservazioni generali
(67)
Ai sensi dell'articolo 3, paragrafo 5 del regolamento di base, l'esame dell'incidenza delle importazioni in dumping sull'industria dell'Unione comprende una valutazione di tutti gli indicatori economici che incidono sulla situazione dell'industria dell'Unione nel periodo considerato.
4.4.2. Produzione, capacità produttiva e tasso di utilizzo degli impianti
(68)
Nel periodo in esame la produzione totale dell'Unione, la capacità produttiva e il tasso di utilizzo degli impianti hanno registrato il seguente andamento:
Tabella 4
Produzione, capacità produttiva e tasso di utilizzo degli impianti
Esercizio 2010/2011
Esercizio 2011/2012
Esercizio 2012/2013
PI
Volume della produzione
(indice)
100
95
107
91
Capacità produttiva
(indice)
100
100
100
100
Utilizzo degli impianti
(indice)
100
95
107
91
Fonte: risposta al questionario.
(69)
La produzione non è stata lineare durante il periodo in esame: diminuita tra l'esercizio 2010/2011 e l'esercizio 2011/2012, è poi aumentata tra l'esercizio 2011/2012 e l'esercizio 2012/2013, raggiungendo il livello più basso durante il periodo dell'inchiesta. L'inchiesta ha mostrato che le oscillazioni sono state dovute principalmente alle chiusure per operazioni di manutenzione praticate ogni 15 mesi dall'industria dell'Unione, e alle cattive condizioni atmosferiche nell'inverno 2010/2011, che hanno pregiudicato le forniture di una delle materie prime principali (l'ammoniaca). Durante il periodo dell'inchiesta la chiusura per operazioni di manutenzione è stata prolungata nel tentativo di ridurre le abbondanti scorte. In generale il volume della produzione è leggermente diminuito, riducendosi del 9 % durante il periodo in esame.
(70)
La capacità produttiva è rimasta complessivamente invariata durante il periodo in esame.
(71)
In conseguenza del calo del volume della produzione a capacità produttiva invariata il tasso di utilizzo degli impianti ha avuto un andamento parallelo a quello del volume della produzione, diminuendo inizialmente nell'esercizio 2011/2012 per poi aumentare nell'esercizio 2012/2013 e diminuire nuovamente nel periodo dell'inchiesta. Il tasso di utilizzo degli impianti risulta diminuito complessivamente del 9 % nel periodo in esame, in parallelo al calo del volume della produzione.
4.4.3. Volume delle vendite e quota di mercato
(72)
Il volume delle vendite dell'industria dell'Unione e la quota di mercato hanno avuto il seguente andamento nel periodo in esame:
Tabella 5
Volume delle vendite e quota di mercato
Esercizio 2010/2011
Esercizio 2011/2012
Esercizio 2012/2013
PI
Volume delle vendite sul mercato dell'Unione
(indice)
100
84
85
83
Quota di mercato
(indice)
100
96
91
85
Fonte: risposte al questionario, Eurostat.
(73)
Il volume delle vendite di glutammato monosodico dell'industria dell'Unione è diminuito del 17 % nel periodo considerato, principalmente tra l'esercizio 2010/2011 e l'esercizio 2011/2012, rimanendo invece stabile negli anni seguenti. La diminuzione del volume delle vendite, contemporaneamente al calo del consumo e all'aumento delle importazioni dall'Indonesia, ha comportato una riduzione della quota di mercato dell'industria dell'Unione, pari complessivamente al 15 % durante il periodo in esame. La quota di mercato dell'industria dell'Unione è diminuita del 4 % tra l'esercizio 2010/2011 e l'esercizio 2011/2012, in coincidenza con un aumento della quota di mercato delle importazioni dall'Indonesia nello stesso periodo. Tra l'esercizio 2012/2013 e il periodo dell'inchiesta la quota di mercato dell'industria dell'Unione ha continuato a diminuire con regolarità, mentre aumentavano notevolmente i volumi e la quota di mercato delle importazioni dall'Indonesia.
4.4.4. Crescita
(74)
Mentre il consumo dell'Unione è diminuito del 2 % durante il periodo in esame, il volume delle vendite dell'industria dell'Unione è diminuito del 17 %, che ha significato una perdita di quote di mercato pari al 15 %.
4.4.5. Occupazione e produttività
(75)
L'occupazione e la produttività hanno mostrato il seguente andamento durante il periodo in esame:
Tabella 6
Occupazione e produttività
Esercizio 2010/2011
Esercizio 2011/2012
Esercizio 2012/2013
PI
Numero di addetti
(indice)
100
103
107
108
Produttività (unità/addetto)
(indice)
100
92
100
85
Fonte: risposta al questionario.
(76)
L'occupazione nell'industria dell'Unione è aumentata continuamente, con un incremento complessivo pari all'8 % nel periodo in esame. L'aumento si deve principalmente all'assorbimento nel 2011 di una società precedentemente affiliata e all'espansione del reparto manutenzione dell'industria dell'Unione.
(77)
La produttività è diminuita a causa dell'effetto combinato dell'aumento dell'occupazione e del calo della produzione indicato dalla tabella 4 del considerando 68.
4.4.6. Entità del margine di dumping e ripresa dagli effetti di precedenti pratiche di dumping
(78)
Tutti i margini di dumping sono notevolmente superiori al livello de minimis. L'entità degli attuali margini di dumping incide in modo consistente sull'industria dell'Unione, considerati il volume e i prezzi delle importazioni dal paese interessato.
(79)
L'industria dell'Unione era ancora in fase di ripresa dagli effetti delle precedenti pratiche pregiudizievoli di dumping sotto forma di importazioni dello stesso prodotto originarie dalla Cina. Le misure relative alla situazione di cui sopra sono attualmente oggetto di un riesame ai sensi dell'articolo 11, paragrafo 2, del regolamento di base, come indicato nel considerando 2.
4.4.7. Prezzi e fattori che incidono sui prezzi
(80)
I prezzi di vendita medi dell'industria dell'Unione praticati ad acquirenti non collegati dell'Unione hanno registrato il seguente andamento durante il periodo in esame:
Tabella 7
Prezzo medio di vendita
Esercizio 2010/2011
Esercizio 2011/2012
Esercizio 2012/2013
PI
Prezzo medio unitario di vendita nell'Unione (EUR/tonnellata)
(indice)
100
107
101
97
Costo unitario di produzione (EUR/tonnellata)
(indice)
100
120
124
130
Fonte: risposta al questionario.
