РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) № 1379/2014 НА КОМИСИЯТА
от 16 декември 2014 година
за налагане на окончателно изравнително мито върху вноса на някои продукти от стъклено влакно с произход от Китайската народна република и за изменение на Регламент за изпълнение (ЕС) № 248/2011 на Съвета за налагане на окончателно антидъмпингово мито върху вноса на някои продукти от стъклено влакно с непрекъсната нишка с произход от Китайската народна република
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 597/2009 на Съвета от 11 юни 2009 г. за защита срещу субсидиран внос от държави, които не са членки на Европейската общност (1), и по-специално член 15 от него, и Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. за защита срещу дъмпингов внос от страни, които не са членки на Европейската общност (2), и по-специално член 9, параграф 4 и член 11, параграф 3 от него,
като има предвид, че:
A. ПРОЦЕДУРА
1. Действащи мерки
(1)
С Регламент за изпълнение (ЕС) № 248/2011 на Съвета (3) Съветът наложи окончателно антидъмпингово мито върху вноса на някои продукти от стъклено влакно с непрекъсната нишка, класирани понастоящем в кодове по КН 7019 11 00, ex 7019 12 00 и 7019 31 00 и с произход от Китайската народна република.
2. Започване на антисубсидийното разследване
(2)
На 12 декември 2013 г. с известие, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз („известие за започване на антисубсидийно разследване“) (4), Европейската комисия („Комисията“) обяви започването на антисубсидийна процедура относно вноса в Европейския съюз на някои продукти от стъклено влакно с произход от Китайската народна република („КНР“ или „засегнатата държава“).
(3)
Процедурата бе започната от Комисията, след като на 28 октомври 2013 г. Европейската асоциация на производителите на стъклени влакна („APFE“) („жалбоподателят“) подаде жалба от името на производители, които представляват повече от 25 % от общото производство на Съюза на някои продукти от стъклено влакно. Жалбата съдържаше prima facie доказателства за субсидиране на някои продукти от стъклено влакно и за съществена вреда, причинена от субсидирането, които бяха сметнати от Комисията за достатъчно основание за започването на разследване.
(4)
В съответствие с член 10, параграф 7 от Регламент (ЕО) № 597/2009 („основния антисубсидиен регламент“) Комисията съобщи на правителството на КНР преди започване на разследването, че е получила надлежно документирана жалба, в която се твърди, че субсидираният внос на някои продукти от стъклено влакно с произход от КНР е причинил съществена вреда на промишлеността на Съюза. Комисията покани правителството на КНР на консултации с цел изясняване на положението относно съдържанието на жалбата и постигане на взаимноприемливо решение.
(5)
Правителството на КНР прие поканата за консултации, като впоследствие те се проведоха на 5 декември 2013 г. По време на консултациите не се стигна до взаимноприемливо решение. Комисията обаче надлежно взе под внимание коментарите, направени от правителството на КНР по отношение на посочените в жалбата схеми. След провеждането на консултациите на 9 декември 2013 г. бе получено писмено изявление от правителството на КНР.
(6)
На правителството на КНР бе предложено провеждането на допълнителни консултации във връзка с допълнителните схеми, които бяха установени в хода на разследването. Правителството на КНР обаче не прие предложението, като заяви, че по отношение на тези схеми е предоставена недостатъчна информация.
3. Паралелно искане за частично междинно преразглеждане на действащите антидъмпингови мерки
(7)
Комисията получи искане за започване на частично междинно преразглеждане на действащите антидъмпингови мерки (5), обхватът на което е ограничен до проучване на вредата в съответствие с член 11, параграф 3 от Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета („основния антидъмпингов регламент“). Искането е подадено на 28 октомври 2013 г. и от APFE от името на производители от Съюза, които представляват над 25 % от общото производство на Съюза на някои продукти от стъклено влакно.
(8)
Като установи, че са налице достатъчно доказателства, които обосновават започването на частично междинно преразглеждане, Комисията обяви на 18 декември 2013 г. с известие, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз („известие за започване на антидъмпингово частично междинно преразглеждане“) (6), започването на частично междинно преразглеждане съгласно член 11, параграф 3 от основния антидъмпингов регламент.
(9)
Един производител износител заяви, че съществуващите мерки, наложени с Регламент за изпълнение (ЕС) № 248/2011 на Съвета, са нищожни, доколкото се отнасят до него, и че настоящото разследване в рамките на преразглеждането по отношение на съществуващите мерки, наложени от посочения регламент, следва да бъде прекратено. Той заяви, че съществуващите мерки са в нарушение на Антидъмпинговото споразумение на СТО, тъй като на въпросния производител износител е отказано индивидуално третиране съгласно разпоредбите на член 9, параграф 5 от основния антидъмпингов регламент, така както са съществували към момента на приемане на посочения регламент. В подкрепа на твърдението си той се позовава на доклада на Апелативния орган на СТО от 28 юли 2011 г. по дело DS397 (7).
(10)
Вследствие на доклада на Апелативния орган на СТО от 28 юли 2011 г. по дело DS397 бе изменен член 9, параграф 5 от основния антидъмпингов регламент (8). Това изменение се прилага по отношение на всички разследвания, започнати след влизането му в сила на 6 септември 2012 г. Що се отнася до производителите износители, обект на мерките, които вече са били в сила преди тази дата, Комисията публикува известие на 23 март 2012 г. (9), като прикани всички производители износители от държави с непазарна икономика да поискат преразглеждане, ако считат, че мерките, които се прилагат спрямо тях, следва да бъдат преразгледани предвид горепосочения доклад на Апелативния орган. Регламент за изпълнение (ЕС) № 248/2011 бе специално упоменат в посоченото известие. Комисията не е получила подобно искане за преразглеждане от този производител износител, нито пък производителят износител е поискал междинно преразглеждане в съответствие с член 11, параграф 3 от основния регламент.
(11)
Поради това валидността на съществуващите мерки не се поставя под въпрос и твърдението се отхвърля.
4. Разследван период и разглеждан период, прилагани към двете разследвания
(12)
Разследването относно субсидирането и вредата обхвана периода от 1 октомври 2012 г. до 30 септември 2013 г. („разследвания период“ или „РП“). Проучването на тенденциите, които са от значение за оценката на вредата, обхвана периода от 1 януари 2010 г. до края на РП („разглеждания период“).
(13)
Анализите на вредата, проведени в рамките на антисубсидийното и на антидъмпинговото частично междинно преразглеждане, се основават на едно и също определение за промишленост на Съюза, на едни и същи представителни производители от Съюза и на един и същ разследван период и доведоха до идентични заключения, освен ако е посочено друго. Това беше счетено за целесъобразно, с цел да се рационализира анализът на вредата и да се гарантира последователност на констатациите в двете разследвания. По тази причина коментарите относно различни аспекти на вредата, направени в хода на една от тези процедури, бяха взети предвид и при двете разследвания.
5. Страни, засегнати от разследванията
(14)
В двете известия за започване Комисията прикани заинтересованите страни да се свържат с нея, за да вземат участие в двете разследвания. Освен това Комисията изрично информира жалбоподателите, другите известни производители от Съюза, известните производители износители и органите на КНР, известните вносители, доставчици и ползватели, търговци, както и сдруженията, за които е известно, че са засегнати, за започването на двете разследвания и ги прикани да вземат участие.
(15)
На заинтересованите страни беше дадена възможност да представят становищата си относно започването на двете разследвания и да поискат да бъдат изслушани от Комисията и/или от служителя по изслушванията при търговските процедури.
6. Изготвяне на извадка
(16)
Комисията обяви в двете известия за започване, че може да ограничи до приемлив брой производителите износители в КНР, несвързаните вносители и производителите от Съюза, които ще бъдат разследвани, чрез подбор на извадка в съответствие с член 17 от основния антидъмпингов регламент и член 27 от основния антисубсидиен регламент.
6.1. Изготвяне на извадка от производители от Съюза, прилагана към двете разследвания
(17)
В двете известия за започване Комисията обяви, че е направила временен подбор на извадка от производители от Съюза. Комисията направи подбор на извадката въз основа на производството в Съюза и обема на продажбите на пазара на Съюза на сходния продукт по време на РП и на географското разпределение. Тази извадка се състоеше от производствените предприятия на трима производители от Съюза, разположени в Белгия, Франция и Словакия (10), които представляват около 52 % от общото производство на Съюза и 49 % от всички продажби на пазара на Съюза. Поради това извадката беше сметната за представителна за промишлеността на Съюза. Комисията прикани заинтересованите страни да изразят становището си относно временната извадка.
(18)
По време на разследванията правителството на КНР изтъкна, че спрямо производителите от Съюза е приложена различна методология за изготвяне на извадката при първоначалното антидъмпингово разследване, в сравнение с прилаганата при настоящите разследвания, без това да е мотивирано. Правителството на КНР заяви i) че Комисията вече е направила подбор на извадка преди започването на разследванията, следователно Комисията е решила преди започването на разследванията, че е необходима извадка, ii) че по време на първоначалното разследване всички страни, които са изявили желание да бъдат включени в извадката, е трябвало да предоставят информация на Комисията в рамките на 15 дни от започването на процедурата, докато в настоящия случай вече включените в извадката производители не са задължени да го направят, iii) че на страни, които са изявили желание да бъдат включени в извадката, не е била предоставена в рамките на двете известия за започване никаква информация относно това каква информация трябва да представят, за да бъдат включени в извадката, и че не е била предоставена информация относно обема на производството и продажбите, осъществявани от включените в извадката производители, iv) че използваният критерий за подбор „настоящата извадка представлява най-големият представителен обем на производителите, за който е разумно да се очаква, че може да бъде разследван в рамките на наличното време“ не е включен в член 17 от основния антидъмпингов регламент и извадка, подбрана на тази основа, не е в съответствие с посочената разпоредба.
(19)
В двете известия за започване Комисията е обяснила, че с оглед на големия брой производители от Съюза и с цел разследванията да приключат в определените срокове, тя е прибягнала до изготвянето на извадка, като в същото време е предложила изготвянето на временна извадка. Същата методология, т.е. изготвянето на извадка, е използвана и в предишното разследване. Използването на временна извадка не променя методологията, а само дава възможност за по-голяма ефективност, тъй като позволява да се спести време, като същевременно се зачита в пълна степен правото на защита. Комисията определено е дала възможност на други производители от Съюза, които считат, че са налице причини, поради които следва да бъдат включени в извадката, да се свържат с Комисията, или на всички други заинтересовани страни да представят всякаква относима информация във връзка с извадката. При окончателната извадка следва да се вземат предвид всички получени коментари, ако има такива. Тъй като не бяха получени коментари по отношение на предложената извадка, временната извадка беше потвърдена. Що се отнася до второто твърдение, производителите, които бяха временно подбрани, за да бъдат включени в извадката, са попълнили стандартния формуляр за изготвяне на извадката, който съдържа необходимата информация, за да може Комисията да направи подбор на временната извадка. Стандартният формуляр за изготвяне на извадката и отговорите са достъпни за разглеждане в неповерителното досие. Що се отнася до третото твърдение, страните, които пожелаха да бъдат включени, бяха приканени да се свържат с Комисията в срок от 15 дни от датата на публикуване на двете известия за започване, и те имаха възможност да се запознаят с неповерителното досие, в което се намират стандартните формуляри за изготвяне на извадката. В тези стандартни формуляри за изготвяне на извадката се съдържа информация за обема на производството и продажбите. Четвъртото твърдение също е неоснователно, тъй като в член 17, параграф 1 от основния антидъмпингов регламент ясно се посочва най-големият представителен обем, чието разследване е възможно в рамките на наличното време.
(20)
След оповестяването на окончателните заключения правителството на КНР повтори заявлението си относно твърдяното процесуално несъответствие при подбора на извадката от производителите от Съюза преди започването на двете процедури и изтъкна следното: i) аргументите на Комисията за спазване на сроковете на разследванията не са обосновани, тъй като в член 17, параграф 2 от основния антидъмпингов регламент и в член 27, параграф 2 от основния антисубсидиен регламент ясно се предвижда подбиране на извадка след започване на двете процедури и в съответствие с коментарите в рамките на три седмици от започването на двете процедури, ii) подбирането на временна извадка е дискриминационно или необективно и би действало като демотивиращ фактор за това други производители от Съюза да заявят интереса си, и iii) Комисията не е предоставила на другите производители от Съюза триседмичен срок за заявяване на интерес.
(21)
В член 17, параграф 2 от основния антидъмпингов регламент и в член 27, параграф 2 от основния антисубсидиен регламент се посочва, че „се предпочита изготвянето на извадка след консултация и със съгласието на засегнатите страни, ако тези страни са се представили в рамките на три седмици от започването на разследването и в същия срок предоставят на разположение достатъчно информация“. Що се отнася до първото твърдение, основният антидъмпингов регламент и основният антисубсидиен регламент не възпрепятстват Комисията да предложи към момента на започване на процедурата подбирането на временна извадка, като страните се приканват да направят коментари по отношение на нея. Освен това, като се има предвид, че производителите от Съюза (или поне голяма част от тях) подкрепят жалбата, и като се вземе предвид информацията, получена от стандартните формуляри за изготвяне на извадката, Комисията е разполагала с необходимата информация по отношение на промишлеността на Съюза, за да направи подбор за временна извадка на етапа на започването на процедурата. Тази информация прави изготвянето на извадката от производители от Съюза различно от приложеното по отношение на производителите износители. Що се отнася до второто и третото твърдение, в известията за започване е посочено, че производителите от Съюза, които считат, че следва да бъдат включени в извадката, трябва да се свържат с Комисията в срок от 15 дни. Комисията не вижда по какъв начин това нарушава разпоредбите на основния регламент или може да се счита за дискриминационно, необективно и още по-малко демотивиращо.
(22)
Правителството на КНР заяви, че извадката не е представителна, тъй като в нея не е включено никакво дружество със значително производство за собствено потребление, и поради това част от местната промишленост просто не е била подложена на оценка.
(23)
Това твърдение се отхвърля, тъй като включените в извадката производители от Съюза определено са имали продажби за собствено потребление. Освен това правителството на КНР не е посочило кой производител от Съюза следва да бъде включен и кой следва да бъде изключен от извадката.
(24)
Един производител износител заяви, че извадката на производителите от Съюза не е представителна, тъй като нито един от включените в нея производители от Съюза не е произвеждал/продавал матове от нарязани влакна.
(25)
Включените в извадката предприятия на тримата производители от Съюза действително не са произвеждали матове от нарязани влакна, но са произвеждали матове от нишки, както и други основни видове продукти. Поради това бе счетено, че включените в извадката предприятия са представителни също и поради факта, че те са представлявали около 52 % от общото производство на Съюза, 49 % от всички продажби на пазара на Съюза и имат добро географско разпределение. Фактът, че една от многобройните разновидности на видовете продукти не е била произвеждана от включените в извадката производители от Съюза, не променя това заключение.
6.2. Изготвяне на извадка от вносители, прилагана към двете разследвания
(26)
За да реши дали е необходимо изготвянето на извадка и ако е необходимо - да направи подбор на такава, Комисията поиска от несвързани вносители да предоставят информацията, посочена в двете известия за започване.
(27)
Като се има предвид, че само двама несвързани вносители попълниха формуляра за извадката, изготвянето на извадка не е необходимо.
6.3. Изготвяне на извадка от производители износители в КНР, прилагана към двете разследвания
(28)
За да реши дали е необходимо изготвянето на извадка и ако е необходимо - да направи подбор на такава, Комисията поиска от всички производители износители в КНР да предоставят информацията, посочена в известията за започване. Освен това Комисията се обърна към Постоянното представителство на КНР в Съюза с молба да посочи и/или да се свърже с други евентуални производители износители, които е възможно да проявят интерес към участие в разследването.
(29)
Осем производители износители в засегнатата държава предоставиха поисканата информация и дадоха съгласието си да бъдат включени в извадката. В съответствие с член 27, параграф 1 от основния антисубсидиен регламент и с член 17, параграф 1 от основния антидъмпингов регламент Комисията подбра извадка от трима производители износители въз основа на най-големия представителен обем на износа, за който е разумно да се очаква, че може да бъде разследван в рамките на наличното време. В съответствие с член 27, параграф 2 от основния антисубсидиен регламент и с член 17, параграф 2 от основния антидъмпингов регламент всички известни засегнати производители износители и органите на засегнатата държава бяха приканени да представят коментари относно временно подбраната извадка. Във връзка с това не бяха получени коментари. Поради това Комисията реши да запази предложената извадка, като всички заинтересовани страни бяха съответно информирани за окончателно подбраната извадка.
(30)
Извадката от производители износители или групи от производители износители се състои от:
-
Chongqing Polycomp International Corporation („CPIC“);
-
Jiangsu Changhai Composite Materials Holding Co., Ltd („OCH“) и свързаните с него дружества; Changzhou New Changhai Fiberglass Co., Ltd („NCH“) и Changzhou Tianma Group Co., Ltd („Tianma“). Тези три дружества се наричат „Jiangsu Changhai Group“;
-
Jushi Group Co., Ltd, и свързаните с него дружества; Jushi Group Chengdu Co., Ltd и Jushi Group Jiujiang Co., Ltd. Тези три дружества се наричат Jushi Group.
(31)
Извадката представляваше 78 % от общия обем на експортните продажби от КНР за Съюза по време на РП, въз основа на отговорите във формулярите за извадката.
7. Отговори на въпросника и проверки на място
(32)
Комисията изпрати въпросници на правителството на КНР, на всички китайски производители износители, които поискаха такива, както и на включените в извадката производители от Съюза, на ползвателите и търговските сдружения, които заявиха своя интерес в сроковете, посочени в двете известия за започване.
(33)
Отговори на въпросника бяха получени от правителството, от тримата включени в извадката китайски производители износители, от тримата включени в извадката производители от Съюза, от 14 ползватели от Съюза и от двама несвързани вносители. Отговорът на един от ползвателите обаче не бе достатъчен и това не позволи на Комисията да извърши аргументиран анализ на представените данни, въпреки изпратените няколко напомнителни писма.
(34)
Освен това едно сдружение, „Glass Alliance Europe“, представляващо стъкларската промишленост, се представи като заинтересована страна от името на своите членове и представи становище относно своята позиция.
(35)
Писмени изявления бяха получени и от няколко сдружения на ползватели, по-специално от „Danish Wind Industry Association“, „Danish Plastics Federation“ и от „Groupement de la Plasturgie Industrielle et des Composites (GPIC)“, както и от Siemens Wind Power AG.
(36)
Освен това коментари бяха представени от Китайската търговска камара за внос и износ на продукти на леката промишленост и на занаятчийски продукти („CCCLA“).
(37)
Комисията потърси и провери цялата информация, която сметна за необходима за определянето на субсидирането, вредата и интереса на Съюза. Проверки на място в съответствие с член 16 от основния антидъмпингов регламент и с член 26 от основния антисубсидиен регламент бяха извършени в правителството на КНР и в помещенията на следните дружества:
Производители от Съюза:
-
3B Fibreglass SPRL, Белгия;
-
Owens Corning Fibreglass France, Франция;
-
Johns Manville Slovakia a.s., Словакия.
Производители износители в КНР:
-
Chongqing Polycomp International Corporation;
-
Jiangsu Changhai Composite Materials Holding Co., Ltd;
-
Changzhou New Changhai Fiberglass Co., Ltd;
-
Changzhou Tianma Group Co., Ltd;
-
Jushi Group Co., Ltd;
-
Jushi Group Chengdu Co., Ltd;
-
Jushi Group Jiujiang Co., Ltd.
Търговци, свързани с производители износители, разположени в КНР:
-
China National Building Materials and Equipment Import and Export Corporation („CMBIE“);
-
China National Building Materials International Corporation („CNBMIC“).
Търговци, свързани с производители износители, разположени в Съюза:
-
Jushi Italia Srl;
-
Jushi Spain SA;
-
Jushi France SAS.
Несвързани вносители:
-
Helm AG, Германия.
Ползватели:
-
Basell Polyolefine, Германия;
-
DSM, Нидерландия;
-
DuPont de Nemours, Белгия;
-
Exel Composites, Белгия;
-
Fiberline Composites, Дания;
-
Formax, Обединено кралство;
-
Polyone, Германия;
-
Vestas Wind Systems, Дания.
(38)
Правителството на КНР заяви в обобщен вид, че правото му на защита във връзка с достъпа до досието, достъпно за разглеждане от заинтересованите страни, е било нарушено, тъй като в неповерителното досие е липсвала информация, без да се посочи „основателна причина“ за това или да се предоставят достатъчно подробни резюмета, или по изключение не са били посочени причините, поради които не се предоставя неповерително резюме.
(39)
Комисията счита, че неповерителното досие, достъпно за разглеждане от заинтересованите страни, е съдържало достатъчно информация, за да позволи на заинтересованите страни да се запознаят с данните, които са използвани от Комисията в нейния анализ, и поради това твърдението бе счетено за неоснователно. Правителството бе уведомено за причините, поради които Комисията счита, че твърденията са неоснователни.
(40)
След оповестяването на окончателните заключения правителството на КНР, както и един производител износител заявиха още веднъж, че разпоредбата относно поверителността е използвана с твърде разширен обхват и е изисквала да бъдат оповестени видовете продукти, продавани от производителите от Съюза, както и общите количества по контролен номер на продуктите (КНП).
(41)
Комисията счита, че няма нарушение на правото на защита, тъй като в рамките на оповестяването всички производители износители са получили специфична информация за контролните номера на продуктите, произведени от включените в извадката производители от Съюза, които са били в конкуренция с КНР. Поради това твърдението беше отхвърлено.
Б. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
1. Разглеждан продукт
(42)
Разглежданият продукт при двете разследвания е същият като продукта, определен в Регламент за изпълнение (ЕС) № 248/2011 на Съвета и описан в двете известия за започване, по-специално нарязани снопчета стъклено влакно с дължина, непревишаваща 50 mm; ровинги от стъклено влакно, с изключение на ровинги от стъклено влакно, които са импрегнирани и промазани и имат загуба на маса при накаляване над 3 % (както е определено в стандарт ISO 1887); и матове от нишки от стъклено влакно, с изключение на матове от стъклена вата („разглежданият продукт“ или „продуктите от стъклено влакно“), понастоящем класирани в кодове по КН 7019 11 00, ex 7019 12 00 и 7019 31 00 (последният код заменя код 7019 31 10 от 1.1.2014 г.) и с произход от КНР.
(43)
Разглежданият продукт представлява суровина, която най-често се използва за подсилване на термопластични и термореактивни смоли в промишлеността на композитните материали. Получаваните като резултат композитни материали (пластмаси, подсилени със стъклени влакна) се използват в голям брой промишлености: автомобилната промишленост, електрическата/електронната промишленост, в лопатките на вятърни електрогенератори, сградостроителството/строителните дейности, резервоарите/тръбопроводите, потребителските стоки, космическата/военната промишленост и т.н.
(44)
Съществуват три основни вида продукти от стъклено влакно, които са обхванати от настоящата процедура - по-специално нарязани влакна (11), ровинги (12) и матове (13) (различни от стъклената вата). При разследването се установи, че всички отделни видове на разглеждания продукт имат еднакви основни физични, химични и технически характеристики и основно се използват за едни и същи цели, въпреки разликите във външния вид и възможните разлики в крайните приложения на различните видове.
2. Искания за изключване на продукти
2.1. Код по КН 7019 31 90
(45)
След публикуването на двете известия за започване CCCLA отбеляза, че в двете известия за започване е посочен код по КН 7019 31 10, докато жалбоподателят е посочил код по КН 7019 31 00, и че последният код вече не съществува. Тя заяви, че продуктите, които преди са били класирани в код по КН 7019 31 00, сега са класирани в два различни кода по КН: 7019 31 10 (мат от стъклено влакно от нишки) и 7019 31 90 (други видове мат от стъклено влакно). Като се има предвид, че настоящите разследвания обхващат някои продукти от стъклено влакно, CCCLA счита, че продуктите, класирани в код по КН 7019 31 90, а именно „мат от стъклено влакно без нишки“, следва да бъдат изключени от обхвата на разглеждания продукт.
(46)
Това твърдение не е свързано с разглеждания въпрос, тъй като не се отнася до продукта, засегнат на първо място.
(47)
Жалбоподателят се позовава на код по КН ex 7019 31 00 и изрично посочва, че матовете от стъклена вата (т.е. другите матове или матовете от стъклено влакно без нишки) са изключени. Това е причината, поради която преди кода по КН има „ех“.
(48)
Двете известия за започване са публикувани през декември 2013 г. и в тях се посочва: „понастоящем класирани в кодове по КН […] 7019 31 10“. Като се има предвид, че от 1 януари 2012 г. продуктите, класирани преди това в код по КН 7019 31 00 са били разделени в кодове по КН 7019 31 10 и 7019 31 90, известието за започване не включва „мат от стъклено влакно без нишки“, както е посочено „понастоящем класирани в кодове по КН […] 7019 31 10“.
(49)
В настоящия регламент обаче е посочено „понастоящем класирани в кодове по КН […] 7019 31 00“, като се има предвид, че двата кода по КН 7019 31 10 и 7019 31 90 са слети отново от 1 януари 2014 г., предвид факта, че код по КН 7019 31 90 е останал на практика празен (тъй като другите видове мат от стъклено влакно, а именно матовете от стъклена вата по-скоро се класират в код по КН 7019 39 00).
(50)
Поради това искането за изключване на код по КН 7019 31 90 не е от значение.
2.2. Тeкстурирани ровинги
(51)
Един ползвател поиска текстурираните ровинги (14) да бъдат извадени от обхвата на продукта поради факта, че те не се произвеждат от производителите от Съюза на стъклени влакна.
(52)
Три дружества в Съюза обаче бяха идентифицирани като производители на текстурирани ровинги с достатъчен капацитет за задоволяване на нуждите на пазара. При разследванията се установи, че всички отделни видове на разглеждания продукт имат еднакви основни физични, химични и технически характеристики и основно се използват за едни и същи цели, въпреки възможните разлики в крайните приложения. Поради това искането текстурираните ровинги да бъдат изключени от обхвата на продукта се отхвърля.
(53)
След оповестяването на окончателните заключения правителството на КНР заяви, че текстурираните ровинги следва да бъдат изключени, тъй като i) само един производител от Съюза доставя текстурирани ровинги на пазара в ограничени количества и поради това вносът на такива продукти не би могъл да причини вреда на промишлеността на Съюза, ii) поради факта, че текстурираните ровинги са различни от правите ровинги, тъй като последните имат по-добра якост в напречно направление при композитен профил, получен чрез пултрузия, и се получават чрез различен производствен процес и iii) противно на посоченото по време на първоначалното антидъмпингово разследване по отношение на преждите Комисията счита, че ограничената заменяемост не е фактор от значение, който да позволи изключването на текстурираните ровинги.
(54)
По отношение на първото твърдение Комисията отново отбелязва, че има няколко производители в Съюза, които имат капацитет да задоволяват нуждите на пазара от текстурирани ровинги, но само една понастоящем продава този вид продукт. Аргументът на правителството на КНР, че само един производител в Съюза всъщност продава продукта, по-скоро е показател за наличието на вреда, тъй като това означава, че ползвателите са се преориентирали към други доставчици извън Съюза, по-специално от КНР.
(55)
Що се отнася до второто твърдение, процесът на производство на текстурираните ровинги е идентичен с този на „нормалните“ ровинги, с изключение на това че има един допълнителен етап на вкарване на въздух в ровинга, което изисква само относително евтино допълнително оборудване и не променя основните технически и физични характеристики на продукта. Текстурираният ровинг само изглежда до известна степен по-обемен от „нормалния“ ровинг.
(56)
По отношение на третото твърдение Комисията е възприела същия подход, както и при предишното разследване, когато текстурираните ровинги също са били част от разглеждания продукт и искането за тяхното изключване е било отхвърлено. Не бяха изтъкнати аргументи, въз основа на които да се стигне до различно заключение.
(57)
Поради това искането текстурираните ровинги да бъдат изключени от обхвата на продукта се отхвърля.
2.3. Продукти, по отношение на които промишлеността на Съюза не е изправена пред конкуренция от страна на КНР
(58)
Правителството на КНР поиска продуктите, по отношение на които промишлеността на Съюза не е изправена пред конкуренция от страна на китайския внос (както е посочено в неповерителната версия на жалбата във връзка със субсидирането), да бъдат извадени от обхвата на продукта. Посочените продукти са нарязани влакна за употреба при мокри процеси (WUCS) и матове.
(59)
WUCS имат ограничен срок на годност и изискват по-високи транспортни разходи поради допълнителното тегло на съдържанието на вода. Въпреки това WUCS се търгуват в световен мащаб. При разследването се установи, че всички отделни видове на разглеждания продукт имат еднакви основни физични, химични и технически характеристики и основно се използват за едни и същи цели, въпреки някои разлики във външния вид и възможните разлики в крайните приложения. WUCS и матовете, подобно на другите видове на разглеждания продукт, се използват като материал за подсилване. Освен това твърдението на правителството на Китайската народна република, че някои китайски продукти от стъклено влакно все още не са налични в големи количества на пазара на Съюза, не изключва промяна в бъдещото поведение на стопанските субекти по отношение на износа на тези конкретни видове. Поради това искането тези продукти да бъдат изключени от обхвата на продукта се отхвърля.
(60)
След оповестяването на окончателните заключения правителството на КНР заяви, че i) само един производител от Съюза произвежда WUCS и поради това вносът на такива продукти не би могъл да причини вреда на промишлеността на Съюза, ii) производителите от Съюза не са претърпели никаква вреда от горепосочените продукти, тъй като промишлеността на Съюза е заявила в публичната версия на жалбата, че може да реализира печалба над 8 % - 10 % от тези продукти, iii) факта, че WUCS имат по-високо съдържание на вода, ограничен срок на годност и се получават чрез различен производствен процес и поради това във физическо и химично отношение са различни от нормалните нарязани влакна и iv) противно на посоченото по време на предишното антидъмпингово разследване по отношение на преждите Комисията счита, че ограничената заменяемост не е фактор от значение, който да позволи изключването на WUCS и на матовете.
(61)
Първото твърдение се отхвърля, тъй като няколко производители от Съюза продават WUCS, и поради това не е изключено промишлеността на Съюза да понесе вреда по отношение на този вид продукт.
(62)
Що се отнася до второто твърдение, фактът, че някои видове продукти в определен момент във времето са рентабилни, не е достатъчна причина те да бъдат изключени. Освен това WUCS се внасят в Съюза в много по-малки количества, отколкото другите продукти от стъклено влакно. Поради това маржът на печалбата за този единствен вид продукт не е представителен за разглеждания продукт.
(63)
Що се отнася до третото твърдение, разглежданият продукт не се определя в зависимост от съдържанието му на вода. Поради това съдържанието на вода във WUCS не е основание за тяхното изключване. В допълнение процесът на производство на WUCS е същият като този за получаване на нарязани влакна за употреба при сухи процеси (DUCS), с изключение на един от производствените етапи, представляващ етапа на изсушаване.
(64)
Що се отнася до четвъртото твърдение, Комисията е възприела същия подход, както и при предишното антидъмпингово разследване, когато WUCS също са били част от разглеждания продукт. Не бяха изтъкнати аргументи, въз основа на които да се стигне до различно заключение.
(65)
Поради това искането WUCS да бъдат изключени от обхвата на продукта се отхвърля.
3. Сходен продукт
(66)
Подобно на предишното антидъмпингово разследване бе установено, че разглежданият продукт и продуктите от стъклено влакно, произвеждани и продавани на вътрешния пазар на КНР, както продуктите от стъклено влакно, произвеждани и продавани в Съюза от промишлеността на Съюза, имат еднакви основни физични, химични и технически характеристики и употреби. Поради това тези продукти са сходни продукти за целите на настоящите разследвания по смисъла на член 1, параграф 4 от основния антидъмпингов регламент и на член 2, буква в) от основния антисубсидиен регламент.
В. СУБСИДИЯ
1. Въведение
(67)
В Дванадесетият петгодишен план за национално икономическо и социално развитие на КНР се подчертава стратегическата визия на правителството на КНР за подобряване и насърчаване на ключовите сектори, в която е включено, наред с другото, производството на продукти от стъклено влакно. По-специално в глава 9 от Дванадесетия петгодишен план се посочва следното относно преобразуването и обновяването на преработващата промишленост:
„Ние ще насочим силите си към разработването на нови материали като фотоволтаичното стъкло, свръхтънкото субстратно стъкло, специалните стъклени влакна и специалните керамични материали“
.
(68)
В раздел 3 от глава 9 на горепосочения план относно технологичното модернизиране на предприятията по-специално се заявява, че правителството на КНР „… ще насърчава предприятията да повишават възможностите си за разработване на нови продукти, да увеличават технологичното съдържание и добавената стойност на своите продукти и да актуализират и усъвършенстват своите продукти по-бързо“.
(69)
Освен това в глава 10, раздел 1 от същия план се посочва следното:
„При производството на нови материали целта ще бъде разработването на нови функционални материали, усъвършенствани структурни материали, влакна с високи показатели и изготвени от тях композитни материали, както и основни материали с общо предназначение“
.
(70)
Значението на нововъведенията и на новите материали като цяло е ясно посочено както в „Дванадесетата петгодишна програма за нововъведения в областта на промишлените технологии“, така и в документа „Национален план за дългосрочно развитие на науката и технологиите (2006-2020 г.)“.
(71)
Освен това в „Каталога с насоки за промишленото преструктуриране за 2011 г.“ (Решение № 9) по отношение на насърчаваната промишленост изрично е посочено „изтегляне на влакна от пещи за влакна от Е-стъкло […], разработване и производство на стъклени влакна с високи показатели и на продукти от тях“. Също така в „Каталога с насоки за отраслите с чуждестранни инвестиции“, в който се изброяват отраслите, в които се насърчават чуждестранните инвестиции (15), се посочва изрично производството на продукти от стъклени влакна и на специални стъклени влакна.
(72)
Правителството на КНР заяви, че тези планове представляват само насоки и не са обвързващи. Въпреки това в Дванадесетия петгодишен план е ясно посочено, че той е правно обвързващ:
„След обсъждане и одобрение от Националния народен конгрес настоящият план придобива правна сила“
.
(73)
След оповестяването правителството на КНР заяви, че разглежданият продукт представлява единствено стандартните продукти от стъклено влакно (Е-стъкло), а не по-напредналите в технологично отношение стъклени влакна с високи показатели (стъклени влакна със специално предназначение или S-стъкло). Поради това разглежданият продукт от настоящото разследване попада извън обхвата на насърчаваните отрасли, тъй като сред тях са единствено произвеждащите специални стъклени влакна или влакна с високи показатели. Правителството на КНР се позовава, наред с другото, на Дванадесетия петгодишен план, в който се споменават само „влакната с високи показатели“ и „специалните стъклени влакна“.
(74)
На първо място, разглежданият продукт представлява някои продукти от стъклено влакно. В определението на продукта не се прави разграничение дали тези продукти са произведени от стандартни стъклени влакна (наричани по-долу Е-стъкло) или от специални стъклени влакна (S-стъкло). На второ място, нито една от заинтересованите страна не е представила искане за изключване на продукти, в което да се твърди, че специалните стъклени влакна не следва да бъдат част от обхвата на продукта. На трето място, правителството на КНР не е оспорило факта, че то е насърчавало разработването на „специални стъклени влакна“. Дори продуктите от стандартни стъклени влакна например са посочени като промишленост, по отношение на която чуждестранните инвестиции се насърчават (вж. съображение 71).
(75)
Във всеки случай дори ако се приеме, че само разработването на стъклени влакна с високи показатели (например S-стъкло) се насърчава от правителството на КНР, при разследването не бе открита никаква разлика между промишлеността за производство на стандартни стъклени влакна, от една страна, и промишлеността за производство на специални стъклени влакна, от друга страна. Напротив, всички продукти от стъклено влакно, независимо дали са изработени от Е-стъкло или от стъклени влакна с високи показатели, като S-стъкло, са произведени от една и съща промишленост за стъклени влакна. В това отношение Комисията установи по-специално, че всички включени в извадката китайски производители износители използват както стандартните стъклени влакна (Е-стъкло), така и стъклените влакна с високи показатели (например S-стъкло) в производствения си процес, и че не съществува механизъм за ограничаване на предоставената подкрепа, било то под формата на преференциални заеми или на предоставяне на права за земеползване, на една част от производството. Следователно изричното насърчаване на разработването на продукти от стъклено влакно с високи показатели не е причина от правна или фактическа гледна точка за изключване на промишлеността за производство на стъклени влакна от общата политическа стратегия за насърчаване на предприятията да повишават възможностите си за разработване на нови продукти, да увеличават технологичното съдържание и добавената стойност на своите продукти и да актуализират и усъвършенстват своите продукти по-бързо.
(76)
От гореизложеното следва, че твърдението, според което разглежданият продукт не представлява част от насърчаваната промишленост, е неоснователно и поради това се отхвърля.