(81)
Il prezzo medio unitario di vendita dell'industria dell'Unione praticato ad acquirenti non collegati è diminuito del 3 % nel periodo in esame. Era dapprima aumentato del 7 % tra l'esercizio 2010/2011 e l'esercizio 2011/2012, ma da allora ha continuato a diminuire fino al periodo dell'inchiesta. L'aumento del prezzo tra l'esercizio 2010/2011 e l'esercizio 2011/2012 può essere considerato una conseguenza degli aumenti dei costi nello stesso periodo, sebbene l'aumento dei costi sia stato più pronunciato rispetto all'aumento dei prezzi. Allo stesso tempo le importazioni dall'Indonesia sono aumentate e hanno esercitato una notevole pressione sui prezzi dell'industria dell'Unione. Di conseguenza i prezzi dell'industria dell'Unione sono diminuiti del 6 % tra l'esercizio 2011/2012 e l'esercizio 2012/2013, nonché di un ulteriore 4 % tra l'esercizio 2012/2013 e il periodo dell'inchiesta.
(82)
Il costo unitario della produzione è aumentato del 30 % nel periodo in esame. Si è assistito a un aumento continuo a partire dall'esercizio 2011/2012, dovuto principalmente all'aumento dei costi delle materie prime e del lavoro. Come menzionato sopra, tale aumento di costi non ha potuto essere compensato da un aumento equivalente dei prezzi a causa della pressione esercitata sui prezzi dalle importazioni oggetto di dumping provenienti dall'Indonesia.
4.4.8. Costo del lavoro
(83)
Il costo medio del lavoro dell'industria dell'Unione ha avuto nel periodo in esame l'andamento seguente:
Tabella 8
Costo medio del lavoro per addetto
Esercizio 2010/2011
Esercizio 2011/2012
Esercizio 2012/2013
PI
Costo medio del lavoro per addetto (EUR)
(indice)
100
117
125
124
Fonte: risposta al questionario.
(84)
Il costo medio del lavoro per addetto è aumentato del 24 %. Ciò si spiega principalmente con un maggiore sforzo dell'industria dell'Unione di migliorare il rendimento dei propri operai e del proprio personale al fine di ottimizzare il processo produttivo.
4.4.9. Scorte
(85)
Il livello delle scorte dell'industria dell'Unione ha avuto nel periodo in esame l'andamento seguente:
Tabella 9
Scorte
Esercizio 2010/2011
Esercizio 2011/2012
Esercizio 2012/2013
PI
Scorte finali
(indice)
100
82
164
143
Scorte finali in percentuale sulla produzione
(indice)
100
86
153
156
Fonte: risposta al questionario.
(86)
Le scorte finali sono aumentate complessivamente del 43 % nel periodo in esame. Tra l'esercizio 2010/2011 e l'esercizio 2011/2012 le scorte finali sono diminuite a seguito del calo del volume della produzione e dell'aumento del volume delle vendite all'esportazione. Tra l'esercizio 2011/2012 e l'esercizio 2012/2013 le scorte sono aumentate a causa di un aumento della produzione, mentre le vendite dell'industria dell'Unione sul mercato dell'Unione sono rimaste praticamente stabili. Tra l'esercizio 2012/2013 e il periodo dell'inchiesta le scorte finali sono nuovamente diminuite, principalmente a seguito della decisione di ridurre la produzione nel tentativo di far decrescere gli elevati livelli delle scorte.
(87)
Le scorte finali in percentuale sulla produzione sono diminuite tra l'esercizio 2010/2011 e l'esercizio 2011/2012 ma sono quasi raddoppiate tra l'esercizio 2011/2012 e l'esercizio 2012/2013. Sono aumentate ulteriormente tra l'esercizio 2012/2013 e il periodo dell'inchiesta. Nel complesso sono aumentate del 56 % nel periodo in esame. L'aumento nell'esercizio 2012/2013 e nel periodo dell'inchiesta va esaminato alla luce dell'aumento del volume delle importazioni oggetto di dumping dall'Indonesia, mentre le vendite nell'Unione sono rimaste quasi stabili durante lo stesso periodo.
4.4.10. Redditività, flusso di cassa, investimenti, utile sul capitale investito e capacità di reperire capitali
(88)
Redditività, flusso di cassa, investimenti e utile sul capitale investito del produttore dell'Unione hanno avuto nel periodo in esame il seguente andamento:
Tabella 10
Redditività, flusso di cassa, investimenti e utile sul capitale investito
Esercizio 2010/2011
Esercizio 2011/2012
Esercizio 2012/2013
PI
Redditività delle vendite nell'Unione ad acquirenti non collegati (in % del fatturato delle vendite)
(indice)
100
30
- 31
- 80
Flusso di cassa (in EUR)
(indice)
100
39
- 48
- 19
Investimenti (in EUR)
(indice)
100
182
143
197
Utile sul capitale investito
(indice)
100
14
- 61
- 110
Fonte: risposta al questionario.
(89)
La Commissione ha stabilito la redditività dell'industria dell'Unione esprimendo l'utile netto, al lordo delle imposte, derivante dalle vendite del prodotto simile ad acquirenti non collegati nell'Unione in percentuale sul fatturato delle stesse vendite. Negli esercizi 2010/2011 e 2011/2012 la redditività è diminuita notevolmente, restando però positiva. A partire dall'esercizio 2012/2013 la redditività è diventata negativa. È diminuita ulteriormente durante il periodo dell'inchiesta. In generale la redditività è diminuita del 180 % durante il periodo in esame. Tale sviluppo è stato dovuto principalmente alla pressione sui prezzi delle importazioni dall'Indonesia, che sono entrate nell'Unione a prezzi di dumping e non hanno permesso all'industria dell'Unione di allineare i propri prezzi all'aumento dei costi.
(90)
Il flusso di cassa netto rappresenta la capacità dell'industria dell'Unione di autofinanziare le proprie attività. Il flusso di cassa netto ha registrato lo stesso andamento della redditività, ossia una diminuzione continua nel periodo in esame, con risultati negativi a partire dall'esercizio 2012/2013. Tale tendenza si è accentuata durante il periodo dell'inchiesta. Complessivamente il flusso di cassa netto ha subito una contrazione del 119 % durante il periodo in esame.
(91)
Gli investimenti sono aumentati del 97 % durante il periodo in esame. Si è trattato principalmente di investimenti necessari per la manutenzione e la conformità ai requisiti legali in materia di sicurezza. L'industria dell'Unione si stava riprendendo dagli effetti delle precedenti pratiche di dumping ad opera di produttori esportatori cinesi, avvenute prima del periodo in esame; aveva iniziato a migliorare la propria situazione ed era redditizia all'inizio del periodo in esame, fino all'esercizio 2011/2012. In tali circostanze è stato effettuato un certo numero di investimenti che non potevano essere ulteriormente rimandati, il che spiega l'aumento notevole degli investimenti nell'esercizio 2011/2012 e negli anni successivi.
(92)
L'utile sul capitale investito è il profitto come percentuale del valore contabile netto degli investimenti. Analogamente ad altri indicatori finanziari, l'utile sul capitale investito derivante dalla produzione e dalla vendita del prodotto simile è stato negativo a partire dall'esercizio 2012/2013, rispecchiando l'andamento negativo della redditività. Complessivamente l'utile sul capitale investito si è ridotto del 210 % durante il periodo in esame.