(77)
Освен това в „Решение № 40 на Държавния съвет за обнародване и изпълнение на „Временни разпоредби за насърчаване на промишленото приспособяване““ (наричано по-долу „Решение № 40“, заедно с „Временни разпоредби за насърчаване на промишленото приспособяване“) се посочва, че правителството на КНР ще подкрепя активно развитието на нови видове промишленост (16).
(78)
Въпреки че в Решение № 40 не се посочва изрично промишлеността за производство на стъклени влакна или по-общо промишлеността за производство на нови материали, в решението се дават указания на всички финансови институции да предоставят кредитна подкрепа само за насърчаваните проекти и се предвижда да бъдат провеждани „други преференциални политики по отношение на насърчаваните проекти“ (17). Поради това може да се стигне до заключението, че разпоредбите на Решение № 40 са били приложими към промишлеността за производство на стъклени влакна.
(79)
Правителството на КНР заяви, че в Решение № 40 само се предполага, че насърчаваните отрасли следва да получават кредитна подкрепа „в съответствие с принципите в областта на кредитирането“, и че не може да се направи извод, че тази подкрепа следва да се оказва на преференциална основа.
(80)
Разследването показа, че включените в извадката дружества са се възползвали от политиките на преференциално кредитиране. Някои от губещите предприятия са продължили да получават финансиране при преференциални условия. Поради това Комисията отхвърля твърдението на правителството на КНР, че кредитирането на промишлеността за производство на стъклени влакна се е извършвало „в съответствие с принципите в областта на кредитирането“. Ключовият момент е, че съгласно Решение № 40 всички финансови институции трябва да предоставят кредити на насърчаваните отрасли, към които спада промишлеността за производство на стъклени влакна, и че тази подкрепа de facto се предоставя при преференциални условия.
(81)
Освен това в националния план за средно- и дългосрочно развитие на науката и технологиите (2006-2020 г.) се поема ангажимент „да се отреди приоритетно значение на финансирането на политиките“, „да се насърчат финансовите институции да предоставят кредитиране при преференциални условия на по-значимите национални научни и технологични проекти за индустриализация“, „да се насърчат финансовите институции да подобрят и подсилят финансовите услуги за високотехнологичните предприятия“ и „да се провеждат политики на преференциално данъчно облагане за насърчаване на развитието на високотехнологичните предприятия“.
(82)
Производството на продукти от стъклено влакно попада в описанието на високотехнологично предприятие, което се доказва от броя на производителите със статут на високотехнологични предприятия и на предприятия с нови технологии в КНР. При разследването несъмнено бе установено, че някои от включените в извадката дружества са получили сертификат за високотехнологични предприятия и предприятия с нови технологии, като те биха могли да се ползват от преференциалното третиране, очертано в посочения по-горе национален план за средно- и дългосрочно развитие на науката и технологиите (2006-2020 г.).
2. Неоказване на съдействие и използване на наличните факти
2.1. Прилагане на разпоредбите на член 28, параграф 1 от основния антисубсидиен регламент към един производител износител
(83)
По време на проверката на място в едно от дружествата в КНР бе установено, че дружеството е подменило одитирания финансов отчет, който първоначално е представило на Комисията при отговора си на антисубсидийния въпросник. Дружеството не е оповестило доброволно тази информация и наличието на различен одитиран финансов отчет беше разкрито, едва когато от дружеството бе поискано да предостави оригинален екземпляр от финансовия отчет. Освен това новият отчет бе предоставен само на китайски език. Тъй като наличието на два комплекта одитирани финансови отчети е в нарушение на Международните стандарти за одит (№ 560: относно „последващи събития“), проверяващият екип подчерта, че това е сериозен въпрос, тъй като се пораждат съмнения относно достоверността на представените финансови отчети. Дружеството обясни, че одитираните финансови отчети, подадени първоначално при отговора на въпросника, са съдържали грешки и поради това са били заменени с нова версия, изготвена от същото одиторско дружество, на която е поставена задна дата и е издадена повторно със същия пореден номер като оригиналния доклад за финансовите отчети, който е бил унищожен.
(84)
След проверката на място и след като бе представен превод на „втория“ комплект финансови отчети, Комисията изпрати писмо на дружеството, в което се посочват конкретно и подробно причините, поради които счита, че някои от представените във въпросника данни не могат да се считат за проверени. Дружеството беше уведомено, че Комисията може да реши да направи констатациите си въз основа на наличните факти в съответствие с член 28, параграф 1 от основния антисубсидиен регламент и му бе предоставена възможност да изрази своето становище.
(85)
Дружеството представи становището си както в писмена форма, така и по време на изслушването със служителя по изслушванията. В отговора си то посочи наличието на още един (трети) комплект одитирани финансови отчети (във формата, използван за дружествата, допуснати до борсова търговия). Макар че не изглежда да има съществени разлики между „втория“ и „третия“ комплект отчети, последният въпреки това е много по-подробен и изчерпателен. Той вече е бил изготвен и макар да е бил на разположение на дружеството по време на проверката на място (18), Комисията не е била информирана своевременно по време на проверката за съществуването на този финансов отчет. За разлика от другите финансови отчети в тази „трета“ версия са изброени изрично и подробно всички субсидии (включително тяхното правно основание), които дружеството е получило по време на РП. Поради това разглеждането на този финансов отчет по време на проверката на място би било много полезно с цел да се направи насрещна проверка на цялата предоставена информация относно индивидуалните схеми, по които дружеството е получило субсидиране.
(86)
Комплектът от одитирани финансови отчети е документ от основно значение, за да бъде възможно извършването на надлежна проверка на предоставената от дружеството информация на Комисията по отношение, наред с другото, на получените безвъзмездни средства, заемите, правата за земеползване, отсрочването на данъци и т.н.
(87)
Както е посочено по-горе, сътрудничеството от страна на дружеството не беше налице и това създаде сериозна пречка за надлежната проверка на информацията, предоставена на Комисията, поради което тя не можа да провери надлежно получената информация относно, наред с другото, равнището на получените от дружеството субсидии. Вследствие на това Комисията не можа да изготви достатъчно точни констатации, по-специално по отношение на равнището на получените субсидии.
(88)
Бе счетено, че дружеството е предоставило подвеждаща информация и не е оказало необходимото съдействие. Поради това Комисията реши да приложи разпоредбите на член 28, параграф 1 от основния антисубсидиен регламент. Тъй като дружеството бе част от група, разпоредбите на член 28, параграф 1 от основния антисубсидиен регламент бяха приложени към цялата група.
(89)
За установяването на равнището на субсидиране на групата обаче Комисията използва действителните данни на двете дружества от групата, които бяха оказали пълно съдействие и при двете разследвания, като информацията от тях бе счетена за надеждна във връзка с равнищата им на субсидиране. Що се отнася до дружеството в рамките на групата, предоставило подвеждаща информация, равнището на субсидиране бе определено въз основа на наличните факти. При установяване на равнището на субсидиране за посочения правен субект използваните от Комисията налични факти бяха най-високото равнище на субсидиране, установено за всяка схема за субсидиране за всички правни субекти, принадлежащи към включените в извадката дружества или групи от дружества, посочени в съображение 30, които оказаха пълно съдействие при разследването.
(90)
След оповестяването жалбоподателят заяви, че използваната методология за определяне на равнището на субсидиране на групата не е правилна. Той изтъкна, че тъй като маржът на субсидията на групата представлява сумата от най-високите маржове на субсидията, установени за всяка схема за субсидиране за всяко от оказалите съдействие дружества, равнището би следвало да бъде много по-високо.
(91)
Това твърдение се основава на недоразумение. Методологията, използвана за изчисляване на равнището на субсидиране, описана в съображение 89 по-горе, е приложена единствено по отношение на дружеството (в рамките на групата), предоставило подвеждаща информация, а не за групата като цяло. Поради това твърдението беше отхвърлено.
(92)
Дружеството, предоставило подвеждаща информация, не е изнасяло разглеждания продукт. В рамките на групата износът на разглеждания продукт се е извършвал от едно от свързаните с него дружества. Последно споменатото дружество обаче оказа пълно съдействие при двете разследвания и предостави надеждна информация относно експортната цена на групата. Поради това предоставената информация бе използвана за окончателните констатации на Комисията в рамките на посочената процедура.
(93)
След оповестяването производителят износител заяви, че Комисията е допуснала грешка при прилагането на разпоредбите на член 28, параграф 1 от основния антисубсидиен регламент.
(94)
На първо място, беше заявено, че в изпратеното до дружеството писмо, в което Комисията е изложила подробно причините за предложеното прилагане на разпоредбите на член 28, параграф 1 от основния антисубсидиен регламент, въобще не е споменато, че информацията относно субсидиите не е могла да бъде проверена. Следователно Комисията не може да се позове на тази аргументация в своите окончателни заключения, тъй като на дружеството не е била дадена възможност да изложи становището си по този аргумент.
(95)
Това твърдение не може да бъде прието. В това писмо Комисията изрично е посочила, че „не може да се заключи, че информацията относно равнището на субсидиите, получени от [дружеството], е била проверена“. Във всеки случай дружеството е било напълно информирано за причините за прилагането на най-добрите налични факти в документа за окончателно оповестяване и му е била предоставена възможност да изрази становището си относно тях, което то също е направило.
(96)
На второ място, производителят износител заяви, че дори и Комисията да приложи разпоредбите на член 28, параграф 1 от основния антисубсидиен регламент, тя не следва да се позовава на данните на други дружества като основа за определяне на равнището на субсидиране, а по-скоро следва да се основава на реалния комплект от одитирани финансови отчети, тъй като това все още е „най-подходящата“ и „най-уместната“ информация относно равнището на субсидиране на дружеството.
(97)
Както е обяснено в съображения 83 - 88 по-горе, Комисията има сериозни съмнения относно достоверността на представените финансови отчети и поради това тя не би могла да се основава на тях при проверката на равнището на субсидиране за различните схеми и/или програми за субсидиране, като например преференциалните заеми и правата за земеползване, получени на занижени цени. Достоверните одитирани финансови отчети определено са от решаващо значение за проверката на точността и пълнотата на предоставената информация. Поради това Комисията трябваше да прибегне до най-добрите налични факти, за да определи равнището на субсидиране, което в този случай бе проверена информация относно съответните схеми за субсидиране от други оказали съдействие субекти. Поради това твърдението се отхвърля.
(98)
Дружеството освен това заяви, че Комисията погрешно е приложила международните счетоводни стандарти („IAS“) като критерий за отхвърляне на комплекта от заверени финансови документи. Според дружеството следва да се направи разграничение между функцията на комплекта одитирани финансови отчети и значението на международните счетоводни стандарти при оценка на третирането като дружество, работещо в условията на пазарна икономика, в рамките на антидъмпинговите процедури, от една страна, и на антисубсидийните процедури, от друга страна. Нарушение на международните счетоводни стандарти не може да представлява причина за прилагане на разпоредбите на член 28, параграф 1 от основния антисубсидиен регламент.
(99)
Комисията отбелязва, че нарушението на международните счетоводни стандарти, което бе открито по време на разследването, само по себе си не е било причина за прилагане на разпоредбите на член 28, параграф 1 от основния антисубсидиен регламент. Причината е фактът, че на Комисията са представени различни версии на комплекта от одитирани финансови отчети, което е породило съмнения относно тяхната достоверност и поради това Комисията е стигнала до заключението, че другата информация относно равнището на субсидиране не би могла да бъде проверена. Поради това твърдението се отхвърля.
(100)
Дружеството също така заяви, че използваната от Комисията методология за изчисляване на неговия марж на субсидията, състояща се в приемането на най-високата изравнителна ставка за всяка схема, установена по отношение на всеки оказал съдействие правен субект (а не всяка група) е необоснована. Дружеството заяви, че тази методология има недостатъци, тъй като дружествата в рамките на една и съща група може да решат да концентрират субсидиите в един конкретен субект в полза на цялата група.
(101)
Както е обяснено в съображение 89, при изчисляване на равнището на субсидиране в рамките на групата, Комисията е използвала действителните данни на две други дружества от групата, които са оказали съдействие при двете разследвания при изчисляване на равнището на субсидиране за цялата група. Наличните факти се отнасят само до един правен субект в рамките на групата, който е предоставил подвеждаща информация. За да определи равнището на субсидиране на правен субект в рамките на групата, Комисията е установила, че е най-целесъобразно изчисленията да се основават на същото равнище в рамките на корпоративната структура и да бъде взето предвид най-високото равнище на субсидиране, установено за всеки от правните субекти (в рамките на групата, ако е приложимо), принадлежащи към включените в извадката дружества или групи от дружества. Поради това твърдението се отхвърля.
2.2. Прилагане на разпоредбите на член 28, параграф 1 от основния антисубсидиен регламент към държавните банки
(102)
На Комисията не бе оказано съдействие от страна на държавните банки в КНР. Те бяха приканени да предоставят необходимата информация за целите на антисубсидийното разследване чрез попълване на въпросник. Поради това Комисията уведоми правителството на КНР, че смята да направи констатациите си въз основа на наличните факти в съответствие с член 28, параграф 1 от основния антисубсидиен регламент по отношение на информацията, свързана с държавните банки.
(103)
В отговор на писмото на Комисията и на последващото оповестяване правителството на КНР възрази относно прилагането на член 28, параграф 1 от основния антисубсидиен регламент, доколкото то засяга информацията, поискана от държавните банки. То заяви, че правителството на КНР е предоставило голямо количество информация в рамките на настоящото разследване. Комисията обаче установи, че тази информация не може да замести изцяло отговора от страна на държавните банки на специалните въпросници. Правителството на КНР не оспори факта, че държавните банки не са представили отговор на въпросника, нито че тези банки са държавна собственост. Поради това се наложи за своите констатации по отношение на държавните банки Комисията да разчита на наличните факти.
3. Разследвани схеми
(104)
Комисията изпрати въпросници на правителството на КНР, които включваха въпросници, предназначени за държавните банки, и на включените в извадката производители износители, като поиска информация относно схемите, за които се твърди, че включват отпускането на субсидии на промишлеността за производство на стъклени влакна. Бяха разследвани следните схеми:
а)
Преференциално кредитиране по политиките, гаранции и застраховки за промишлеността за производство на стъклени влакна:
-
Преференциално кредитиране по политиките
-
Програми за субсидиране под формата на експортни кредити
-
Експортни гаранции и застраховки за нови материали
-
Ползи от достъпа до офшорни холдингови дружества и изплащане на заеми от правителството
б)
Програми за отпускане на безвъзмездни средства:
-
Субсидии за развитието на програмите за известни търговски марки „Famous Brands“ и за водещи китайски световни търговски марки „China World Top Brands“
-
Безвъзмездни средства от централното правителство
-
Безвъзмездни средства от субцентралното държавно управление
-
Средства за разширяване в чужбина на промишлените отрасли в провинция Guangdong
в)
Държавни доставки на ресурси на занижени цени („LTAR“)
-
Държавни доставки на електрическа енергия
-
Държавни доставки на вода
-
Държавни доставки на суровини
-
Предоставяне от държавата на земя на занижени цени
г)
Програми за освобождаване и намаляване на подоходно облагане и други преки данъци
-
Програма за две години без данъчно облагане и три години с облагане на половин ставка „Two Free, Three Half“ за предприятия с чуждестранно участие („ПЧУ“)
-
Данъчни облекчения, свързани с подоходните данъци, за ориентирани към износ ПЧУ
-
Данъчни облекчения, свързани с подоходния данък, за ПЧУ въз основа на географското им местоположение
-
Освобождаване от местен подоходен данък и програми за намалени данъчни ставки за производствени ПЧУ
-
Данъчни облекчения за ПЧУ, които закупуват произведено в Китай оборудване
-
Данъчни облекчения за научноизследователска и развойна дейност, провеждана от ПЧУ
-
Възстановяване на данъци за реинвестиране на печалбите на ПЧУ в експортно ориентирани предприятия
-
Преференциални данъчни програми за ПЧУ, признати за високотехнологични предприятия или за предприятия с нови технологии
-
Данъчни облекчения за високотехнологични предприятия или за предприятия с нови технологии при участието им в определени проекти
-
Преференциална данъчна политика по отношение на подоходното облагане за предприятия от Североизточния регион
-
Данъчни програми на провинция Guangdong
-
Освобождаване от данък върху доходите от дивиденти, изплащани на някои местни предприятия във връзка с дела им в други китайски предприятия
-
Намалени ставки на корпоративния данък
д)
Програми в областта на косвените данъци и вносните мита:
-
освобождаване от ДДС за използване на внесено оборудване
-
намалени ставки на ДДС при закупуване от страна на ПЧУ на оборудване, произведено в Китай
-
освобождаване от ДДС и мита за покупки на дълготрайни активи по програмата за развитие за външната търговия
4. Преференциално кредитиране по политиките, други видове финансиране, гаранции и застраховки
4.1. Заеми при преференциални условия
а) Въведение
(105)
Констатациите по отношение на държавните банки бяха направени въз основа на наличните факти в съответствие с член 28, параграф 1 от основния антисубсидиен регламент, както е обяснено в точка В.2.2.
б) Правно основание
(106)
Кредитирането при преференциални условия в КНР е уредено в следните правни разпоредби: Закон на КНР за търговските банки („Закон за банковото дело“) (2003 г.), Общи правила относно кредитирането, публикувани от Китайската народна банка („КНБ“) на 28 юни 1996 г., и Решение № 40 на Държавния съвет.
в) Констатации от разследването
Съществуване на субсидия
(107)
Въпреки че китайските органи предоставиха твърде ограничена информация относно дяловото участие/собствеността на банките в КНР, при разследването въз основа на наличните факти се установи, че китайският финансов пазар се характеризира със значително държавно влияние и контрол. При извършването на анализа дали банките притежават, разполагат с държавна власт или я упражняват (т.е. дали са публични органи), Комисията използва цялата налична информация не само във връзка с държавната собственост в банките, но и във връзка с други характеристики, като например присъствието на държавни служители в съвета на директорите, държавното влияние и контрол върху дейностите на банките, изпълнението на държавни политики или обслужването на държавни интереси и дали банковите образувания са създадени с нормативен акт.
(108)
От наличната информация се стигна до заключението, че държавните банки, които са изцяло държавна собственост, и са със съвет на директорите, който е доминиран от правителството на КНР, имат най-голям пазарен дял и са основните участници на китайския финансов пазар. Държавните банки са обект на правни норми, които изискват от тях, inter alia, да провеждат кредитната си дейност в съответствие с нуждите на националната икономика, да предоставят кредитна подкрепа за насърчаваните проекти (19) или да отдават приоритетно значение на развитието на отраслите в областта на високите и новите технологии (20).
(109)
Друг признак за намесата на държавата на китайския финансов пазар е ролята, която КНБ играе при определянето на специфичните ограничения по отношение на начина, по който се определят и променят лихвените проценти (21). От финансовите институции се изисква да отпускат заеми при лихвени проценти, които са в определени рамки спрямо референтния лихвен процент на КНБ. За заемите, отпускани при преференциални условия, не се допуска възходящо развитие на лихвените проценти. Ограниченията по отношение на лихвените проценти по заемите и наложените прагове на лихвените проценти по депозитите водят до положение, при което банките имат гарантиран достъп до евтин капитал (поради регулирането на лихвените проценти по депозитите) и могат да отпускат заеми на избраните промишлени отрасли при изгодни лихвени проценти в съответствие с правителствената политика, при която от банките се изисква активно да подкрепят някои насърчавани и/или високотехнологични отрасли, като промишлеността за производство на стъклени влакна.
(110)
Комисията поиска разяснения от правителството на КНР относно определението и формулировката в циркуляр № 251, както и относно съществувалото преди това законодателство (Циркуляр на КНБ относно разширяването на обхвата на вариация на лихвения процент по заемите, отпускани от финансовите институции - YinFa № 250, 2003 г.). Както обаче е описано в точка В.2.2 по-горе, правителството на КНР не представи тези циркуляри. Правителството на КНР заяви обаче, че циркуляр № 250 е отменен с циркуляр № 251 и че минималният праг на лихвените проценти по кредитите е премахнат, считано от юли 2013 г., и поради това в банковия сектор няма държавна намеса.
(111)
Премахването на минималния праг на лихвените проценти по кредитите обаче е извършено по време на разследвания период. Съответно КНБ е оказвала влияние върху определянето на лихвените проценти от държавните банки през основната част от разследвания период. Освен това при разследването не бе установено наличието на някакъв непосредствен ефект от това премахване върху заемите, получени от включените в извадката производители. При всички случаи минималният праг на лихвените проценти, прилаган през разследвания период, не е единственият аргумент, поради който Комисията счита държавните банки за публични органи.
(112)
Констатациите, направени в хода на антисубсидийните разследвания относно слънчевите панели (22) и слънцезащитното стъкло (23), при които беше установено, че държавните банки в КНР действат като публични органи (вж. съображения 158 - 168 от регламента относно слънчевите панели и съображение 73 от регламента относно слънцезащитното стъкло), също така са налични факти от настоящото разследване по отношение на статута на държавните банки като публични органи. Тези факти са обобщени, както следва:
-
държавните банки имат най-голям пазарен дял и са основните участници на пазара в КНР;
-
въз основа на наличните факти държавните банки се контролират от правителството посредством собствеността в тях и административния контрол върху търговското им поведение, включително върху ограниченията по отношение на лихвените проценти, които могат да предлагат;
-
законът за банковото дело и други закони и нормативни уредби налагат на банките да отпускат заеми в зависимост от нуждите на националната икономика, да предоставят кредитна подкрепа за насърчаваните проекти и да отдават приоритет на високотехнологичните предприятия и на предприятията с нови технологии.
(113)
Въз основа на горепосоченото се прави заключението, че държавните банки изпълняват правителствени функции от името на правителството на КНР, а именно задължително насърчаване на някои отрасли от икономиката в съответствие с държавното планиране и документите относно политиките. Обширното държавно участие в държавните банки потвърждава, че при изпълнението на своите публични функции банките се контролират от държавата. Правителството на КНР упражнява значителен контрол върху държавните банки посредством всеобхватната му намеса във финансовия сектор и изискването към държавните банки да следват неговите политики. Поради това държавните банки се считат за публични органи, защото те притежават държавна власт, разполагат с нея и я упражняват.
(114)
След оповестяването правителството на КНР оспори това заключение, като заяви, че Комисията не е посочила причините, поради които счита, че държавните банки са публични органи. Комисията е удовлетворена, че изложените в горепосочените съображения факти обосновават заключението, че държавните банки са публични органи.
(115)
Докато огромното мнозинство от заемите, получени от включените в извадката производители износители, са предоставени от държавни банки, при разследването бе установено, че малка част от заемите са предоставени от частни банки. Поради това Комисията извърши анализ относно това дали правителството на КНР упълномощава и/или възлага на частните банки в КНР да предоставят заеми при преференциални условия на производителите на стъклени влакна по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка iv) от основния антисубсидиен регламент.
(116)
В член 34 на Закона за банковото дело се посочва, че на банките се дават също така указания да „извършват кредитната си дейност в зависимост от нуждите на националната икономика и общественото развитие и в духа на държавните промишлени политики“ (24).
(117)
Разследването показа по отношение на включените в извадката производители износители, че лихвените проценти, прилагани от държавните и частните банки, по принцип са на много сходни равнища. Това показва, че държавните банки, които са основните действащи лица на банковия и кредитния пазар в КНР, определят равнищата на лихвените проценти и че частните банки просто се съобразяват с тези проценти, определени от държавните банки (публични органи).
(118)
При тези обстоятелства се стигна до заключението, че частните банки не определят своите проценти независимо от намесата на държавата и че стратегията относно кредитирането на частните банки се ръководи от правителството на КНР.
(119)
След оповестяването правителството на КНР оспори тълкуването на Комисията на член 34 от Закона за банковото дело, като посочи, че „Комисията намира в член 34 смисъл, който очевидно не съществува в него“. Правителството на КНР насочи вниманието на Комисията към други членове на Закона за банковото дело, а именно членове 4, 5 и 7, целта на които е да се гарантира, че заемите се отпускат без намеса и след извършване на кредитна оценка.
(120)
Комисията признава, че тези членове съществуват, но счита, че те следва да се разбират и тълкуват предвид разпоредбите на член 34. В това отношение следва да се припомни, че нито правителството на КНР, нито съответните банки или включените в извадката дружества са били в състояние да докажат, че заемите са отпускани без намеса или след извършване на съответната кредитна оценка. Напротив, при разследването бе установено, че един от производителите износители е реализирал загуби, но независимо от това е успял да получи заеми от банки при нормални лихвени проценти без каквато и да е надбавка за риск, свързан с неговото затруднено финансово положение.
(121)
Поради това Комисията стига до заключението, че правителството упълномощава и възлага на частните банки да предоставят финансиране при преференциални условия по начин, подобен на използвания от държавните банки, и поради това е налице финансово участие по смисъла на член 3, параграф 1, буква а) подточка iv) от основния антисубсидиен регламент.
Специфичност
(122)
Що се отнася до банките, предоставили заеми на оказалите съдействие производители износители, мнозинството от тях са държавни банки и в крайна сметка са под контрола на правителството на КНР. Сред тях са по-големите търговски банки и банките от стратегическо значение за политиките в КНР, като Китайската банка за развитие, банка EXIM, Китайската земеделска банка, Китайската банка (Bank of China), Китайската строителна банка и Китайската промишлена и търговска банка.
(123)
Освен това Комисията отбелязва, че правителството на КНР насочва преференциалното кредитиране към ограничен брой отрасли. Например в Решение № 40 се посочва, че правителството на КНР ще подкрепя активно развитието на отрасли за производството на нови материали, а промишлеността за производство на стъклени влакна се смята за промишленост за производството на нови материали. Също така на всички финансови институции са дадени указания да предоставят кредитна подкрепа само за насърчаваните проекти - категорията, към която принадлежат и проектите в областта на стъклените влакна. В това решение се обещава да бъдат провеждани и „други преференциални политики по отношение на насърчаваните проекти“.
(124)
Правителството на КНР заяви, че Комисията погрешно се е позовала на Решение № 40, тъй като разглежданият продукт не е класифициран като насърчавана промишленост. Освен това дори да се приеме, че промишлеността е насърчавана, правителството заяви, че позоваването на Решение № 40 не може да бъде разширено, така че да обхване дадена промишленост, която не е посочена в списъка в Решение № 9 („Каталога с насоки за промишленото преструктуриране за 2011 г.“).
(125)
Включените в извадката производители износители принадлежат към категориите „насърчавани отрасли“, както е установено по-горе (съображения 67 - 76), и към „отраслите в областта на високите и новите технологии“. Освен това, противно на твърдението на правителството, специалните стъклени влакна и продуктите от тях, както и пещите за производството на Е-стъкло изрично са изброени в глава XII, точка 6 от Решение № 9 (25). Поради това твърдението е необосновано.
Полза
(126)
Налице е полза, доколкото заемите от правителството или заемите от частни органи, които правителството е упълномощило или на които е възложило тази дейност, се предоставят при по-благоприятни условия в сравнение с тези, от които получателят би могъл да се ползва на пазара.
Необходимост от използване на референтна стойност
(127)
Комисията си постави за задача да провери оценките на кредитния риск, извършени от банките, които са заели средства на включените в извадката дружества износители през разследвания период. Някои от производителите износители са работили на загуба. Въпреки това те са успели да получат заеми от банки при референтния лихвен процент, без надбавка за риск, свързан с тяхното влошаващо се финансово състояние. Поради това Комисията имаше основания да постави въпроса дали заемите, отпуснати на дружества в областта на производството на стъклени влакна, са се основавали на добросъвестна оценка на риска, и дали лихвеният процент е определен вследствие на такава оценка.
(128)
Както е обяснено по-горе, тъй като заемите, предоставени от китайските банки, показват наличие на съществена държавна намеса в банковия сектор и не отразяват лихвените проценти, които са характерни за един функциониращ банков пазар, беше конструирана подходяща пазарна референтна стойност по метода, описан по-долу. Освен това, поради липсата на съдействие от страна на правителството на КНР, Комисията прибягна и до използване на наличните факти, за да определи подходяща референтна стойност на лихвения процент.
(129)
При конструирането на подходяща референтна стойност за заемите в ренминби юани (RMB) се счита за обосновано прилагането на китайските лихвени проценти, коригирани така, че да отразяват обичайния пазарен риск. При положение че актуалното финансово състояние на износителите е било установено в условията на изкривявания на пазара на банкови кредити и не съществува надеждна информация от китайските банки относно измерването на риска и определянето на кредитния рейтинг, се счита за необходимо да не се приема кредитоспособността на китайските износители такава каквато е, а да се приложи надбавка, която да отразява потенциалното въздействие от нарушените условия на китайския пазар върху финансовото им състояние.
(130)
Това важи и за заемите в чуждестранни парични единици. Като референтна стойност бяха използвани издадените по време на РП корпоративни облигации с рейтинг „BB“ със съответни номинални стойности.
(131)
Както е обяснено по-горе, от правителството на КНР и от оказалите съдействие производители износители беше поискано да предоставят информация за кредитните политики на китайските банки и за начина на отпускане на заеми на производителите износители. Такава информация обаче не бе предоставена. С оглед на тази липса на съдействие и като се има предвид целият наличен набор от факти и в съответствие с разпоредбите на член 28, параграф 6 от основния антисубсидиен регламент, се счита за целесъобразно на всички дружества в Китай да бъде даден единствено най-високият рейтинг по отношение на облигациите „Non-investment grade“ (спекулативен клас) (BB при Bloomberg), като към стандартния кредитен лихвен процент на Китайската народна банка се добавят съответните премии, които могат да се очакват от облигации, издадени от дружества с такъв рейтинг.
(132)
Поради това за изчисляване на референтната стойност на лихвения процент по заемите, отпуснати на включените в извадката дружества по време на РП, бе изчислена рискова премия, като бе използвана разликата между лихвените проценти по облигациите, емитирани от дружества с рейтинг BB, и облигациите, емитирани от дружества с рейтинг AAA (който представлява кредитният рейтинг на облигациите, емитирани от КНР), така както са регистрирани от Bloomberg. Тази рискова премия след това бе добавена към публикуваните лихвени проценти на КНБ за облигациите с рейтинг BB, като се вземе предвид срокът на заемите.
(133)
Ползата за производителите износители беше изчислена като разликата между действително платената лихва през РП от дружествата и лихвата, които би била платена, ако референтната стойност на лихвения процент е била приложена към заемите. Тази полза след това бе изразена като процент от общия оборот на всеки оказал съдействие производител износител.
(134)
След оповестяването правителството на КНР заяви, че Комисията не е следвало да посочва каквато и да е референтна стойност за изчисляване на ползата, тъй като според него заемите са били предоставени при пазарни условия и поради това не е била реализирана никаква полза.
(135)
Както е обяснено в съображения 127 - 130, условията на пазара на банкови заеми в КНР са нарушени и поради това Комисията счита, че е напълно обосновано използването на референтна стойност.
(136)
Освен това правителството на КНР заяви, че изборът от страна на Комисията на тази конкретна референтна стойност не е било достатъчно мотивирано.
(137)
Комисията счита, че при конструирането на подходяща референтна стойност за заемите се счита за обосновано прилагането на китайските лихвени проценти, коригирани така, че да отразяват обичайния пазарен риск. При положение че актуалното финансово състояние на износителите е било установено в условията на изкривявания на пазара и не съществува надеждна информация от китайските банки относно измерването на риска и определянето на кредитния рейтинг, се счита за необходимо да се приложи надбавка, която да отразява потенциалното въздействие от нарушените условия на китайския пазар върху финансовото им състояние.
г) Заключение
(138)
Въз основа на констатациите от разследването Комисията стига до заключението, че по време на РП промишлеността за производство на стъклени влакна в КНР се е възползвала от заеми при преференциални условия както от държавни, така и от частни банки. Финансирането на промишлеността за производство на стъклени влакна представлява субсидия по смисъла на основния антисубсидиен регламент, тъй като е налице:
а)
финансово участие от страна на правителството, както е посочено в член 3, параграф 1, буква а), подточка i),
б)
упълномощаване и възлагане от правителството, както е посочено в член 3, параграф 1, буква а), подточка iv), и
в)
по този начин е реализирана полза, както се изисква в член 3, параграф 2.
(139)
С оглед на наличието на финансово участие, на полза за производителите износители и на специфичен характер, посочената субсидия е подлежаща на изравняване.
д) Изчисляване на размера на субсидията
(140)
В член 6, буква б) от основния антисубсидиен регламент се предвижда, че ползата от заемите при преференциални условия следва да се изчисли като разлика между сумата на изплатените лихви и стойността, която предприятието би платило за подобен търговски заем на пазара. Както е посочено по-горе, при липсата на аргументирана оценка на риска Комисията определи пазарна референтна стойност за сравними търговски заеми.
(141)
Ползата беше изчислена за РП като разликата между действително платената лихва по време на този период и лихвата, която би била платена при използване на референтната стойност.
(142)
Един от производителите износители заяви, че при изчисляването на ползата Комисията е използвала погрешен лихвен процент, който действително е платен от дружеството по един заем. Това искане беше прието и Комисията преразгледа изчислението. Преразгледаното изчисление обаче не наложи промени на установения марж на субсидията.
(143)
Изчислените маржове на субсидията за включените в извадката производители износители въз основа на тази методология са, както следва:
Заеми при преференциални условия
Наименование на дружеството
Марж на субсидията
Chongqing Polycomp International Corporation
6,3 %
Jiangsu Changhai Composite Materials Holding Co., Ltd (26)
2,6 %
Jushi Group Co., Ltd; Jushi Group Chengdu Co., Ltd; Jushi Group Jiujiang Co., Ltd
7,4 %
4.2. Други схеми за преференциално кредитиране
(144)
По време на РП включените в извадката производители износители не са се възползвали от финансово участие в рамките на останалите схеми за преференциално кредитиране, посочени в раздел В.3 по-горе.
5. Програми за отпускане на безвъзмездни средства
(145)
По време на РП включените в извадката дружества не са се възползвали от финансово участие в рамките на програмите за известни търговски марки „Famous Brands“, за водещи китайски световни търговски марки „China World Top Brands“ и „Средства за разширяване в чужбина на промишлените отрасли в провинция Guangdong“.
5.1. Специфични програми за отпускане на безвъзмездни средства и безвъзмездни средства
а) Въведение
(146)
Включените в извадката дружества са получили еднократни безвъзмездни средства от различни публични органи на различно равнище, от които са реализирали полза по време на РП. Счита се, че тези безвъзмездни средства попадат в обхвата на твърденията в жалбата относно програмите за отпускане на безвъзмездни средства, тъй като в нея се твърди, че производители на стъклени влакна са получавали еднократни безвъзмездни средства от провинциалните и местните органи на управление и че те са реализирали полза, доколкото средствата са предоставяни без адекватно аргументиране.
(147)
Комисията предложи да бъдат проведени консултации с правителството на КНР по отношение на тези специфични безвъзмездни средства.
(148)
Правителството на КНР се противопостави на провеждането на консултации с твърдението, че това не би било в съответствие със Споразумението за субсидиите и изравнителните мерки („Споразумението за СИМ“), тъй като такива консултации следва да се извършват преди започването на разследването, и че проверката на информацията относно всяка отделна схема би представлявало непропорционално бреме за китайските власти.
(149)
В повечето случаи тези безвъзмездни средства представляват незначителни по размер суми. Поради това Комисията не проведе по-нататъшно разследване по отношение на тях.
(150)
Въпреки това Комисията разследва по-специално една сравнително голяма сума безвъзмездни средства, предоставени на едно от включените в извадката дружества за целите на изграждане на общежития за неговите служители, като за тях се счита, че са свързани с твърденията в жалбата относно програмите за отпускане на безвъзмездни средства.
б) Заключение
(151)
Ad hoc характерът на безвъзмездните средства, посочени по-горе, показа ясно, че те не са били достъпни за други дружества и поради това са специфични по смисъла на член 4, параграф 2, буква а) от основния антисубсидиен регламент. Въз основа на събраните доказателства по отношение на получаването на тези безвъзмездни средства и при липсата на друга информация Комисията счете тези безвъзмездни средства за субсидия по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка i) и член 3, параграф 2 от основния антисубсидиен регламент, като по този начин е реализирана полза за засегнатия производител износител.
(152)
След оповестяването получилото безвъзмездните средства дружество заяви, че тези средства са му отпуснати за обновяване на дълготрайни активи, които се амортизират за период от 50 години. Поради това тази субсидия следва да бъде разпределена за период от 50 години, като при изчисляването на маржа на субсидията следва да се вземе предвид само 1/50 от нея, което съответства на ползата, получена по време на РП.
(153)
Дружеството не предостави никакви доказателства, обосноваващи период на амортизация от 50 години за инвестиции в дълготрайни активи - в настоящия случай става въпрос за сграда, използвана като спални помещения за персонала. Действителният срок на амортизация на дълготрайните активи на дружеството по принцип е много по-кратък и съответства на срок от 10 до 20 години. Въз основа на това ползата, произтичаща от посочените безвъзмездни средства, е пренебрежимо малка и поради това не следва да подлежи на изравнителни мерки.