(93)
Considerati la diminuzione della redditività e del flusso di cassa, ha subito ripercussioni negative anche la capacità della società di reperire capitali.
4.4.11. Conclusioni relative al pregiudizio
(94)
Quasi tutti i principali indicatori del pregiudizio riportano un andamento negativo. Ad esempio il volume della produzione e il tasso di utilizzo degli impianti sono diminuiti di circa il 9 % e il volume delle vendite del 17 % durante il periodo in esame. Nel tentativo di compensare le perdite in termini di volume delle vendite e quote di mercato, i prezzi medi dell'industria dell'Unione sono stati ridotti del 3 % durante il periodo in esame, mentre i costi di produzione aumentavano del 30 %. Di conseguenza la redditività, che era positiva all'inizio del periodo in esame, è diminuita ed è diventata negativa nell'esercizio 2012/2013, continuando a diminuire durante il periodo dell'inchiesta. Si sono osservate tendenze negative simili per il flusso di cassa e per l'utile sul capitale investito.
(95)
L'occupazione è aumentata dell'8 % nel periodo in esame. L'aumento durante il periodo in esame si spiega principalmente con l'assorbimento nel 2011 di una società precedentemente affiliata e con l'espansione del reparto manutenzione dell'industria dell'Unione. Anche gli investimenti hanno riportato un andamento positivo; sono stati finalizzati principalmente alle misure di prevenzione e ai requisiti in materia di sicurezza, ma non all'aumento della capacità. Tali andamenti positivi non precludono quindi l'esistenza di un pregiudizio.
(96)
In base alle considerazioni esposte, la Commissione conclude che l'industria dell'Unione ha subito un pregiudizio notevole secondo quanto stabilito all'articolo 3, paragrafo 5, del regolamento di base.
5. NESSO DI CAUSALITÀ
(97)
In conformità all'articolo 3, paragrafo 6, del regolamento di base la Commissione ha verificato se le importazioni oggetto di dumping originarie del paese interessato abbiano causato un pregiudizio notevole all'industria dell'Unione. In conformità all'articolo 3, paragrafo 7, del regolamento di base la Commissione ha altresì verificato se altri fattori noti avessero potuto arrecare pregiudizio all'industria dell'Unione nello stesso periodo. La Commissione ha operato in modo da non attribuire alle importazioni oggetto di dumping originarie del paese interessato alcun pregiudizio causato da fattori diversi dalle importazioni stesse. Tali fattori sono:
a)
l'effetto delle importazioni provenienti dalla Cina;
b)
le importazioni da altri paesi terzi;
c)
l'andamento del consumo dell'Unione;
d)
l'andamento delle esportazioni dell'industria dell'Unione;
e)
le inefficienze dell'industria dell'Unione;
f)
la crisi finanziaria;
g)
gli investimenti e gli obblighi imposti dall'Unione in materia di sicurezza;
h)
i costi delle materie prime e di altra natura.
5.1. Effetti delle importazioni oggetto di dumping
(98)
Per stabilire l'esistenza di un nesso di causalità tra le importazioni oggetto di dumping di glutammato monosodico originario dell'Indonesia e il pregiudizio subito dall'industria dell'Unione la Commissione ha analizzato il volume e i livelli di prezzo delle importazioni oggetto dell'inchiesta e in quale misura queste hanno contribuito al pregiudizio notevole subito dall'industria dell'Unione.
(99)
L'inchiesta ha dimostrato che nel periodo in esame il volume delle importazioni a basso prezzo oggetto di dumping dall'Indonesia è aumentato del 182 %, il che ha comportato un aumento della quota di mercato di circa il 187 % nello stesso periodo. Ciò ha coinciso con la perdita, da parte dell'industria dell'Unione, del 17 % in termini di volume delle vendite e del 15 % in termini di quota di mercato. Ha causato altresì una riduzione del 71 % della quota di mercato detenuta complessivamente dalle importazioni da altri paesi.
(100)
Allo stesso tempo i prezzi delle importazioni indonesiane sono diminuiti dell'8 %. Le importazioni dall'Indonesia hanno esercitato una pressione sui prezzi praticati sul mercato dell'Unione, con la conseguenza che l'industria dell'Unione non ha potuto aumentare i propri prezzi in misura adeguata all'aumento dei costi ma, al contrario, ha dovuto ridurre i propri prezzi durante il periodo in esame. Ciò ha causato una notevole riduzione della redditività e l'insorgenza di perdite a partire dall'esercizio 2012/2013, accentuatesi poi durante il periodo dell'inchiesta.
(101)
In base alle considerazioni esposte, la Commissione ha concluso in questa fase che il peggioramento della situazione dell'industria dell'Unione ha coinciso con l'aumento significativo delle importazioni a prezzi di dumping originarie dell'Indonesia e che le importazioni dall'Indonesia sono state determinanti per determinare il notevole pregiudizio subito dall'industria dell'Unione.
5.2. Effetti di altri fattori
5.2.1. Effetto delle importazioni provenienti dalla Cina
(102)
Le importazioni provenienti dalla Cina sono attualmente soggette a dazi antidumping. Il volume delle importazioni è aumentato del 65 % con un aumento corrispondente della quota di mercato nella misura del 68 % durante il periodo in esame. Tuttavia sia il volume sia la quota di mercato sono rimasti a livelli modesti durante il periodo in esame. Durante lo stesso periodo i prezzi cinesi sono diminuiti notevolmente, nella misura del 20 %. Tenuto conto dei dazi antidumping in essere, tali importazioni non hanno avuto prezzi inferiori a quelli dell'industria dell'Unione.
(103)
Date le circostanze, le importazioni provenienti dalla Cina non possono essere ritenute concause del pregiudizio notevole subito dall'industria dell'Unione durante il periodo dell'inchiesta.
Tabella 11
Importazioni provenienti dalla Cina
Paese
Esercizio 2010/2011
Esercizio 2011/2012
Esercizio 2012/2013
PI
Cina
Volume (in tonnellate)
1 518
758
1 923
2 509
Indice
100
50
127
165
Quota di mercato (indice)
100
57
136
168
Prezzo medio (EUR/tonnellata) (8)
1 234
1 199
1 143
992
(indice)
100
97
93
80
Fonte: Eurostat e risposte al questionario.
5.2.2. Importazioni da altri paesi terzi
(104)
Nel periodo in esame il volume delle importazioni da altri paesi terzi ha avuto il seguente andamento:
Tabella 12
Importazioni da altri paesi terzi
Paese
Esercizio 2010/2011
Esercizio 2011/2012
Esercizio 2012/2013
PI
Brasile
Volume (in tonnellate)
2 321
969
1 070
889
Indice
100
42
46
38
Quota di mercato (indice)
100
48
49
39
Prezzo medio (EUR/tonnellata)
1 218
1 306
1 402
1 365
Indice
100
107
115
112
Repubblica di Corea
Volume (in tonnellate)
1 248
2 157
923
802
Indice
100
173
74
64
Quota di mercato (indice)
100
198
79
65
Prezzo medio (EUR/tonnellata)
1 231
1 296
1 293
1 277
Indice
100
105
105
104
Vietnam
Volume (in tonnellate)
5 707
6 042
1 820
769
Indice
100
106
32
13
Quota di mercato (indice)
100
121
34
14
Prezzo medio (EUR/tonnellata)
1 284
1 291
1 361
1 318
Indice
100
101
106
103
Altri paesi terzi
Volume (in tonnellate)
993
681
478
434
Indice
100
69
48
44
Quota di mercato (indice)
100
79
52
45
Prezzo medio (EUR/tonnellata)
1 594
1 718
2 044
2 001
Indice
100
108
128
126
Totale degli altri paesi terzi
Volume (in tonnellate)
10 268
9 848
4 291
2 894
Indice
100
96
42
28
Quota di mercato (indice)
100
110
45
29
Prezzo medio (EUR/tonnellata)
1 293
1 323
1 433
1 424
Indice
100
102
111
110
Fonte: risposte al questionario ed Eurostat.
(105)
Il volume delle importazioni da altri paesi terzi è diminuito complessivamente da 10 268 tonnellate nell'esercizio 2010/2011 a 2 894 tonnellate nel periodo dell'inchiesta, ossia del 72 % nel periodo in esame. Il mercato corrispondente è diminuito del 71 % nello stesso periodo. Durante il periodo dell'inchiesta la quota di mercato delle importazioni da altri paesi terzi ha rappresentato solo circa un quarto del livello durante l'esercizio 2010/2011. I prezzi delle importazioni da paesi terzi sono aumentati complessivamente del 10 % durante il periodo in esame.
(106)
Una parte interessata ha sostenuto che le importazioni totali, comprese quelle dall'Indonesia, fossero rimaste stabili durante il periodo in esame.
(107)
Tale affermazione era in contraddizione con le statistiche disponibili sulle quali si basano i risultati dell'inchiesta, riportati nella tabella 13 in appresso. Le importazioni totali nell'Unione sono aumentate complessivamente del 46 % nel periodo in esame. L'argomentazione è stata pertanto respinta.
Tabella 13
Totale delle importazioni
Esercizio 2010/2011
Esercizio 2011/2012
Esercizio 2012/2013
PI
Totale delle importazioni
Volume (in tonnellate)
20 424
20 084
24 531
29 788
Indice
100
98
120
146
Fonte: risposte al questionario ed Eurostat.
(108)
In base alle considerazioni esposte, si è provvisoriamente concluso che le importazioni provenienti da altri paesi terzi non hanno inficiato il nesso di causalità tra l'effetto delle importazioni oggetto di dumping dall'Indonesia e il grave pregiudizio causato all'industria dell'Unione.
5.2.3. Andamento del consumo dell'Unione
(109)
Il consumo dell'Unione ha riportato solo una modesta diminuzione del 2 % durante il periodo in esame, non sufficiente a spiegare la diminuzione delle vendite dell'industria dell'Unione nella misura del 17 % e la riduzione del 15 % della sua quota di mercato. Si è quindi provvisoriamente concluso che l'andamento del consumo non è una concausa del notevole pregiudizio subito dall'industria dell'Unione.
5.2.4. Andamento delle esportazioni dell'industria dell'Unione
(110)
Le esportazioni dell'industria dell'Unione hanno avuto nel periodo in esame l'andamento seguente:
Tabella 14
Esportazioni dell'industria dell'Unione
Esercizio 2010/2011
Esercizio 2011/2012
Esercizio 2012/2013
PI
Volume delle esportazioni
(indice)
100
249
234
222
Prezzo medio unitario
(indice)
100
107
101
95
Fonte: risposta al questionario.
(111)
Il volume delle esportazioni realizzate dall'industria dell'Unione è aumentato nell'esercizio 2011/2012 per poi diminuire leggermente negli anni successivi fino al periodo dell'inchiesta. Durante il periodo in esame è praticamente raddoppiato. I prezzi delle esportazioni nello stesso periodo sono leggermente diminuiti (del 5 %). L'aumento delle vendite all'esportazione ha parzialmente compensato la perdita di vendite e di quota di mercato nell'Unione. Di fatto, in una situazione caratterizzata da una forte pressione sui prezzi esercitata dalle importazioni oggetto di dumping, se le vendite in esportazione non fossero aumentate, sarebbero state ancora maggiori le perdite in termini di economie di scala e di incidenza sui costi unitari della produzione dell'industria dell'Unione. Pertanto l'andamento delle esportazioni dell'industria dell'Unione non ha potuto incidere negativamente sulla situazione pregiudizievole.
(112)
Alcune tra le parti interessate hanno sostenuto che la riduzione delle vendite dell'industria dell'Unione sul mercato dell'Unione fosse dovuta alle esportazioni di glutammato monosodico dall'Unione verso una società di trasformazione di prodotti alimentari in Turchia, collegata e recentemente acquisita. Tale argomentazione non è stata suffragata da prove. Inoltre l'inchiesta ha accertato che l'industria dell'Unione ha acquisito la società di trasformazione di prodotti alimentari solo dopo il periodo dell'inchiesta. Tale elemento non avrebbe quindi potuto avere alcuna incidenza sulla situazione dell'industria dell'Unione durante il periodo d'inchiesta. In base a ciò si è concluso che le vendite dell'industria dell'Unione alla società collegata in Turchia non hanno inficiato il nesso di causalità.
5.2.5. Pretese inefficienze dell'industria dell'Unione
(113)
Una delle parti interessate ha sostenuto che il notevole pregiudizio subito dall'industria dell'Unione fosse stato causato da inefficienze inerenti al processo produttivo di tale industria. Tale parte interessata non ha però presentato alcun esempio specifico di inefficienza e l'affermazione non è stata suffragata da prove. Anche l'inchiesta non ha portato alla luce alcuna inefficienza potenziale dell'industria dell'Unione. Tale argomentazione è stata pertanto respinta. In base a ciò si è concluso che le presunte inefficienze dell'industria dell'Unione non hanno inficiato il nesso di causalità.
5.2.6. La crisi finanziaria
(114)
Una delle parti interessate ha sostenuto che la causa del notevole pregiudizio subito dall'industria dell'Unione vada ricercata nella crisi finanziaria. Il mercato del glutammato monosodico nell'Unione non ha però presentato volatilità, essendo stato colpito solo marginalmente dalla crisi finanziaria mondiale. Se così non fosse stato, e se davvero le perdite dell'industria dell'Unione fossero state causate dalla crisi finanziaria mondiale, lo stesso effetto avrebbe dovuto verificarsi per tutti gli altri concorrenti sul mercato del glutammato monosodico. Risulta invece che i produttori di glutammato monosodico indonesiani sono riusciti ad aumentare i propri volumi di vendita sul mercato dell'Unione nonostante la crisi finanziaria mondiale. Non vi è quindi motivo di supporre che l'industria dell'Unione avrebbe dovuto risentire della crisi finanziaria mondiale in maggior misura dei suoi equivalenti in Asia. L'argomentazione dev'essere pertanto respinta. In base a ciò si è concluso che gli effetti della crisi finanziaria non hanno inficiato il nesso di causalità.