6. Програми за освобождаване от преки данъци или данъчни облекчения
6.1. Програма за две години без данъчно облагане и три години с облагане на половин ставка („two free, three half“) за предприятия с чуждестранно участие
а) Въведение
(154)
Програмата за две години без данъчно облагане и три години с облагане на половин ставка („two free, three half“) дава възможност на предприятията с чуждестранно участие (ПЧУ) да не плащат корпоративен подоходен данък през първите две години и да плащат само 12,5 % вместо 25 % през следващите три години.
б) Правно основание
(155)
Правното основание на тази програма е член 8 от Закона на Китайската народна република за подоходното данъчно облагане на предприятията с чуждестранно участие и чуждестранните предприятия („FIE Tax Law“) и член 72 от Правилника за прилагане на Закона на Китайската народна република за подоходното данъчно облагане на предприятията с чуждестранно участие и чуждестранните предприятия. Според правителството на КНР тази програма е била прекратена съгласно член 57 от Закона за облагането на доходите на предприятията („EIT Law“) от 2008 г. с преходен период до края на 2012 г. Поради това от законодателството става ясно, че по тази схема ще има полза през данъчната 2012 г.
в) Констатации от разследването
(156)
През финансовата 2012 г. дружествата са реализирали ползи по схемата „two free, three half“, след което, според правителството на КНР, прилагането на схемата е било преустановено. При всички положения нито едно от включените в извадката дружества не е предприятие с чуждестранно участие, което би могло да отговаря на условията за прилагане на посочената данъчна схема по време на РП.
г) Заключение
(157)
Включените в извадката дружества не са се ползвали от финансово участие в рамките на посочената програма по време на РП. При разследването освен това бе установено, че правителството на КНР действително е преустановило прилагането на схемата.
6.2. Високотехнологични предприятия и предприятия с нови технологии
а) Въведение
(158)
Тази програма позволява на дружествата, които могат да докажат, че отговарят на определен набор от критерии, да бъдат признати за „високотехнологични предприятия и предприятия с нови технологии“, за да получават намаление до 15 % на своя корпоративен подоходен данък в сравнение със стандартната ставка от 25 %.
б) Правно основание
(159)
Правното основание на тази програма е член 28, параграф 2 от Закона за облагането на доходите на предприятията („EIT law“) от 2008 г. и Административните мерки за определяне на високотехнологичните предприятия и предприятията с нови технологии (Guo Ke Fa Huo [2008 г.] № 172), както и член 93 от Правилника за прилагане на Закона за облагането на доходите на предприятията, заедно с Известието на Държавната данъчна администрация по въпросите, свързани с облагането на доходите на високотехнологичните предприятия и предприятията с нови технологии (Guo Shui Han [2008 г.] № 985).
в) Констатации от разследването
(160)
Тази схема се прилага по отношение на високотехнологичните предприятия и предприятията с нови технологии, които са признати като такива от правителството на КНР. За да отговарят на условията по тази схема, предприятията трябва да притежават основни неограничени права на интелектуална собственост и трябва да отговарят на определени изисквания, които са посочени в правното основание и са обобщени, както следва:
а)
тяхното производство да е включено в обхвата на продуктите в областта на високите технологии с ключова държавна подкрепа;
б)
общите разходи за научноизследователска и развойна дейност да съставляват 3 - 6 % от общите приходи от продажбите;
в)
доходът им от високотехнологични продукти и продукти на новите технологии да съставлява над 60 % от общите приходи от продажбите;
г)
служителите, ангажирани с НИРД, да съставляват 10 % от общия брой на служителите;
д)
да са изпълнени другите изисквания, определени в „Административните мерки за високотехнологичните предприятия и предприятията с нови технологии за 2008 г.“
(161)
Беше установено, че някои от включените в извадката дружества са използвали тази схема и по този начин са плащали само 15 % вместо 25 % корпоративен подоходен данък. Тези дружества са подали заявления да бъдат признати за високотехнологични предприятия и предприятия с нови технологии и са получили официално уведомление, че отговарят на критериите по схемата, и следователно ще имат право да попълнят данните за корпоративния данък в данъчните си декларации в съответствие с този факт.
г) Заключение
(162)
Комисията счита, че тази схема представлява субсидия по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) и член 3, параграф 2 от основния антисубсидиен регламент, тъй като се предоставя финансово участие под формата на пропуснати приходи от правителството на КНР, което води до реализиране на полза за засегнатите дружества. Ползата за получателите се равнява на данъчната икономия.
(163)
Тази субсидия е специфична, както е определено в член 4, параграф 2, буква а) от основния антисубсидиен регламент, тъй като е ограничена до предприятия, които са сертифицирани като високотехнологични предприятия и предприятия с нови технологии, и които са спазили всички изисквания на административните мерки за 2008 г. Засегнатите производители износители, включени в извадката, са получили такова сертифициране. От законодателството или органа, предоставящ безвъзмездните средства, не са установени обективни критерии за допускане до схемата.
(164)
След оповестяването правителството на КНР оспори заключенията на Комисията с твърдението, че критериите за допустимост са обективни и се прилагат еднакво за всички дружества в КНР. Поради това те не изпълняват критерия за специфичност.
(165)
Комисията не приема това твърдение. Безвъзмездните средства се предоставят само на дружества със специфични характеристики (високотехнологични предприятия и предприятия с нови технологии), а не на всички видове промишленост и на всички отрасли. Освен това допускането също не е автоматично, а зависи от предоставянето на сертификат за високотехнологично предприятие и предприятие с нови технологии, който се издава след процедура за преценка от страна на компетентния орган. Следователно схемата е специфична по своя характер.
(166)
Поради това Комисията счита тази субсидия за подлежаща на изравняване.
д) Изчисляване на размера на субсидията
(167)
Комисията изчисли размера на подлежащата на изравняване субсидия като разликата между размера на данъка, който обикновено се плаща по време на РП, и сумата на действително платения данък по време на РП от засегнатите дружества.
Високотехнологични предприятия и предприятия с нови технологии
Наименование на дружеството
Марж на субсидията
Chongqing Polycomp International Corporation
0,0 %
Jiangsu Changhai Composite Materials Holding Co., Ltd (27)
1,3 %
Jushi Group Co., Ltd; Jushi Group Chengdu Co., Ltd; Jushi Group Jiujiang Co., Ltd
0,8 %
6.3. Данъчни облекчения, свързани с подоходните данъци, за ПЧУ, които закупуват произведено в Китай оборудване
а) Въведение
(168)
Тази програма дава на дружествата право на данъчни кредити за закупуване на оборудване, произведено в рамките на страната, ако даден проект отговаря на промишлените политики на правителството на КНР. Към пределното увеличаване на данъчното задължение от предходна година може да се приложи данъчен кредит до 40 % от цената на закупуване на оборудване, произведено в страната.
б) Правно основание
(169)
Правното основание на тази програма са Временните мерки за данъчен кредит по отношение на данъците върху доходите за предприятия с цел инвестиция в произведено в рамките на страната оборудване за проекти за технологично обновяване от 1 юли 1999 г. и Известие на Държавната данъчна администрация относно прекратяване на прилагането на политиката в областта на данъчните облекчения и освобождаването от данъци върху доходите на предприятията по отношение на техните инвестиции при закупуване на произведено в страната оборудване, № 52 [2008 г.] на Държавната данъчна администрация, в сила от 1 януари 2008 г.
в) Констатации от разследването
(170)
Правителството на КНР заяви, че тази програма е преустановена от януари 2008 г. съгласно гореспоменатото Известие № 52. При разследването обаче бе установено, че едно от включените в извадката дружества се е възползвало от нея по време на РП.
г) Заключение
(171)
Тази програма представлява субсидия съгласно член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) от основния регламент, тъй като предоставя финансово участие под формата на пропуснати приходи от правителството на КНР. Тя предоставя полза на получателите съгласно член 3, параграф 2 от основния антисубсидиен регламент, равностойна на данъчните икономии. Тази субсидия е специфична съгласно член 4, параграф 4, буква б) от основния антисубсидиен регламент, тъй като данъчната икономия зависи от използването на местни вместо вносни стоки.
д) Изчисляване на размера на субсидията
(172)
Комисията изчисли размера на подлежащата на изравняване субсидия като разликата между размера на данъка, който обикновено се плаща по време на РП, и сумата на действително платения данък по време на РП от засегнатите дружества.
(173)
Процентът на субсидията, установен по отношение на тази субсидия по време на РП за Jiangsu Changhai Group, възлиза на 0,2 %.
(174)
След оповестяването един производител износител заяви, че той не отговаря на изискванията за възползване от финансово участие по схемата „данъчни облекчения, свързани с подоходните данъци, за ПЧУ, които закупуват произведено в Китай оборудване“, тъй като не е дружество с чуждестранни инвестиции. Поради това Комисията погрешно е приела, че е получил полза по тази схема въз основа на наличните факти. Той също така заяви, че е установено наличието на незначителни грешки в изчисленията. И двете твърдения бяха приети и изчислението на маржа на субсидията бе съответно преразгледано.
6.4. Други схеми за освобождаване от преки данъци или програми за данъчни облекчения
(175)
Бе проведено разследване и относно данъчните облекчения за НИРД. Тази мярка обаче е била свързана с незначителни по размер суми. Поради това Комисията не проведе по-нататъшно разследване по отношение на нея.
(176)
По време на РП включените в извадката производители износители не са се възползвали от финансово участие в рамките на останалите програми за освобождаване от данъци, посочени в раздел В.3 по-горе.
7. Програми в областта на косвените данъци и вносните мита
7.1. Освобождаване от ДДС и отстъпки от вносните мита за използването на вносно оборудване
а) Въведение
(177)
Програмата предвижда освобождаване от ДДС и вносни мита в полза на ПЧУ или местни предприятия по отношение на вноса на капиталово оборудване, използвано в производствения им процес. За да се ползва от освобождаването, оборудването трябва да не е включено в списък с оборудване, което не отговаря на изискванията, а кандидатстващото предприятие трябва да получи сертификат за насърчаван от държавата проект, издаден от китайските власти или от Националната комисия за развитие и реформи (НКРР) в съответствие със съответното законодателство в областта на инвестициите, данъчното облагане и митниците.
б) Правно основание
(178)
Правното основание на тази програма е Циркуляр на Държавния съвет относно адаптирането на данъчните политики по отношение на вносното оборудване Guo Fa № 37/1997, Известие на Министерството на финансите, Главно управление на митниците и Държавната данъчна администрация относно коригирането на определени преференциални политики относно вносните мита, Обявление на Министерство на финансите, Главно управление на митниците и Държавната данъчна администрация [2008 г.] № 43, Известие на НКРР относно въпросите от значение във връзка с връчването на потвърдителни писма за проекти с национално или чуждестранно финансиране, чието развитие се насърчава от държавата, № 316/2006 от 22 февруари 2006 г. и Каталог на неподлежащите на освобождаване от мита вносни артикули за предприятия с чуждестранно участие или местни предприятия - 2008 г.
в) Констатации от разследването
(179)
Всички включени в извадката дружества са се възползвали от тази схема.
г) Заключение
(180)
Счита се, че тази програма предоставя финансово участие под формата на пропуснати приходи от страна на правителството на КНР по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii), като ПЧУ и други отговарящи на условията местни предприятия се освобождават от плащане на ДДС и/или митнически такси, които иначе биха дължали. Следователно програмата води до реализиране на полза за дружествата получатели по смисъла на член 3, параграф 2 от основния антисубсидиен регламент. Програмата е специфична по смисъла на член 4, параграф 2, буква а) от основния антисубсидиен регламент, тъй като в законодателството, съгласно което действа предоставящият субсидията орган, достъпът до нея се ограничава до предприятия, които инвестират в специфични категории дейности, определени изчерпателно от правните разпоредби и включени или в категорията на насърчаваните отрасли или в категория Б на ограничаваните отрасли съгласно Каталога с насоки за секторите за чуждестранни инвестиции и трансфер на технологии, или тези, които са в съответствие с Каталога на ключовите сектори, продукти и технологии, чието развитие се насърчава от държавата.
(181)
След оповестяването правителството на КНР оспори заключенията на Комисията с твърдението, че критериите за допустимост са обективни и се прилагат еднакво за всички дружества в КНР. Поради това те не изпълняват критерия за специфичност. Правителството на КНР обаче не посочи никакви конкретни разпоредби в законодателството, които да подкрепят неговото становище, и не предостави никакви убедителни доказателства, че правото на получаване на субсидията възниква автоматично.
(182)
Правителството на КНР, както и един от производителите износители заявиха също, че Комисията не може да налага изравнителни мерки върху всички възможни ползи от приспадане на ДДС, които може да са били получени от трите включени в извадката дружества, тъй като предоставяното в миналото освобождаване от ДДС вече не може да се ползва, считано от 2009 г. Следователно, дори ако се приеме среден период на амортизация от 5 до 10 години на въпросното внесено оборудване, възможността за възползване от твърдяната полза или би изтекла преди налагането на мерките, или е малко вероятно да е продължила да е налице през целия петгодишен период на прилагане на мерките.
(183)
Комисията отбелязва, че периодът на амортизация на част от внесеното оборудване е много по-дълъг от 10 години и в някои случаи би могъл да е 15 или 20 години. Във всеки случай Комисията не е налагала изравнителни мерки по отношение на полза, получена от закупено след 2009 г. вносно оборудване. Освен това правителството на Китайската народна република признава, че дружествата все още могат да се възползват от схемата „малко след“ налагането на мерките. Поради това този аргумент се отхвърля.
д) Изчисляване на размера на субсидията
(184)
Размерът на подлежащата на изравняване субсидия се изчислява в зависимост от установената през РП полза за получателите. Приема се, че реализираната от получателите полза се равнява на освобождаването от ДДС и митата за вносно оборудване. С цел да се гарантира, че размерът на сумата, която подлежи на изравнителни мерки, обхваща само РП, беше изчислена реализираната полза предвид амортизацията за целия жизнен цикъл на оборудването съгласно обичайните счетоводни процедури на производителите износители.
(185)
Процентът на субсидията, установен по отношение на тази схема по време на РП за включените в извадката производители износители, възлиза на:
Освобождаване от ДДС и отстъпки от вносните мита за използването на вносно оборудване
Дружество/група
Процент на субсидията
Chongqing Polycomp International Corporation
0,5 %
Jiangsu Changhai Composite Materials Holding Co., Ltd (28)
0,1 %
Jushi Group Co., Ltd; Jushi Group Chengdu Co., Ltd; Jushi Group Jiujiang Co., Ltd
0,5 %
7.2. Други схеми за освобождаване от косвени данъци или програми за данъчни облекчения
(186)
По време на РП включените в извадката производители износители не са се възползвали от финансово участие в рамките на останалите програми за освобождаване от косвени данъци, посочени в раздел В.3 по-горе.
8. Държавни доставки на стоки и услуги на занижени цени
8.1. Доставки на суровини, доставки на електроенергия, осигуряване на вода
(187)
Не бе установено наличието на субсидии, свързани със закупуването на суровини, вода или електроенергия по време на РП от включените в извадката производители износители.
8.2. Предоставяне на права за земеползване
а) Въведение
(188)
Дружествата не могат просто да закупуват земя в КНР, а могат само да закупуват право за земеползване от органите на местната власт.
б) Правно основание
(189)
Законът за управление на земята на КНР постановява, че цялата земя е собственост на народа и не може да бъде закупувана или продавана, но в него се определят условията, при които на дружествата може да се продава правото за земеползване чрез тръжни процедури с явно и тайно наддаване или покани за подаване на оферти.
в) Констатации от разследването
(190)
По принцип тръжната система за продажби би позволила на пазара да определи цената на конкретно право за земеползване и следователно цената да бъде определена по независим начин. Правителството на КНР обаче заяви, че при всички случаи за всяка категория земя (земята е разпределени в категории от 1 до 15 в зависимост от качеството на парцела) то определя минимални цени, под които цената на правото за земеползване не може да пада.
(191)
Правителството на КНР също така контролира предлагането на земя, като ограничава на квотен принцип по провинции и годишно площта, за която може да се закупува право за земеползване за промишлени или жилищни цели.
(192)
Във всеки случай, що се отнася до закупените от включените в извадката производители износители права за земеползване, Комисията не откри доказателства за тръжна процедура, при която цената на правото за земеползване да е била определена по независим начин. Производителят износител, получил право за земеползване, е предложил началната цена, и тъй като е бил единственият участник в тръжната процедура, му е било предоставено правото за земеползване. След оповестяването правителството на КНР заяви, че не е съгласно с констатациите на Комисията, че няма функциониращ пазар за продажба на права за земеползване в КНР. То обаче не предостави никакви нови аргументи в подкрепа на това становище.
(193)
Констатациите от разследването потвърждават, че начинът за предоставяне и придобиване на земя в КНР е неясен и непрозрачен, а цените често са произволно определени от властите. Властите определят цените съгласно Системата за оценяване на градски терени, която ги задължава при определяне на цените на промишлените терени, освен с другите критерии, да се съобразяват с промишлената политика (29).
(194)
Също така в независимата публично достъпна информация се твърди, че земята в КНР се предоставя на цени, по-ниски от пазарните (30).
(195)
По този начин включените в извадката дружества са платили цената, определена от правителството на КНР. Правото за земеползване се предоставя при занижени цени в сравнение с пазарната референтна стойност, както е посочено в буква д) по-долу.
(196)
Положението по отношение на земята в КНР се разглежда и в работен документ на МВФ, в който се потвърждава, че предоставянето на права за земеползване на китайските промишлени отрасли не съответства на пазарните условия (31).
г) Заключение
(197)
Комисията стига до заключението, че предоставянето на права за земеползване от страна на правителството на КНР следва да се счита за субсидия по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка iii) и на член 3, параграф 2 от основния антисубсидиен регламент под формата на предоставяне на стоки, което води до реализиране на полза за дружествата. Тъй като при разследването не бе установено наличието на функциониращ пазар за продажба на права за земеползване в КНР, използването на външна референтна стойност (вж. буква д) по-долу) показва, че сумата, платена от включените в извадката износители, за правата за земеползване е но-ниска от пазарната цена.
(198)
Субсидията е специфична по смисъла на член 4, параграф 2, буква а) и буква в) от основния антисубсидиен регламент, тъй като в Решение № 40 на Държавния съвет се съдържа изискването публичните органи да гарантират, че земята се предоставя на насърчаваните отрасли, към които спада промишлеността за производство на стъклени влакна, както е подробно обяснено в съображения 67 - 82. В член 18 от Решение № 40 ясно е посочено, че отраслите, които са включени в категорията „ограничавани“, нямат право на достъп до права за земеползване.
д) Изчисляване на маржа на субсидията
(199)
Ползата е разликата между платената цена за правото за земеползване и подходяща външна референтна стойност.