5.2.7. Investimenti e obblighi imposti dall'Unione in materia di sicurezza
(115)
Una delle parti interessate ha sostenuto che il pregiudizio subito dall'industria dell'Unione fosse dovuto ai notevoli investimenti necessari per conformarsi alle norme in materia di sicurezza in vigore nell'Unione.
(116)
L'inchiesta ha però accertato che gli investimenti collegati agli obblighi in materia di sicurezza imposti dall'Unione erano rimasti ad un livello modesto rispetto ad altri investimenti nel corso del periodo in esame. Una parte significativa degli investimenti realizzati dall'industria dell'Unione riguardava la manutenzione preventiva. L'aumento più importante degli investimenti si è verificato tra l'esercizio 2010/2011 e l'esercizio 2011/2012. Tale aumento si spiega con il fatto che l'industria dell'Unione, ancora in fase di ripresa dagli effetti delle precedenti pratiche di dumping relative alle importazioni cinesi, aveva dovuto rimandare gli investimenti nella manutenzione preventiva fino a dopo la fine del periodo di perdite operative. Dopo che i dazi sulle importazioni cinesi avevano iniziato a produrre effetti sul mercato, l'industria dell'Unione ha potuto riprendere a realizzare profitti e tornare a livelli normali di investimento. Nei periodi successivi gli investimenti sono rimasti ad un livello simile, continuando a riguardare principalmente la manutenzione. Non sono stati fatti investimenti mirati all'ampliamento della capacità, che è rimasta stabile durante il periodo in esame. In base a ciò si è concluso che gli investimenti dell'industria dell'Unione non hanno inficiato il nesso di causalità.
5.2.8. Costi delle materie prime e di altra natura
(117)
Diverse parti interessate hanno sostenuto che il pregiudizio subito dall'industria dell'Unione fosse dovuto al notevole rincaro delle materie prime principali, ossia zucchero industriale, ammoniaca, soda caustica e acido solforico.
Zucchero industriale
(118)
Lo zucchero industriale rappresenta uno dei principali fattori di costo per la produzione dell'industria dell'Unione. È vero, come indicato nel considerando 81, che il costo unitario di produzione dell'industria dell'Unione è aumentato durante il periodo in esame, compreso il costo dello zucchero industriale. In base alle statistiche disponibili (9) il prezzo medio dello zucchero industriale nell'Unione, malgrado un leggero aumento a partire dall'esercizio 2010/2011 e fino a metà 2012, è rimasto inferiore al prezzo sul mercato mondiale. In seguito, tanto il prezzo nell'Unione quanto il prezzo sul mercato mondiale sono diminuiti per assestarsi ad un livello simile. Pertanto l'argomentazione secondo la quale la causa del pregiudizio consisterebbe nei prezzi dello zucchero è infondata e dev'essere respinta.
Sostanze chimiche
(119)
I costi dell'industria dell'Unione per l'acquisto di ammoniaca, soda caustica e acido solforico sono aumentati durante il periodo in esame, analogamente ai prezzi internazionali di tali prodotti. Tali aumenti di prezzo non hanno riguardato quindi unicamente l'industria dell'Unione ma hanno colpito anche gli operatori dei paesi terzi. In base a ciò l'aumento dei prezzi dell'ammoniaca, della soda caustica e dell'acido solforico non può essere considerato di per sé causa del notevole pregiudizio subito dall'industria dell'Unione.
Altri fattori
(120)
Un'altra parte interessata ha sostenuto che il pregiudizio subito dall'industria dell'Unione fosse dovuto ai maggiori costi per l'energia, il lavoro e gli imballaggi. Per quanto l'inchiesta abbia accertato che tali fattori di costo sono effettivamente aumentati durante il periodo in esame (cfr. considerando 81 e 83), la Commissione ha stabilito altresì che l'industria dell'Unione non ha potuto riversare nemmeno in parte tali aumenti sui prezzi di vendita, data la pressione sui prezzi esercitata dalle importazioni dall'Indonesia. L'aumento del costo di tali fattori non può quindi essere considerato di per sé la causa del notevole pregiudizio subito dall'industria dell'Unione.
5.3. Conclusioni relative al nesso di causalità
(121)
L'analisi precedente indica un aumento importante del volume e della quota di mercato delle importazioni oggetto di dumping originarie dell'Indonesia tra l'esercizio 2010/2011 e il periodo dell'inchiesta e una diminuzione dei prezzi all'importazione durante il periodo in esame.
(122)
Tale aumento della quota di mercato delle importazioni a basso prezzo originarie dell'Indonesia ha coinciso con un calo significativo della quota di mercato dell'industria dell'Unione e ha comportato, in associazione con la pressione al ribasso sui prezzi, perdite sostanziose all'industria dell'Unione.
(123)
D'altro lato, l'esame degli altri fattori suscettibili di aver arrecato pregiudizio all'industria dell'Unione ha mostrato che nessuno di essi aveva potuto avere un impatto negativo significativo.
(124)
In base alle considerazioni esposte, la Commissione ha concluso in questa fase che il pregiudizio notevole subito dall'industria dell'Unione è stato causato dalle importazioni oggetto di dumping dal paese interessato e che gli altri fattori non hanno inficiato il nesso di causalità.
(125)
La Commissione ha compiuto una distinzione netta tra gli effetti di tutti i fattori noti sulla situazione dell'industria dell'Unione, da un lato, e gli effetti pregiudizievoli delle importazioni oggetto di dumping, dall'altro. Le importazioni provenienti dalla Cina e da altri paesi terzi, l'andamento del consumo e delle esportazioni dell'industria dell'Unione, le presunte inefficienze dell'industria dell'Unione, la crisi finanziaria, gli investimenti e gli obblighi in materia di sicurezza imposti dall'UE, il costo delle materie prime e i costi di altra natura hanno inciso limitatamente sull'evoluzione negativa della situazione dell'industria dell'Unione.
6. INTERESSE DELL'UNIONE
6.1. Osservazione preliminare
(126)
In conformità all'articolo 21 del regolamento di base, la Commissione ha verificato se si potesse ritenere manifestamente contrario all'interesse dell'Unione prendere provvedimenti in questo caso, nonostante l'accertamento di pratiche di dumping pregiudizievoli. La determinazione dell'interesse dell'Unione si è basata sulla valutazione di tutti i diversi interessi coinvolti, compresi quelli dell'industria dell'Unione, degli operatori commerciali, degli importatori, dei fornitori e degli utilizzatori di materie prime.
6.2. Interesse dell'industria dell'Unione
(127)
L'inchiesta ha stabilito che l'industria dell'Unione ha subito un notevole pregiudizio causato dalle importazioni oggetto di dumping provenienti dall'Indonesia. Quasi tutti gli indicatori del pregiudizio hanno mostrato un andamento negativo; in particolare il volume della produzione, il volume delle vendite, la quota di mercato e la redditività sono peggiorati durante il periodo in esame. È stato riscontrato un andamento negativo anche per altri indicatori relativi ai risultati finanziari, quali il flusso di cassa e l'utile sul capitale investito. Nello stesso periodo sono aumentate le scorte.
(128)
Si prevede che, a seguito dell'imposizione di misure, i prezzi all'importazione aumenteranno e l'industria dell'Unione potrà sottrarsi alla pressione sui prezzi attualmente esercitata dalle importazioni oggetto di dumping. L'industria dell'Unione sarà quindi in grado di aumentare i propri prezzi in modo che essi rispecchino l'aumento dei costi e si portino gradualmente a livelli remunerativi. Si avrà in tal modo anche un impatto positivo sui volumi di produzione e di vendita. In assenza di misure è molto probabile che la situazione dell'industria dell'Unione peggiori ulteriormente. Sono molto verosimili perdite ulteriori in termini di volume delle vendite e quota di mercato, in quanto continuerà la pressione sui prezzi esercitata dalle importazioni oggetto di dumping e l'industria dell'Unione sarà costretta ad uniformarsi ai bassi livelli di prezzi correnti nell'Unione. In uno scenario di questo tipo l'industria dell'Unione continuerà a subire perdite significative. Non è escluso che, a causa del calo delle vendite e del volume di produzione nonché delle forti perdite, l'industria dell'Unione possa essere costretta a medio termine a cessare del tutto la produzione, con la conseguente perdita di posti di lavoro nell'Unione. Ciò renderebbe inoltre l'Unione dipendente dalle importazioni da paesi terzi.
(129)
Si è concluso pertanto in questa fase che l'imposizione di dazi antidumping andrebbe a vantaggio dell'industria dell'Unione.
6.3. Interesse degli importatori/operatori commerciali
(130)
Dopo la pubblicazione dell'avviso di apertura si sono manifestate quattordici società. Tre importatori non collegati sono stati inclusi nel campione e hanno ricevuto questionari, ma uno solo ha risposto. Questa società è stata oggetto di verifica in loco.
(131)
Le importazioni di glutammato monosodico dall'Indonesia costituivano meno del 15 % del fatturato di tale importatore. La Commissione ha ritenuto che, sebbene l'attività avente ad oggetto il glutammato monosodico possa risentire negativamente dell'imposizione di dazi, la società nel suo complesso rimarrebbe redditizia.
(132)
Un operatore commerciale nell'Unione, che esercita la rivendita del glutammato monosodico sul mercato dell'Unione e su altri mercati, si è manifestato durante l'inchiesta. Tale operatore acquistava glutammato monosodico principalmente dall'industria dell'Unione ma anche da importatori di glutammato monosodico originario dell'Indonesia e di altri paesi terzi. Nell'ambito dell'attività complessiva di tale operatore le operazioni relative al glutammato monosodico avevano carattere marginale. Per tali motivi si è ritenuto che qualsiasi impatto delle misure antidumping sulla sua situazione sarebbe stato di ordine irrilevante.
6.4. Interesse degli utilizzatori
(133)
Gli utilizzatori appartengono prevalentemente al settore dei prodotti alimentari e delle bevande, nel quale il prodotto è usato per la produzione di miscugli di spezie, zuppe e cibi pronti. Il glutammato monosodico è usato altresì in applicazioni specifiche estranee al settore alimentare, ad esempio nella produzione di detergenti.
(134)
Trentatré società si sono manifestate e hanno ricevuto il questionario. Cinque società hanno collaborato all'inchiesta inviando le risposte al questionario. Quattro di esse appartenevano al settore dei prodotti alimentari e delle bevande, una ad un settore diverso. Due delle società che hanno collaborato, una attiva nel settore dei prodotti alimentari e delle bevande e l'altra nella produzione di detergenti, sono state sottoposte a verifiche in loco.
Settore dei prodotti alimentari e delle bevande
(135)
L'inchiesta ha rivelato che, in media, il glutammato monosodico costituiva circa il 5 % del costo totale per i prodotti che lo contenevano, fabbricati dalle società che hanno collaborato, le quali hanno fornito i dati necessari.
(136)
Due delle società che hanno collaborato acquistavano il glutammato monosodico principalmente dall'industria dell'Unione e importavano dall'Indonesia quantitativi modesti o pari a zero. Nel caso di queste due società, l'attività relativa ai prodotti contenenti glutammato monosodico costituiva circa un terzo della loro attività complessiva. Durante il periodo dell'inchiesta le società sono risultate redditizie. Alla luce di tali risultati è verosimile che le misure proposte nei confronti dell'Indonesia avranno un impatto limitato su tali società.
(137)
Le altre due società acquistavano dall'Indonesia quantitativi superiori di glutammato monosodico, ma la loro attività connessa al glutammato monosodico era relativamente trascurabile rispetto alla loro attività complessiva. Inoltre in base alle informazioni ricevute tali due società erano redditizie durante il periodo dell'inchiesta. È quindi verosimile che una misura a carico del glutammato monosodico proveniente dall'Indonesia avrà un impatto irrilevante su tali società.
Settore non alimentare
(138)
Una delle società che hanno collaborato usava glutammato monosodico per la produzione di detergenti; tale prodotto costituiva tra il 15 % e il 20 % del costo di produzione dei prodotti interessati. Durante il periodo dell'inchiesta la società ha acquistato glutammato monosodico prevalentemente dall'industria dell'Unione, ma lo ha anche importato dall'Indonesia e, in misura inferiore, dalla Corea. Solo una parte modesta della sua attività riguardava prodotti che contenevano glutammato monosodico al confronto con l'attività complessiva che, per di più, risultava fonte di margini di profitto tra il 5 % e il 10 % durante il periodo dell'inchiesta.
(139)
In base a ciò, per quanto non si possa escludere che l'imposizione di misure nei confronti dell'Indonesia possa avere ripercussioni negative su tale società, la disponibilità di altre fonti di approvvigionamento e la redditività dell'attività relativa al glutammato monosodico sembrano indicare che l'effetto possibile delle misure su tale società sarebbe limitato.
(140)
La parte interessata ha sostenuto che, poiché il quadro normativo dell'UE vieta l'uso di fosfati e di altri composti del fosforo (10), è verosimile che il glutammato monosodico venga usato in quantitativi sempre maggiori per sostituire i fosfati e gli altri composti del fosforo nella produzione dei detergenti. Si prevede quindi che la domanda di glutammato monosodico nell'Unione aumenterà sostanzialmente e che eventuali dazi antidumping sulle importazioni avranno un effetto negativo sull'andamento di tale nuovo mercato.