(200)
Комисията счита Китайски Тайпе като подходяща външна референтна стойност поради следните причини:
а)
съпоставимото равнище на икономическото развитие, БВП и икономическата структура в Китайски Тайпе и в по-голямата част от провинциите и градовете в КНР, където са установени оказалите съдействие производители износители;
б)
географската близост на КНР и Китайски Тайпе;
в)
високата степен на развитие на промишлената инфраструктура в Китайски Тайпе и в много от провинциите в КНР;
г)
силните икономически връзки и трансграничната търговия между Китайски Тайпе и КНР;
д)
високата гъстота на населението в много от провинциите в КНР и в Китайски Тайпе;
е)
сходството между вида на земята и сделките, използвани за конструиране на съответната референтна стойност в Китайски Тайпе, с тези в КНР; както и
ж)
общите демографски, езикови и културни характеристики на Китайски Тайпе и КНР.
(201)
След оповестяването правителството на КНР оспори използването на Китайски Тайпе като референтна стойност, като заяви, че гъстотата на населението в Китайски Тайпе е много по-висока, отколкото в КНР, поради което положението по отношение на земята и цените в двете държави не е сравнимо. Комисията счита обаче, че поради множеството причини, изложени в предходното съображение, референтната стойност е избрана на разумна основа.
(202)
Освен това след оповестяването един от включените в извадката производители износители отбеляза, че използването на Китайски Тайпе не е уместно поради икономическото положение на провинцията, където той е установен, но не предложи някаква алтернатива. Той също така заяви, че физическата близост между КНР и Тайпе не следва да се счита за валиден критерий при избора на тази конкретна референтна стойност, но не успя да аргументира своето твърдение. Предвид липсата на алтернативни предложения за референтната стойност се потвърждава използването на Китайски Тайпе.
(203)
Предвид всички тези фактори Комисията стигна до заключението, че цените на правата за земеползване в КНР за включените в извадката производители износители биха били много сходни с цените на земята в Китайски Тайпе, ако преобладаваха пазарни условия.
(204)
Средните цени на земята в Китайски Тайпе за 2012 г. са взети от службата за промишлено развитие към Министерство на икономическите въпроси и са преизчислени със задна дата спрямо инфлацията и ръста на БВП, за да се фиксира референтна цена на земята за всяка календарна година. Тъй като правата за земеползване са валидни за срок от 50 години и се амортизират на тази основа, реализираната полза през РП съответства на 1/50 от разликата между референтната цена и действително платената цена.
(205)
Процентът на субсидията, установен за предоставянето на земя на занижени цени, е както следва:
Предоставяне на земя на занижени цени
Наименование на дружеството
Марж на субсидията
Chongqing Polycomp International Corporation
2,9 %
Jiangsu Changhai Composite Materials Holding Co., Ltd (32)
1,6 %
Jushi Group Co., Ltd; Jushi Group Chengdu Co., Ltd; Jushi Group Jiujiang Co., Ltd
1,6 %
9. Заключение относно субсидирането
(206)
Комисията изчисли за всяка схема размера на подлежащите на изравняване субсидии по отношение на разследваните дружества в съответствие с разпоредбите на основния антисубсидиен регламент и събра тези стойности, за да изчисли общия размер на субсидията за всеки производител износител за РП.
(207)
За да определи посочените по-долу общи маржове на субсидията, Комисията първо изчисли процента на субсидиране, който е съотношението между размера на субсидията и общия оборот на дружеството. Този процент след това бе използван, за да се изчисли субсидията, предоставена за износа на разглеждания продукт за Съюза по време на РП.
(208)
След това размерът на субсидията на тон от разглеждания продукт, изнасян за Съюза по време на РП, бе изчислен и посочените по-долу маржове са изчислени като процент от стойността „CIF“ (стойност, застраховка и навло) на същия износ на тон.
(209)
В съответствие с член 15, параграф 3 от основния антисубсидиен регламент общият марж на субсидията за оказалите съдействие дружества, които не са включени в извадката, се изчислява въз основа на общия среднопретеглен марж на субсидията, установен за оказалите съдействие производители износители, които са включени в извадката, с изключение на групата, към която принадлежи производителят износител, подлежащ на разпоредбите на член 28, параграф 1.
Наименование на дружеството
Марж на субсидията
Chongqing Polycomp International Corporation
9,7 %
Jiangsu Changhai Composite Materials Holding Co., Ltd (33)
5,8 %
Jushi Group Co., Ltd; Jushi Group Chengdu Co., Ltd; Jushi Group Jiujiang Co., Ltd
10,3 %
Други оказали съдействие дружества
10,2 %
Г. ВРЕДА
1. Производство на Съюза и промишленост на Съюза
(210)
Осем производители от Съюза са произвеждали сходния продукт през разследвания период. Те представляват „промишлеността на Съюза“ по смисъла на член 4, параграф 1 от основния антидъмпингов регламент и на член 9, параграф 1 от основния антисубсидиен регламент.
(211)
Общото производство на Съюза през разследвания период бе установено в границите от 530 000 до 580 000 тона. Комисията определи тези цифри въз основа на наличната информация относно промишлеността на Съюза, предоставена от APFE. Както е посочено в съображение 17, в извадката бяха подбрани три производствени предприятия на трима производители от Съюза, които представляват 52 % от общото производство на Съюза на сходния продукт.
(212)
Въз основа на информацията, съдържаща се в жалбата/искането за преразглеждане, когато бяха оповестени действителните макроикономически показатели на жалбоподателите/заявителите, и на факта, че само много ограничен брой производители от Съюза не са част от жалбоподателите/заявителите, изглежда целесъобразно да не се оповестяват действителните обобщени макроикономически показатели, свързани с всички производители от Съюза, тъй като за всяка заинтересована страна би било възможно да разпознае липсващите специфични за дружествата числови стойности на неподалите жалба дружества/заявители.
(213)
След оповестяването на окончателните заключения правителството на КНР възрази по отношение на поверителното третиране и използването на диапазони от стойности за общото потребление на Съюза и за другите макроикономически данни относно показателя за вредата.
(214)
След получаването на искане в такъв смисъл и при наличието на основателна причина Комисията е задължена да опазва поверителните данни на производителите, които не са жалбоподатели. Оповестяването на точните макроикономически показатели би позволило идентифицирането на поверителните данни на такива производители и би навредило на интересите им. Поради това твърдението се отхвърля.
2. Потребление на Съюза
(215)
Комисията установи потреблението на Съюза въз основа на i) обема на продажбите на промишлеността на Съюза на пазара на Съюза въз основа на данните, предоставени от APFE, и ii) вноса от трети държави въз основа на данните, извлечени от Евростат (COMEXT).
(216)
Потреблението на Съюза се е променяло, както следва:
Таблица 1
Потребление на Съюза (в метрични тонове)
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РП
Общо потребление на Съюза
700 000 - 750 000
680 000 - 730 000
710 000 - 760 000
720 000 - 770 000
Индекс (2010 г. = 100)
100
97
101
103
Източник: данни, предоставени от APFE; Евростат (COMEXT)
(217)
Между 2010 г. и РП потреблението на Съюза се е увеличило с 3 %.
(218)
След оповестяването на окончателните заключения един от ползвателите заяви, че потреблението на Съюза е спаднало с почти 30 % през 2009 г. В този смисъл той заяви, че увеличението от 3 % от 2010 г. насам е незначително. Комисията обаче не е определила това увеличение като значително, а е отбелязала, че потреблението се е повишило през разглеждания период.
3. Внос от засегнатата държава
3.1. Обем и пазарен дял на дъмпинговия и субсидирания внос
(219)
Представеният по-долу анализ обхваща както дъмпинговия, така и субсидирания внос, като се вземат предвид същите включени в извадката производители в КНР и същия разследван период.
(220)
Обемът на вноса от КНР на разглеждания продукт се е променял, както следва:
Таблица 2
Обем на вноса (в метрични тонове) и пазарен дял
2009 г.
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РП
Обем на вноса (в тонове)
98 916
152 514
109 172
125 781
130 958
Индекс (2010 г. = 100)
65
100
72
82
86
Индекс (2009 г. = 100)
100
154
110
127
132
Пазарен дял
13 % - 18 %
19 % - 24 %
13 % - 18 %
15 % - 20 %
15 % - 20 %
Индекс (2010 г. = 100)
87
100
73
81
83
Индекс (2009 г. = 100)
100
115
84
93
97
Източник: Евростат (COMEXT)
(221)
Обемът на вноса от КНР е намалял с 14 % през разглеждания период, а пазарният му дял - със 17 %. Въпреки това 2010 г. не е подходяща референтна година и тенденциите по отношение на вноса биха могли да се анализират по-точно, ако се вземе предвид и предходната 2009 г., както е показано в таблицата по-горе. 2010 г. се характеризира с наличието на значителни запаси от китайски продукти от стъклено влакно, принадлежащи на вносители от Съюза, натрупани преди налагането на временните мита през септември 2010 г. При разследването несъмнено бе установено, че през първите девет месеца на 2010 г. от КНР са били внасяни много по-големи количества от обичайните. Вносът от КНР е възлязъл на около 99 000 тона през 2009 г., докато през 2010 г. е бил над 152 000 тона, а след това е спаднал през 2011 г. до около 109 000 тона. Тенденцията ясно показва увеличаване на вноса след 2009 г. От 2011 г. обемът на китайския внос се е увеличил с 20 %, в резултат на което пазарният дял отново се е увеличил с 2 процентни пункта.
(222)
Няколко страни повториха твърденията си, че вносът от КНР и пазарният ѝ дял е намалял между 2010 г. и края на РП и че поради това не е доказано съществуването на значително увеличение на вноса, както се изисква от член 3, параграф 2 от антидъмпинговото споразумение и от член 15, параграф 2 от споразумението за СИМ. Освен това те заявиха, че 2009 г. не е подходяща референтна година поради следните причини: i) не е налице правно основание в основния антидъмпингов регламент и в основния антисубсидиен регламент и Mexico-Steel Pipes and Tubes Panel е заявил, че „разследващ орган няма право да използва времеви подгрупи в рамките на определен период“, ii) не съществуват доказателства в подкрепа на твърдението, че вносът през 2010 г. е бил резултат от натрупване на запаси и iii) данните за 2009 г. не са били разглеждани в някой от другите аспекти, свързани с оценката на вредата, поради което оценката е необективна.
(223)
Що се отнася до първото и третото твърдение, в основния антидъмпингов регламент и в основния антисубсидиен регламент, които представляват приложимото законодателство, не се посочва подробно какъв период следва да се вземе предвид с цел анализиране на тенденциите. Поради това няма причина, поради която 2009 г. да не може да бъде взета предвид с цел анализиране на тенденциите по отношение на вноса от КНР. Това не прави анализа необективен, а напротив, така се допълва анализът, направен по отношение на състоянието на промишлеността на Съюза. 2009 г. е взета предвид само по отношение на специфичните показатели за вредата, свързани с китайския внос, в допълнение към разглеждания период, както е обяснено по-горе в съображение 219. По отношение на останалите показатели за вредата няма обективна причина, поради която да не могат да бъдат взети изцяло под внимание всички години от разглеждания период.
(224)
Що се отнася до второто твърдение, ефектът от натрупването на запаси е показан много ясно в месечните данни за вноса, получени от базата данни, създадена в съответствие с член 14, параграф 6 от основния антидъмпингов регламент (вж. графика 1 по-долу) (34). Преди налагането на временните мерки вносът на разглеждания продукт от КНР значително се е увеличил през второто и третото тримесечие на 2010 г. (за потребление преди края на 2010/началото на 2011 г. поради ограничения срок на годност). Това не съответства на подобно увеличение на потреблението, което показва, че този внос е извършен с цел натрупване на запаси в очакване на налагането на мерките. Правителството на КНР не предостави друго обяснение за това увеличение и поради това Комисията може основателно да приеме, че натрупването на запаси е извършено преди налагането на временните мерки в края на 2010 г. Това се доказва още повече от факта, че равнището на месечния внос от КНР в периода между временните и окончателните мерки (четвъртото тримесечие на 2010 г. и първото тримесечие на 2011 г.) е много ниско. Когато равнището на мерките е било понижено през окончателния етап (през март 2011 г.), месечните равнища на вноса са се увеличили отново до стабилно ниво.
Графика 1
Внос на разглеждания продукт от КНР (месечно количество)
Източник: база данни по член 14, параграф 6
3.2. Цени на дъмпинговия и субсидирания внос
(225)
Китайските цени на вноса (с изключение на антидъмпинговите мита, които са в сила) са се променяли, както следва:
Таблица 3
Цени на вноса
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РП
Средна цена CIF (EUR/тон)
911
877
892
834
Индекс (2010 г. = 100)
100
96
98
92
Източник: Евростат (COMEXT)
(226)
Китайските цени на вноса CIF (с изключение на антидъмпинговите мита, които са в сила) са се променили от 911 EUR/тон на 834 EUR/тон по време на разглеждания период. Това представлява намаление от 8 % през разглеждания период.
(227)
Правителството на КНР и един от ползвателите заявиха, че сравнението на средните цени на вноса при липсата на анализ на продуктовия асортимент, е подвеждащо. Правителството на КНР заяви също така, че по-голямата част от вноса от КНР е представлявала най-евтиният вид продукт, т.е. ровингите.
(228)
Противно на това твърдение продуктовият асортимент е взет изцяло предвид в анализа, тъй като Комисията е направила сравнение на продажните цени на китайските производители износители с цените на включените в извадката производители от Съюза за всеки от видовете продукти. Същият подход е използван при първоначалното разследване.
(229)
След оповестяването на окончателните заключения правителството на КНР поиска китайските цени на вноса за отделните видове продукти в таблица 3, като се има предвид, че данните за всеки от видовете продукти се използват за изчисленията на маржовете на подбиването на цените и на вредата.
(230)
Средната китайска цена на вноса от таблица 3 се използва, за да се покаже тенденцията през разглеждания период. За тази цел относно показването на тенденциите е целесъобразно използването на средните цени. За определянето на подбиването на цените и изчисляването на маржа на вредата бяха използвани данните за всеки от видовете продукти.
(231)
С цел да се определи подбиването на цените по време на РП, бяха сравнени среднопретеглените продажни цени за всеки от видовете продукти на включените в извадката производители от Съюза за несвързани клиенти на пазара на Съюза, коригирани на ниво франко завода, със съответните среднопретеглени цени по вид на продуктите на вноса на включените в извадката китайски производители за първия независим клиент на пазара на Съюза, установени на база CIF и съответно коригирани с разходите за мита, антидъмпингови мита и разходите след вноса. Сравнението на цените беше извършено за всеки отделен вид на продуктите по отношение на сделки, извършени на едно и също равнище на търговия. Резултатът от сравнението бе изразен като процент от среднопретеглената цена франко завода на включените в извадката производители от Съюза по време на разследвания период. Той показа за един голям китайски износител за Съюза марж на подбиване на цените от 2 % въпреки настоящите антидъмпингови мерки (и митата), които бяха добавени към цената на вноса. Преобладаващата част от другия внос е осъществена при равнища на цените, които са сравними с цените на Съюза.
(232)
След оповестяването на окончателните заключения един производител износител заяви, че има някои неточности по отношение на CIF стойностите на три контролни номера на продуктите.
(233)
Твърдението беше обосновано и Комисията коригира съответните CIF стойности, което доведе до малка промяна в маржовете на подбиване и на продажба на по-ниски цени по отношение на този производител износител (вж. съображение 440).
(234)
Няколко страни заявиха, че не е имало значително подбиване на цените по време на РП. Те изтъкнаха, че марж на подбиване на цените от 2 % за един износител е почти равно на равнището de minimis и не може да бъде счетено за значително. Освен това те се позоваха на практиката на Комисията, при която ограничено подбиване на цените или подбиване на цените от 6 % се приема, че не оказва въздействие върху общото равнище на цените в Съюза поради ограничения обем на износа.
(235)
Въпреки настоящите антидъмпингови мита все още е налице подбиване на цените. Позоваването на практиката на Комисията е подвеждащо. В случая с „тежката калцинирана сода (натриев карбонат)“ (35) е прието, че подбиването на цената в размер на 6 % на практика не оказва въздействие върху общото равнище на цените поради ограничения обем на вноса, комбиниран с пазарен дял от 1,4 % на държавата износител. За сравнение пазарният дял на КНР през РП е между 15 % и 20 %. В случая с „някои лазерни оптични четящи системи“ (36) става дума за ограничено подбиване на цената за разглеждания внос с оглед на i) значителното увеличение на потреблението на Съюза (129 %) и ii) естеството на разглеждания продукт, който е нехомогенен с наличие на голямо разнообразие от характеристики и технически разлики и е предмет на бързо развитие на технологиите. При настоящите разследвания пазарът на разглеждания продукт е от съвсем различно естество и следователно степента на подбиване на цената трябва да се разглежда в този конкретен пазарен контекст. Разглежданият продукт е основен хомогенен продукт за подсилване и се търгува на пазар, който е доста стабилен. Такъв пазар е по-чувствителен по отношение на ценовите разлики и дори една по-малка разлика в тях може да има значително въздействие върху пазара. Поради това фактът, че не е настъпило значително подбиване на цените, не променя заключенията на Комисията. Напротив, този елемент е взет напълно предвид при оценката. При всички положения всеки случай се разглежда сам за себе си и цялостната картина по отношение на вредата се състои от много показатели, като нито един от тях не може да има решаващо значение.
4. Икономическо състояние на промишлеността на Съюза
(236)
В съответствие с член 3, параграф 5 от основния антидъмпингов регламент и с член 8, параграф 4 от основния антисубсидиен регламент при проверката на въздействието на дъмпинговия и субсидирания внос върху промишлеността на Съюза бе направена оценка на всички икономически показатели, имащи отражение върху състоянието на промишлеността на Съюза по време на разглеждания период.
(237)
Както е упоменато в съображения 17 - 25, за определянето на евентуалната вреда, понесена от промишлеността на Съюза, беше използвана извадка.
(238)
За определянето на вредата Комисията направи разграничение между макроикономическите и микроикономическите показатели за вредата. Комисията оцени макроикономическите показатели въз основа на данните, съдържащи се в жалбата и в искането за преразглеждане, както и в последващите изявления, и извърши насрещна проверка, когато бе възможно, със статистическите данни. Данните се отнасяха за всички производители от Съюза. Комисията направи оценка на микроикономическите показатели въз основа на данните, съдържащи се в отговорите на въпросника, предоставени от включените в извадката производители от Съюза. И двата набора от данни бяха счетени за представителни за икономическото състояние на промишлеността на Съюза.