(141)
È però difficile in questa fase prevedere quali ripercussioni avrà il nuovo quadro legislativo sul mercato dell'Unione e se, o in qual misura, esso stimolerà la produzione di detergenti a base di glutammato monosodico e inciderà quindi sulla domanda di glutammato monosodico nell'Unione. La parte interessata non ha peraltro fornito alcuna prova in merito alla portata dell'effetto negativo di un eventuale dazio antidumping. Va osservato al riguardo che lo scopo di un dazio antidumping è ripristinare parità di condizioni sul mercato dell'Unione. Le importazioni dall'Indonesia potranno quindi continuare ad approvvigionare il mercato dell'Unione, ma a prezzi equi. L'inchiesta ha inoltre rivelato un certo numero di fonti alternative di approvvigionamento, quali il Brasile, il Vietnam e la Corea.
(142)
In ogni caso, alla luce dei risultati dell'inchiesta, la redditività della società in questione, relativamente all'attività in cui si fa uso di glutammato monosodico, rimarrebbe positiva anche se l'intero fabbisogno di tale sostanza venisse importato dall'Indonesia. Tale ipotesi più sfavorevole non tiene conto della possibilità di riversare almeno parzialmente il costo del dazio sui consumatori finali.
6.5. Interesse dei fornitori
(143)
Quattro fornitori di materie prime dell'Unione si sono manifestati e hanno risposto al questionario. Le loro vendite di materie prime all'industria dell'Unione rappresentavano solo una piccola parte del loro fatturato complessivo. Pertanto l'assenza di misure non inciderebbe sulla situazione dei fornitori.
6.6. Altre argomentazioni
(144)
Diverse parti interessate hanno sostenuto che l'industria dell'Unione avesse una posizione dominante sul mercato dell'Unione e che le misure antidumping sulle importazioni dall'Indonesia avrebbero rafforzato tale posizione, cosa contraria all'interesse dell'Unione.
(145)
L'inchiesta ha chiaramente dimostrato che l'unico produttore dell'Unione non era in grado di mantenere il proprio volume di vendita nell'Unione, in quanto aveva perso quote di mercato a favore delle importazioni dall'Indonesia. Inoltre l'industria dell'unione non ha potuto aumentare i propri prezzi in misura adeguata rispetto all'aumento dei costi delle materie prime, a causa della pressione sui prezzi esercitata dalle importazioni oggetto di dumping dall'Indonesia, e ha subito perdite significative durante il periodo dell'inchiesta. La Commissione ha altresì notato che esiste concorrenza ad opera delle importazioni originarie di un certo numero di altri paesi terzi, i quali traggono beneficio dal libero accesso al mercato dell'Unione. Vi erano pertanto prove insufficienti di una pretesa posizione dominante dell'industria dell'Unione e l'argomentazione ha dovuto essere respinta.
(146)
Alcune delle parti interessate hanno altresì sostenuto che non vi sarebbero alternative alle importazioni dall'Indonesia, in quanto i livelli di prezzo delle importazioni da altri paesi terzi sono troppo elevati.
(147)
Va ricordato che nell'esercizio 2010/2011 la quota di mercato delle importazioni da altri paesi terzi è stata consistente. Anche le importazioni da paesi terzi hanno subito la pressione sui prezzi esercitata dalle importazioni oggetto di dumping dall'Indonesia e hanno perso notevoli volumi di vendita e quote di mercato a favore delle importazioni dall'Indonesia. L'imposizione di dazi nei confronti delle importazioni di glutammato monosodico dall'Indonesia dovrebbe permettere a paesi terzi come il Brasile, la Corea e il Vietnam di riconquistare le quote di mercato perse nell'Unione. In merito ai prezzi, lo scopo delle misure antidumping dovrebbe essere ripristinare condizioni di parità nell'Unione, permettendo in tal modo alle importazioni di entrare nell'Unione a prezzi equi. L'inchiesta ha indicato che non si prevede un effetto significativo sulla situazione dell'industria a valle a seguito dell'imposizione di dazi. L'affermazione secondo la quale non esisterebbero fonti alternative di approvvigionamento è stata quindi respinta.
6.7. Conclusioni relative all'interesse dell'Unione
(148)
In base alle considerazioni esposte, la Commissione ha stabilito che non vi sono fondati motivi di ritenere contraria all'interesse dell'Unione l'adozione di misure provvisorie sulle importazioni di glutammato monosodico originario dell'Indonesia in questa fase dell'inchiesta.
7. MISURE ANTIDUMPING PROVVISORIE
(149)
Viste le conclusioni della Commissione in merito al dumping, al pregiudizio, al nesso di causalità e all'interesse dell'Unione, è opportuno istituire misure provvisorie per impedire che le importazioni oggetto di dumping arrechino ulteriore pregiudizio all'industria dell'Unione.
7.1. Livello di eliminazione del pregiudizio (margine di pregiudizio)
(150)
Per determinare il livello delle misure la Commissione ha dapprima stabilito l'importo del dazio necessario per eliminare il pregiudizio subito dall'industria dell'Unione.
(151)
Il pregiudizio sarebbe eliminato se l'industria dell'Unione potesse coprire i propri costi di produzione e ottenere dalla vendita del prodotto simile sul mercato dell'Unione il profitto al lordo delle imposte che potrebbe ragionevolmente ottenere un'industria di tale tipo nello stesso settore in condizioni di concorrenza normali, ovvero in assenza di importazioni oggetto di dumping. Poiché la Commissione ha riscontrato che le importazioni oggetto di dumping hanno iniziato a produrre effetti durante il terzo anno del periodo in esame, il margine di profitto è stato stabilito in riferimento ai primi due anni dello stesso periodo, in assenza di importazioni oggetto di dumping. La Commissione ha considerato opportuno usare il margine di profitto medio ponderato stabilito al considerando 89. È stato stabilito un margine di profitto tra il 5 % e il 15 %. Il margine di profitto non può essere divulgato con maggiore precisione per motivi di riservatezza. In base a ciò, la Commissione ha calcolato un prezzo non pregiudizievole del prodotto simile per l'industria dell'Unione, addizionando il margine di profitto così calcolato al costo della produzione dell'industria dell'Unione durante il periodo dell'inchiesta. La Commissione ha quindi stabilito il livello di eliminazione del pregiudizio confrontando il prezzo medio ponderato all'importazione dei produttori esportatori dell'Indonesia che hanno collaborato, accertato per calcolare la sottoquotazione del prezzo, con il prezzo medio ponderato non pregiudizievole del prodotto simile venduto dall'industria dell'Unione sul mercato dell'Unione durante il periodo dell'inchiesta. Le differenze evidenziate da tale confronto sono state espresse in percentuale della media ponderata del valore cif all'importazione. I margini di pregiudizio, calcolati applicando rispettivamente un profitto pari al 5 % e al 15 %, sono riportati nella tabella al considerando 154.