(239)
Макроикономическите показатели са производство, производствен капацитет, използване на капацитета, обем на продажбите, пазарен дял, ръст, заетост, производителност, размер на дъмпинговия марж и на маржа на субсидията и възстановяване от предишен дъмпинг или субсидиране.
(240)
Микроикономическите показатели са средни единични цени, производствени разходи за единица продукция, разходи за труд, запаси, рентабилност, паричен поток, инвестиции, възвръщаемост на инвестициите и способност за привличане на капитал.
5. Макроикономически показатели
5.1. Производство, производствен капацитет и използване на капацитета
(241)
Промяната в годишното производство е обичайно явление за промишлеността на Съюза, като се има предвид, че пещите трябва да бъдат възстановявани на всеки 7 до 10 години, което води до по-голям обем на производството през предходната година, за да се натрупат запаси, и по-малък обем на производството през годината, в която пещта не функционира по време на възстановяването. Когато дадена пещ не функционира, за да бъде възстановена, производственият капацитет през същата тази година ще бъде по-малък.
(242)
Като се имат предвид тези уговорки, може да се каже, че през разглеждания период общото производство на Съюза, производственият капацитет и използването на капацитета са се променяли, както следва:
Таблица 4
Производство, производствен капацитет и използване на капацитета
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РП
Обем на производството (в тонове)
560 000 - 610 000
580 000 - 630 000
510 000 - 560 000
530 000 - 580 000
Индекс
100
103
92
95
Производствен капацитет (в тонове)
670 000 - 720 000
680 000 - 730 000
650 000 - 700 000
640 000 - 690 000
Индекс
100
101
97
96
Използване на капацитета
84 %
86 %
81 %
84 %
Индекс
100
102
95
99
Източник: данни, предоставени от APFE
(243)
В контекста на нарастващо потребление на Съюза (с 3 %) производството на промишлеността на Съюза на сходния продукт е намаляло с 5 % между 2010 г. и РП. Производственият капацитет също е намалял между 2010 г. и РП с приблизително 4 %. Използването на капацитета е останало сравнително стабилно през разглеждания период, с изключение на наблюдавания спад през 2012 г.
(244)
Между 2011 г. и 2012 г. се отбелязва спад на производството с 11 процентни пункта и спад на производствения капацитет с 4 процентни пункта. Това е резултат от преструктурирането на промишлеността на Съюза и затварянето на някои от заводите ѝ. Производителят на стъклени влакна Ahlstrom е прекратил производството си в края на 2011 г., а заводът в Италия на Owens Corning Vado Ligure е затворен през 2012 г., тъй като тези дружества не са били в състояние да се възстановят от дъмпинговия внос. Промишлеността на Съюза обаче счита, че след преструктурирането и повторното установяване на равнопоставени условия на конкуренция тази промишленост може да остане жизнеспособна, което обяснява защо промишлеността на Съюза все още инвестира във възстановяването на съществуващите пещи.
(245)
След оповестяването на окончателните заключения правителството на КНР заяви, че Комисията се позовава на продължителност на живота на пещите, която е по-къса от средната, и че поради това инвестициите на производителите от Съюза и/или използването на пещите са в значителна степен неефективни.
(246)
Беше доказано, че решенията на промишлеността на Съюза за възстановяването на пещите са били взети въз основа на съображения, свързани с производството и енергийната ефективност. Нищо не показва, че продължителността на живота на пещите, така както се приема от включените в извадката производители от Съюза, не представлява добра практика в промишлеността и че не е била в съответствие с изискванията на продуктовия асортимент.
(247)
Няколко страни заявиха, че трябва да бъде конкретно разгледан период, който е по-дълъг от периода от 2010 г. до РП, поради разходите за възстановяване на пещите, които биха оказали влияние върху всички макро- и микроикономически показатели. Правителството на КНР заяви, че не са били предоставени данни или информация относно годините, в които производителите от Съюза са предприели операции по възстановяването на пещи.
(248)
Възстановяването на пещите е присъщо на промишлеността и се повтаря периодично. То е от съществено значение, за да се гарантира непрекъснатост на операциите и за поддържане на капацитета. Инвестициите в научноизследователската и развойна дейност са пряко свързани с оперативния капацитет и с възможността за разработване на пригодени към нуждите на клиентите продукти. Поради това тези инвестиции не са нещо изключително за разглеждания период. Независимо от разглеждания период от време ремонтирането или възстановяването на пещите винаги ще оказва въздействие върху обема на производството. Конкретната информация за отделните дружества, свързана с операциите по възстановяване, се счита за поверителна.
(249)
Един от ползвателите заяви също така, че промишлеността на Съюза е била в състояние да избегне каквото и да било отрицателно въздействие (от субсидирания и дъмпинговия внос), тъй като използването на капацитета е останало относително стабилно през периода от 2010 г. до края на РП.
(250)
Производството на сходния продукт е непрекъснат процес, който не може да бъде адаптиран към краткосрочните колебания в търсенето. Относително стабилното използване на капацитета трябва да се разглежда в светлината на намаляващия производствен капацитет. Поради това твърдението беше отхвърлено.
5.2. Обем на продажбите и пазарен дял
(251)
Обемите на продажбите на свободния пазар на промишлеността на Съюза (на пазара на Съюза), както и обемите на продажбите на защитения от конкуренция пазар (на пазара на Съюза) и съответните пазарни дялове през разглеждания период са се променяли, както следва:
Таблица 5
Обем на продажбите и пазарен дял
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РП
Обем на продажбите на свободния пазар (на пазара на Съюза) (в тонове)
420 000 - 470 000
390 000 - 440 000
400 000 - 450 000
420 000 - 470 000
Индекс
100
94
96
99
Пазарен дял на продажбите на свободния пазар
58 % - 63 %
56 % - 61 %
55 % - 60 %
56 % - 61 %
Индекс
100
96
95
97
Обем на продажбите на защитения от конкуренция пазар (на пазара на Съюза) (в тонове)
20 000 - 70 000
30 000 - 80 000
30 000 - 80 000
30 000 - 80 000
Индекс
100
114
123
121
Пазарен дял на продажбите на защитения от конкуренция пазар
4 % - 9 %
5 % - 10 %
5 % - 10 %
5 % - 10 %
Индекс
100
117
122
118
Източник: данни, предоставени от APFE
(252)
По време на разглеждания период обемът на продажбите на свободния пазар на промишлеността на Съюза на продукти от стъклено влакно (т.е. на несвързани клиенти) леко е намалял с 1 %. Въпреки това на фона на ръста с 3 % на потреблението на Съюза това е довело до спад на пазарния дял на промишлеността на Съюза от 58 % - 63 % през 2010 г. до 56 % - 61 % по време на РП. По-малкият обем на продажбите през 2011 г. е резултат от ефекта от натрупването на запаси от китайския внос през 2010 г., които постепенно са излезли на пазара през 2011 г.
(253)
През разглеждания период продажбите на защитения от конкуренция пазар на промишлеността на Съюза са представлявали между 11 % и 14 % от съвкупните продажби (свободен пазар и защитен от конкуренция пазар) на промишлеността на Съюза на пазара на Съюза. Продажбите на защитения от конкуренция пазар имат тенденция към повишаване между 2010 г. и 2012 г., след което са се стабилизирали през РП. Увеличението на продажбите на защитения от конкуренция пазар между 2010 г. и 2011 г. е ограничено, ако се разглежда като абсолютни стойности.
5.3. Заетост и производителност
(254)
През разглеждания период заетостта и производителността на производителите от Съюза са се променяли, както следва:
Таблица 6
Заетост и производителност
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РП
Брой на служителите
3 450 - 3 950
3 350 - 3 850
3 200 - 3 700
3 000 - 3 500
Индекс
100
97
95
89
Производителност (единица/служител)
153
163
150
164
Индекс
100
106
98
107
Източник: данни, предоставени от APFE
(255)
Равнището на заетост на производителите от Съюза показва, че промишлеността на Съюза се е опитвала да рационализира производството през целия разглеждан период, като целта е била намаляване на производствените разходи. През разглеждания период броят на служителите действително е намалял с 11 %.
(256)
Съчетаното въздействие на промяната в броя на служителите и обема на производството през същия разглеждан период е довело до увеличаване на производителността на работната сила на производителите от Съюза, измерена като продукция (в тонове) на заето лице за една година, със 7 % между 2010 г. и РП.
5.4. Растеж
(257)
Както е посочено в съображение 217 по-горе, през разглеждания период потреблението на Съюза се е увеличило с 3 %. Като се има предвид големият брой приложения на сходния продукт, промишлеността на Съюза и ползвателите очакват, че този модел на растеж ще продължи и в близко бъдеще.
5.5. Размер на дъмпинговия марж и на маржа на субсидията и възстановяване от предишен дъмпинг или субсидиране
(258)
Промишлеността на Съюза е понесла вреда вследствие на дъмпинговия внос от КНР до 2011 г., когато митата са влезли в сила. Митата, които са в сила по отношение на вноса от КНР, са замислени така, че да осигуряват равнопоставени условия, които да позволят на промишлеността на Съюза да бъде в лоялна конкуренция с този внос и да се възстанови от понесената вреда.
(259)
Досега обаче това не е станало. Промишлеността на Съюза понастоящем отново реализира загуби и продължава да губи пазарен дял, въпреки увеличението на потреблението в Съюза. Вносът от КНР е продължил да бъде на много ниски цени и неговият пазарен дял се е увеличил. Пазарният дял на китайския внос през разследвания период е бил 3 процентни пункта над равнището преди налагането на митата (37). Промишлеността на Съюза е преструктурирала и затворила някои от заводите си (вж. съображение 244 по-горе). Но явно не е постигнато възстановяване от предишния дъмпинг.
(260)
Предвид цените, пазарния дял и обема на дъмпинговия и субсидирания внос от КНР, и като се отчетат съществуващите дъмпингови маржове (9,6 % и 29,7 %) (38), въздействието върху положението на промишлеността на Съюза може да се счита за съществено.
(261)
Тъй като това е първото антисубсидийно разследване по отношение на разглеждания продукт, възстановяването от предишно субсидиране не е от значение за оценката.
6. Микроикономически показатели
6.1. Цени
(262)
През разглеждания период среднопретеглените единични продажни цени в Съюза на включените в извадката производители от Съюза са се променяли, както следва:
Таблица 7
Продажни цени на свободния пазар и на защитения от конкуренция пазар в Съюза
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РП
Средна единична продажна цена франко завода на свободния пазар в Съюза (EUR/тон)
1 061
1 144
1 070
1 035
Индекс (2010 г. = 100)
100
108
101
98
Средна единична продажна цена франко завода на защитения от конкуренция пазар в Съюза (EUR/тон)
1 006
1 031
1 027
989
Индекс (2010 г. = 100)
100
103
102
98
Източник: данни от включените в извадката производители от Съюза
(263)
Единичните продажни цени на свободния пазар са намалели с 2 % през разглеждания период. Тъй като временните мита са влезли в сила през септември 2010 г., промишлеността на Съюза е имала възможност да повиши цените си през 2011 г. Въпреки това от 2011 г. единичните продажни цени намаляват с 10 %.
(264)
Що се отнася до единичните продажни цени на защитения от конкуренция пазар (тоест трансферните цени), те са следвали същата тенденция като единичните продажни цени на свободния пазар, при която промишлеността на Съюза е увеличила своите продажни цени на защитения от конкуренция пазар през 2011 г., като след това тези единични продажни цени са намалели с 4 %.
6.2. Средни производствени разходи за единица продукция
(265)
През разглеждания период производствените разходи за единица продукция са се променяли, както следва:
Таблица 8
Производствени разходи за единица продукция
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РП
Производствени разходи за единица продукция (EUR/тон)
964
990
1 032
976
Индекс (2010 г. = 100)
100
103
107
101
Източник: данни от включените в извадката производители от Съюза
(266)
Средните производствени разходи за единица продукция са се увеличили между 2010 г. и 2012 г. След 2012 г. средните производствени разходи за единица продукция отново са намалели почти до равнището от 2010 г. Върховата стойност през 2012 г. се дължи на особеното положение по отношение на инвестициите на един от включените в извадката производители от Съюза. През целия разглеждан период средните производствени разходи за единица продукция са се увеличили само с 1 %.
(267)
Няколко ползватели заявиха, че положението на дадено дружество не следва да служи като обосновка за общи заключения. Заключението относно производствените разходи за единица продукция е, че те са относително стабилни. Върховата стойност от 2012 г. не е довела до промяна на общите заключения.
(268)
Производствените разходи за единица продукция се основават на общия обем на производството на включените в извадката производители от Съюза. Единичната продажна цена в таблица 7 се основава на продажбите в Съюза на несвързани клиенти. Следователно двата показателя имат различна основа и не са пряко съпоставими.
(269)
След оповестяването на окончателните заключения CCCLA заяви, че от първостепенна важност е Комисията да предостави достатъчно сравними данни, за да се прецени дали промяната в производствените разходи би могла да обясни лекото намаление на продажните цени на Съюза.
(270)
Тези два показателя имат различна основа и докато абсолютните стойности не са пряко сравними, то техните тенденции са такива.
6.3. Разходи за труд
(271)
През разглеждания период средните разходи за труд на включените в извадката производители от Съюза са се променяли, както следва:
Таблица 9
Средни разходи за труд на служител
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РП
Средна работна заплата на служител (EUR)
40 518
41 590
42 310
42 917
Индекс (2010 г. = 100)
100
103
104
106
Източник: данни от включените в извадката производители от Съюза
(272)
По време на разглеждания период се наблюдава тенденция на постепенно увеличаване (+ 6 %) на средните разходи за труд на служител. Това е било в съответствие с индекса на разходите за труд в държавите, в които са разположени включените в извадката производители (39).
6.4. Материални запаси
(273)
През разглеждания период равнищата на запасите на включените в извадката производители от Съюза са се променяли, както следва:
Таблица 10
Материални запаси
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РП
Запаси в края на периода (в тонове)
18 539
46 585
50 198
52 805
Индекс (2010 г. = 100)
100
251
271
285
Източник: данни от включените в извадката производители от Съюза
(274)
Запасите в края на периода първоначално се увеличават значително през 2011 г., а след това продължават да нарастват през разглеждания период.
(275)
Правителството на КНР заяви, че промените в запасите, отчетени в предоставените от APFE данни, показват наличието на недекларирани продажби, а не наличието на вреда, когато биват съпоставени с китайския внос.
(276)
Това твърдение не следва да се взема предвид. Комисията извърши анализа на микроикономическите показатели, като например равнищата на запасите, въз основа на действителните данни, предоставени от включените в извадката производители от Съюза. Разследването на включените в извадката производители от Съюза не показа наличието на недекларирани продажби.
(277)
След оповестяването на окончателните заключения един ползвател заяви, че 2010 г. не е подходяща референтна година, тъй като равнищата на запасите са били необичайно ниски в сравнение с периода от 2006 г. до октомври 2009 г. (разследвания период в рамките на първоначалното антидъмпингово разследване).
(278)
Това твърдение се отхвърля, тъй като включените в извадката субекти в рамките на настоящите разследвания са различни от включените в извадката при предишното разследване и поради това данните не са сравними. Комисията ограничи своята проверка до разглеждания период, по-специално по отношение на микроикономическите данни, и не разполага с данни по отношение на равнищата на запасите на включените в извадката производители от Съюза през периода, предшестващ разглеждания период. Правителството на КНР заяви, че равнищата на запасите през 2011 г. също са по-високи с оглед на намалението от 3 % на потреблението на Съюза през същата година. Този елемент обаче не оказва въздействие върху тенденцията през разглеждания период.
6.5. Рентабилност, паричен поток, инвестиции, възвръщаемост на инвестициите и способност за привличане на капитал
(279)
През разглеждания период рентабилността, паричният поток, инвестициите и възвръщаемостта на инвестициите на включените в извадката производители от Съюза са се променяли, както следва:
Таблица 11
Рентабилност, паричен поток, инвестиции и възвръщаемост на инвестициите
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РП
Рентабилност на продажбите в Съюза за несвързани клиенти (% от оборота на продажбите)
3 %
2 %
- 6 %
- 4 %
Индекс (2010 г. = 100)
100
66
- 200
- 134
Паричен поток (EUR)
32 847 910
10 978 839
- 1 297 704
14 660 203
Индекс (2010 г. = 100)
100
33
- 4
45
Инвестиции (EUR)
7 729 022
9 721 478
30 738 820
32 511 238
Индекс (2010 г. = 100)
100
126
398
421
Възвръщаемост на инвестициите
2 %
2 %
- 4 %
- 3 %
Индекс (2010 г. = 100)
100
69
- 184
- 137
Източник: данни от включените в извадката производители от Съюза
(280)
Комисията определи рентабилността на включените в извадката производители от Съюза чрез изразяване на печалбата преди облагане с данъци от продажбите на сходния продукт за несвързани клиенти в Съюза като процент от оборота от тези продажби. По време на разглеждания период рентабилността на включените в извадката производители от Съюза е намаляла значително от 3 % на -4 %.
(281)
Нетният паричен поток е способността на производителите от Съюза да самофинансират дейностите си. През разглеждания период паричният поток е намалял значително (-55 %).
(282)
През разглеждания период равнището на инвестициите от страна на включените в извадката производители от Съюза е следвало възходяща тенденция. Това увеличение е по-значително през 2012 г. и през РП. Големите разходи за инвестиции са извършени с цел възстановяване на пещите. При тази капиталоемка промишленост пещите трябва да бъдат възстановявани на всеки 7 до 10 години, като разходите, свързани с възстановяването на една пещ, могат да възлязат на 8 - 13 милиона евро (обхватът от стойности е даден поради съображения за поверителност). В инвестициите са включени и значителни разходи за структурни инвестиции, свързани с потреблението на сплав за дюзите за екструдиране и периодичното възстановяване на тези дюзи.
(283)
Възвращаемостта на инвестициите представлява печалбата в процент от нетната балансова стойност на инвестициите. Възвръщаемостта на инвестициите е следвала ясно отрицателната тенденция по отношение на рентабилността. Влошаването на възвръщаемостта на инвестициите е ясен знак за влошаването на икономическото състояние на промишлеността на Съюза по време на разследвания период.
(284)
Представеното по-горе крехко финансово състояние е била факт въпреки увеличеното потребление по време на разглеждания период, както е описано в съображение 217 по-горе, и усилията на промишлеността на Съюза за рационализиране на производствените разходи, както е описано в съображения 244 по-горе и 337 по-долу.
(285)
При разследванията не се установи включените в извадката производители от Съюза да са се сблъскали с някакви сериозни трудности при привличането на капитал.