(152)
Come già ricordato al considerando 64, un produttore esportatore ha sostenuto che il livello di purezza del glutammato monosodico importato nell'Unione e di quello prodotto e venduto dall'industria dell'Unione sul mercato dell'Unione potessero essere diversi e che fosse quindi necessario un opportuno adeguamento. Per i motivi indicati nel considerando citato non è stato apportato nessun adeguamento e tale argomentazione ha dovuto essere respinta.
7.2. Misure provvisorie
(153)
È opportuno istituire misure provvisorie sulle importazioni di glutammato monosodico originario dell'Indonesia, in conformità alla norma del dazio inferiore di cui all'articolo 7, paragrafo 2, del regolamento di base. La Commissione ha messo a confronto i margini di pregiudizio e i margini di dumping. L'importo del dazio dovrebbe essere stabilito al livello corrispondente al più basso tra il margine di dumping e il margine di pregiudizio.
(154)
In base alle considerazioni esposte, le aliquote provvisorie del dazio antidumping, espresse in percentuale sul prezzo cif alla frontiera dell'Unione, dazio doganale non corrisposto, dovrebbero essere le seguenti:
%
Paese
Società
Margine di dumping
Margine di pregiudizio
Dazio antidumping provvisorio
Indonesia
PT. Cheil Jedang Indonesia
7,0
[24,6-39,8]
7,0
Indonesia
PT. Miwon Indonesia
13,3
[27,9-43,6]
13,3
Indonesia
Tutte le altre società
28,4
[31,4-47,0]
28,4
(155)
Le aliquote del dazio antidumping applicate a titolo individuale alle società specificate nel presente regolamento sono state calcolate in base ai risultati della presente inchiesta. Esse rispecchiano quindi la situazione constatata durante l'inchiesta in relazione alle società in questione. Tali aliquote del dazio si applicano esclusivamente al prodotto in esame originario del paese interessato e prodotto dalle persone giuridiche di cui è fatta menzione. Le importazioni del prodotto in esame fabbricato da altre società non espressamente menzionate, con indicazione della denominazione e dell'indirizzo, nel dispositivo del presente regolamento, comprese le persone giuridiche collegate a quelle espressamente menzionate, dovrebbero essere soggette all'aliquota del dazio applicabile a «tutte le altre società». Esse non dovrebbero essere soggette ad alcuna delle aliquote antidumping individuali.
(156)
Una società può chiedere l'applicazione di tali aliquote antidumping individuali se essa cambia denominazione o fonda una nuova persona giuridica per la produzione o la vendita. La richiesta deve essere rivolta alla Commissione (11) e deve contenere tutte le informazioni pertinenti, comprese: modifiche delle attività della società relative alla produzione, vendite sul mercato interno e all'estero correlate, ad esempio, al cambiamento di denominazione o al cambiamento relativo ai soggetti che effettuano la produzione e la vendita. In presenza di sufficienti motivazioni, la Commissione provvede ad aggiornare l'elenco delle società cui si applicano aliquote individuali del dazio antidumping.
(157)
Al fine di minimizzare i rischi di elusione dovuti alla notevole differenza tra le aliquote del dazio, sono necessarie misure particolari per garantire l'applicazione dei dazi antidumping individuali. Le società che possono avvalersi di dazi antidumping individuali devono presentare alle autorità doganali degli Stati membri una fattura commerciale valida. La fattura deve essere conforme a quanto stabilito nell'allegato. Le importazioni non accompagnate da tale fattura sono soggette al dazio antidumping applicabile a «tutte le altre società».
(158)
Per garantire la corretta applicazione dei dazi antidumping, il dazio antidumping per tutte le altre società si applica non solo ai produttori esportatori che non hanno collaborato alla presente inchiesta ma altresì ai produttori che non hanno esportato nell'Unione durante il periodo dell'inchiesta.
8. DISPOSIZIONI FINALI
(159)
Ai fini di una corretta amministrazione, la Commissione inviterà le parti interessate a presentare osservazioni scritte e/o chiedere di essere sentite dalla Commissione e/o dal consigliere-auditore della DG Commercio entro una precisa data limite.
(160)
I risultati in materia di imposizione di dazi stabiliti ai fini del presente regolamento sono provvisori e può risultare necessario riesaminarli ai fini di qualunque misura definitiva,
HA ADOTTATO IL PRESENTE REGOLAMENTO:
Articolo 1
1) È istituito un dazio antidumping provvisorio sulle importazioni di glutammato monosodico attualmente classificabile al codice NC ex 2922 42 00 (codice TARIC 2922420010) e originario dell'Indonesia.
2) Le aliquote del dazio antidumping provvisorio applicabile al prezzo netto franco frontiera dell'Unione, dazio non corrisposto, del prodotto descritto al paragrafo 1 e fabbricato dalle società sottoelencate sono le seguenti:
Società
Dazio antidumping provvisorio
%
Codice addizionale TARIC
PT. Cheil Jedang Indonesia
7,0
B961
PT. Miwon Indonesia
13,3
B962
Tutte le altre società
28,4
B999
3) L'applicazione delle aliquote di dazio individuali attribuite alle società di cui al paragrafo 2 è subordinata alla presentazione alle autorità doganali degli Stati membri di una fattura commerciale valida, conforme alle prescrizioni di cui all'allegato. In mancanza di tale fattura, si applica l'aliquota del dazio applicabile a tutte le altre società.
4) L'immissione in libera pratica nell'Unione del prodotto di cui al paragrafo 1 è subordinata alla costituzione di una garanzia pari all'importo del dazio provvisorio.
5) Salvo indicazione contraria, si applicano le disposizioni vigenti in materia di dazi doganali.
Articolo 2
1) Entro 25 giorni dalla data di entrata in vigore del presente regolamento, le parti interessate possono:
a)
chiedere la divulgazione dei principali fatti e considerazioni in base ai quali è stato adottato il presente regolamento;
b)
presentare osservazioni scritte alla Commissione; e
c)
chiedere di essere sentite dalla Commissione e/o dal consigliere-auditore della DG Commercio.
2) Entro 25 giorni dalla data di entrata in vigore del presente regolamento, le parti di cui all'articolo 21, paragrafo 4, del regolamento (CE) n. 1225/2009 possono comunicare osservazioni sull'applicazione delle misure provvisorie.
Articolo 3
Il presente regolamento entra in vigore il giorno successivo alla pubblicazione nella Gazzetta ufficiale dell'Unione europea.
L'articolo 1 si applica per un periodo di sei mesi.
Il presente regolamento è obbligatorio in tutti i suoi elementi e direttamente applicabile in ciascuno degli Stati membri.
Fatto a Bruxelles, il 20 agosto 2014