(286)
След оповестяването на окончателните заключения няколко страни отбелязаха, че равнищата на инвестиции са били толкова високи за периодите на 2012 г. и РП, че тези големи инвестиционни разходи биха могли да са причината, поради която промишлеността на Съюза е била нерентабилна през РП. Правителството на КНР заяви също така, че намалената рентабилност е свързана пряко с увеличението на производствените разходи и загубата на производство в резултат на възстановяването на пещите.
(287)
На първо място, сумата от 32 милиона евро инвестиции през РП от 1 октомври 2012 г. до 30 септември 2013 г. отчасти се припокрива със сумата от 30 милиона евро през 2012 година. На второ място, направените в тези периоди инвестиции са били от съществено значение за възстановяването на пещите, повтарят се периодично в рамките на стопанската дейност и се считат за извършени в нормалния ход на тази стопанска дейност, както е посочено в съображения 241 - 250. На трето място, равнището на инвестициите е оказало въздействие върху резултатите на промишлеността на Съюза, тъй като то създава допълнителни разходи. Основното въздействие на инвестициите обаче е отразено в счетоводния баланс, а не в отчета за приходите и разходите, който показва повтарящите се периодично стандартни амортизационни отчисления и поради това сам по себе си не може да обясни положението на реализиране на загуби. Що се отнася до твърдението на правителството на КНР, възстановяването на пещите е предмет на внимателно предварително планиране. Непрекъснатостта на доставките за клиентите се гарантира чрез изграждане на буферни запаси. На последно място, въздействието на тези инвестиции върху разходите и резултатите на дружеството е разпределено върху период от няколко години.
(288)
Освен това няколко страни заявиха, че i) по-високите разходи за инвестиции са отразени в по-ниската възвръщаемост на инвестициите за 2012 г. и ПР (като се има предвид, че някои от инвестициите не осигуряват незабавна възвръщаемост) и ii) че не е разумно да се вземе предвид положението през двугодишен период, който е обременен с големи инвестиции, като в заключение отбелязаха, че на тази основа положението на промишлеността на Съюза се е влошило.
(289)
Инвестициите в пещите не са нещо изключително за разглеждания период. При разследването бе установено, че от 2004 г. промишлеността на Съюза почти всяка година е правила инвестиции в пещи. Поради това независимо от разглеждания период от време ремонтирането или възстановяването на пещите винаги ще оказва въздействие върху обема на производството и върху възвръщаемостта на инвестициите. Влошаването на рентабилността на включените в извадката производители от Съюза показва, че те не са били в състояние да начисляват цени за сходния продукт, които да им позволят осъществяването на инвестиции от ключово значение за продължаването на стопанската дейност.
(290)
Правителството на КНР заяви, че даден отрасъл ще използва най-напред наличните парични средства, преди да започне да използва заети средства, и че поради това е нормално, че паричният поток се е влошил, когато включените в извадката производители от Съюза са направили значителни инвестиции през 2012 г. и през ПР. Освен това то заяви, че промишленост, която реализира загуби, не би могла да инвестира в такива мащаби като включените в извадката дружества.
(291)
Промишлеността за производство на стъклени влакна представлява световен бизнес с механизми за финансиране, които надхвърлят финансовата компетентност на включените в извадката производители от Съюза. Не е задължително инвестиционните ситуации да оказват влияние върху паричния поток. Поради това тези твърдения се отхвърлят.
7. Заключение относно състоянието на промишлеността на Съюза
(292)
Констатациите от разследванията потвърждават, че промишлеността на Съюза е понесла съществена вреда по смисъла на член 3, параграф 5 от основния антидъмпингов регламент и по смисъла на член 8, параграф 4 от основния антисубсидиен регламент.
(293)
Налагането на антидъмпингови мерки е позволило на промишлеността на Съюза да повиши цените си през 2011 г. Същевременно от промишлеността на Съюза са предприети усилия за увеличаване на ефективността и производителността. Въпреки че потреблението на Съюза е нараствало, промишлеността на Съюза не е имала друг избор, освен от 2012 г. отново да намали единичните продажни цени, за да запази пазарния си дял.
(294)
Анализът на подбиването на цените (вж. съображение 231) и на тенденцията на спад на продажните цени на производителите от Съюза (вж. съображение 263) ясно показва, че производителите от Съюза са се опитали да участват в ценова конкуренция с китайския внос и са стопили разликата между цените. Въпреки това резултатът е бил силно влошаване на финансовите резултати на производителите от Съюза, като промишлеността на Съюза отчита загуби от 2012 г. насам. Това положение не може да се запази в краткосрочен до средносрочен план.
(295)
При други показатели също се наблюдава отрицателна промяна дори след налагането на мерките срещу КНР, като тези относно производството, производствения капацитет, заетостта, материалните запаси и паричния поток.
(296)
Констатациите от двете разследвания също така потвърждават, че променените обстоятелства, които обосновават започването на частично междинно преразглеждане на антидъмпинговите мерки, а именно преструктурирането и затварянето на някои от заводите в Съюза, както е обяснено в съображение 244 по-горе, са със съществен и дълготраен характер. След затварянето на даден завод, той бива демонтиран напълно. Освен това изграждането на нова пещ е изключително капиталоемка и времеемка дейност и не може да бъде осъществено в краткосрочен план. Поради това не следва да се подценяват времето и разходите за изграждането на нов завод с пещи. Следователно преструктурирането и затварянето на някои от заводите може да се счита като факт от съществено значение и с дълготраен характер.
(297)
Няколко страни заявиха, че са били налице ясни признаци за липса на вреда. Тези твърдения са разгледани в следващите съображения.
(298)
CCCLA заяви, че един от производителите от Съюза, 3B Fibreglass, през 2012 г. е бил придобит от Binani group, и че общите резултати на промишлеността на Съюза трябва да са добри, тъй като един разумен икономически оператор не би инвестирал в промишленост, която не постига добри резултати. Тя цитира също така годишния доклад за 2013 г. на Braj Binani, в който се посочва, че „общите резултати на двете производствени единици в Белгия и Норвегия се считат за добри“. В допълнение CCCLA също така заяви, че оборотът на двама производители от Съюза се е увеличил между 2010 г. и РП, така че промишлеността на Съюза явно не е понесла вреда.
(299)
Индийската Binani Group действително е придобила 3B Fibreglass през 2012 г. Въпреки това, независимо от индивидуалните мотиви от стопански характер на Binani Group, Комисията се позовава на констатациите си от разследването, че промишлеността на Съюза е загубила пазарен дял и рентабилността ѝ е спаднала. Цитатът следва да бъде поставен в своя контекст и да се види целият текст: „Общите резултати на двете производствени единици в Белгия и Норвегия се считат за добри, а капацитетът бе частично ограничен, за да се отговори на по-слабото пазарно търсене. Увеличаването на производството до нормалните равнища на ефективност продължи с нормални темпове. Въпреки това средните продажби бяха на по-ниско равнище поради евтиния внос от Азия“.
(300)
Твърдението, че промишлеността на Съюза не е понесла вреда, тъй като оборотът на двама производители от Съюза се е увеличил между 2010 г. и РП, е подвеждащо и неточно. При извършването на този анализ самата CCCLA се е основавала на оборота, изразен в килограми. Изготвянето на заключения единствено въз основа на по-големите количества на продажбите обаче не е правилно, тъй като в този случай не се взема предвид равнището на цените на тези продажби и следователно въздействието върху рентабилността на дружеството.
(301)
Правителството на КНР заяви, че тъй като членовете на APFE инвестират в увеличаване на капацитета в Съюза и извън него (например в КНР, Русия, Индия и Тунис), това е ясен знак за липса на вреда.
(302)
Настоящото разследване на вредата е свързано с резултатите на промишлеността на Съюза на пазара на Съюза. Както е показано в таблица 4 по-горе, капацитетът на промишлеността на Съюза се е увеличил леко през 2011 г. с 1 %, като след това е намалял с 5 процентни пункта към края на РП. Поради това няма увеличаване на капацитета в Съюза. Като се има предвид обаче, че голям брой производители на стъклени влакна са многонационални дружества, не е изненадващо, че те също инвестират извън Съюза, когато има възможност за развиване на стопанска дейност. Инвестирането в допълнителен капацитет извън Съюза се прави, за да се удовлетворят нуждите на нововъзникващите пазари и с оглед на възможността за реализиране на печалба. Изграждането на заводи в посочените региони също се обуславя от желанието за присъствие в близост до тези клиенти. Бизнес решението обаче да се изгради завод извън Съюза или не е напълно отделно от факта, че производителите от Съюза понасят вреда. Подобни твърдения относно големите инвестиции, направени от промишлеността на Съюза, са разгледани в раздела по-долу, посветен на самопричинената вреда.
(303)
Няколко страни заявиха, че липсва вреда, като се има предвид заявлението на някои производители от Съюза, че техните цени на сходния продукт ще се увеличат от януари 2014 г., за да се компенсира продължаващото нарастване на разходите за суровини, енергия и транспорт.
(304)
На първо място, равнищата на цените през 2014 г. са свързани със събития, настъпили след РП. На второ място, промишлеността на Съюза през последните години е неутрализирала по-голямата част от тези увеличения на цените чрез повишаване на производителността. Все пак се достига до точка, при която става много по-трудно да се постигне допълнително увеличаване на производителността в краткосрочен план. Като се има предвид, че през РП промишлеността на Съюза е реализирала загуби и неутрализирането на тези увеличения на цените вече не е възможно, в даден момент става неизбежно подобни увеличения да се прехвърлят на клиентите, като съществува риск от допълнителна загуба на пазарен дял. Въз основа на горепосоченото твърденията бяха отхвърлени.
Д. ПРИЧИННО-СЛЕДСТВЕНА ВРЪЗКА
1. Въведение
(305)
В съответствие с член 3, параграфи 6 и 7 от основния антидъмпингов регламент и с член 8, параграфи 6 и 7 от основния антисубсидиен регламент бе проучен въпросът дали дъмпинговият и субсидираният внос от КНР е причинил вреда на промишлеността на Съюза до такава степен, че тази вреда да бъде класифицирана като съществена.
(306)
Бяха разгледани и други известни фактори, освен дъмпинговия внос, които в същото време са могли да причинят вреда на промишлеността на Съюза, така че да се гарантира, че евентуалната вреда, причинена от тях, не се приписва на дъмпинговия и субсидирания внос.
1.1. Въздействие на дъмпинговия и на субсидирания внос
(307)
При разследванията се установи, че въпреки действащите антидъмпингови мерки, дъмпинговият и субсидираният внос от КНР се е увеличил като обем (32 %) по време на разглеждания период, ако 2009 се приеме за референтна година. Това е довело до увеличение на пазарния дял на КНР от 13 % - 18 % през 2009 г. на 15 % - 20 % до края на РП.
(308)
В същото време въпреки нарастването на потреблението, по време на разглеждания период пазарният дял на промишлеността на Съюза е намалял с 3 процентни пункта.
(309)
Средните цени на дъмпинговия и на субсидирания внос са намалели с 8 % между 2010 г. и РП и са били по-ниски от тези на промишлеността на Съюза през същия период.
(310)
Промишлеността на Съюза все още е била рентабилна през 2010 г. и 2011 г. и е започнала да реализира загуби след това, което съвпада с увеличението на дъмпинговия и на субсидирания внос от КНР. Дори след намаляването на продажните си цени, промишлеността на Съюза не е успяла да запази пазарния си дял. Този спад на цените е бил за сметка на рентабилността, което е довело до положението да се реализират загуби.
(311)
Въз основа на гореизложеното се стигна до заключението, че равнището на цените на дъмпинговия и на субсидирания внос от КНР заедно с увеличаването на неговия обем е оказало значително отрицателно въздействие върху икономическото състояние на промишлеността на Съюза и поради това е изиграло решаваща роля за съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза.
(312)
След оповестяването на окончателните заключения няколко страни заявиха, че липсва анализ, който да докаже, че китайският внос е причинил определянето на по-ниски цени от промишлеността на Съюза и вредата, която тя е понесла, и че при своя анализ Комисията просто се е основавала на съвпадение във времето. Тези страни се позовават на доклада на китайската експертна група за рентгенова апаратура: „Експертната група признава, че общата взаимозависимост между дъмпинговия внос и вредата за местната промишленост може да подкрепи констатацията за наличието на причинно-следствена връзка. Въпреки това такъв анализ на съвпадението не е определящ по отношение на въпроса за причинно-следствената връзка; причинно-следствената връзка и корелацията са две отделни понятия. При обстоятелствата в конкретния случай […] въпросът за причинно-следствената връзка не се решава от такава обща констатация относно съвпадението“ (40).
(313)
Заключенията обаче се основават на анализ на подробен списък с показатели. Както е посочено по-горе в раздел Г, разглеждането на въздействието на дъмпинговия и субсидирания внос е включвало оценка на всички съответни икономически факти и показатели, имащи отражение върху състоянието на промишлеността на Съюза. Много показатели показват, че положението се характеризира с наличието на вреда. При това положение единствената причина за намаляване на цените от страна на промишлеността на Съюза е с цел запазване на пазарния дял или поне предотвратяване на загуба на допълнителен пазарен дял, когато е изправена пред ценова конкуренция. След налагането на първоначалните мерки промишлеността на Съюза е успяла да повиши цените си през 2011 г., но през следващите години е трябвало да ги намали, като се има предвид, че производствените разходи не са се понижили. Както е представено по-подробно в съображения 320 - 335 по-долу, износът от третите държави е бил извършван предимно на високи цени през целия разглеждан период и пазарният дял на третите държави е останал относително стабилен и дори от 2011 г. е започнал да намалява. Следователно промишлеността на Съюза не е намалила цените си поради вноса от третите държави, а поради ниския дъмпингов и субсидиран внос от КНР. От 2011 г. единствено вносът от КНР се е увеличил значително, единствено вносът от КНР е отнел пазарен дял от промишлеността на Съюза и единствено цените на вноса от КНР са се понижили. Въз основа на това Комисията стигна до заключението, че определянето на по-ниски цени от промишлеността на Съюза и вредата, която тя е понесла, са били причинени от увеличението на дъмпинговия и субсидирания внос от КНР. По-долу са анализирани други фактори, които биха могли да прекъснат тази причинно-следствена връзка.
(314)
CCCLA и правителството на КНР заявиха, че липсва спад на цените или ценови натиск, тъй като „намаляването на продажните цени на производителите от Съюза не е значително, понеже максималната му стойност е само 2 % по време на разглеждания период“. Няколко страни също така заявиха, че спад с 1 % на продажбите в Съюза, нарастване с 2 % на пазарния дял на вноса от КНР и намаление с 3 % на пазарния дял на промишлеността на Съюза не оправдава предложените драстични мерки.
(315)
Комисията отново отбелязва, както е посочено по-горе, че вследствие налагането на временните мита от септември 2010 г. промишлеността на Съюза е получила възможност да повиши цените си през 2011 г. Въпреки това от 2011 г. единичните продажни цени намаляват с 10 %. Следователно е ясно, че има значителен спад на продажните цени. Въпреки наличието на действащите антидъмпингови мерки промишлеността на Съюза е продължила да се сблъсква със спад в обема на продажбите, цените и пазарния дял, докато в същото време китайският внос е увеличил обема на продажбите и пазарния си дял до равнище, което е значително по-високо от това през разследвания период по време на първоначалното разследване. Обикновено след като бъдат наложени мерките, промишлеността на Съюза би трябвало да се възстанови от последиците от предишния дъмпинг или субсидиране. Този път случаят явно не е такъв. След някои признаци на възстановяване веднага след налагането на мерките, състоянието на промишлеността на Съюза допълнително се е влошило по време на разглеждания период.
(316)
Един несвързан вносител заяви, че производителите от Съюза не е трябвало да намаляват цените си до такава степен, тъй като на пазара на Съюза търсенето е по-голямо от предлагането. Правителството на КНР заяви, че спадът на продажните цени на Съюза, както и намаляването на китайските цени на вноса, не могат да се разглеждат изолирано от промените в световен мащаб в цените на разглеждания продукт и че са в съответствие с нормалните условия на пазара. Освен това правителството на КНР твърди, че Комисията не е проверила дали пазарът би позволил увеличаване на цените през 2011 г. (след налагането на мерките в рамките на предишното разследване), когато положението се разглежда в глобален контекст, и ако това е така, до каква степен това би могло да стане. Освен това Комисията неправилно е отказала да приеме доказателствата относно увеличенията на цените след РП, представени от производителите от Съюза, като правителството се позова на случаите „Слънцезащитно стъкло“ и „Персонални факс машини“ (41).
(317)
Комисията счита твърдението, че търсенето е надвишавало предлагането, за неподкрепено с доказателства. Загубата на пазарен дял и увеличаването на равнищата на запасите не показва, че търсенето е по-голямо от предлагането, а по-скоро обратното. Що се отнася до твърдението на правителството на КНР, разгледаните промени на цените са свързани с продажбите на пазара на Съюза, а не в световен мащаб. На пазара на Съюза конкуренцията между сходния и разглеждания продукт е на ценово равнище. Както е посочено по-горе, намалението на цените не може да се отдаде на фактори, различни от ценовата конкуренция (с оглед на относително постоянните производствени разходи и на потреблението на Съюза). Освен това правителството на КНР не предостави допълнителна информация за промените на цените в световен мащаб. Поради това бе решено, че твърдението не е подкрепено с доказателства. Що се отнася до твърдението за увеличенията на цените след РП, събитията след РП излизат извън обхвата на настоящото разследване. Във всеки случай не бяха представени съществени доказателства за действителните увеличения на цените, които били настъпили след РП. Поради това твърдението се отхвърля.
(318)
Освен това CCCLA заяви, че по отношение на спада с 8 % на средната китайска цена на вноса, както е посочено в съображение 226, трябва да се вземат предвид цените, коригирани със съответните мита и разходите за обработка, антидъмпинговото мито, маржът на печалба на вносителите и производствените разходи, разходите за продажба и общите и административни разходи (ПОАР), понасяни от вносителите. Тогава тези коригирани цени биха били на равнища, които са сравними с продажните цени на Съюза, както е посочено в таблица 7, и следователно биха могли да не изиграят решаваща роля за съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза.
(319)
За анализа на показателя CIF стойността на продажбите на производителите износители от таблица 3 се сравнява с цената франко завода на производителите от Съюза, посочена в таблица 7. Този метод е подходящ за анализ на тенденциите. За изчисляването на маржа на подбиването на цените и на вредата действително бяха използвани коригирани цени, както е обяснено в съображение 231 по-горе. В това отношение Комисията подчертава, че подбиването на цените е само един от показателите, които трябва да бъдат разгледани, но за анализа следва да бъдат взети заедно всички показатели за вредата. Поради това твърдението се отхвърля.
1.2. Въздействие на други фактори
1.2.1. Внос от други държави
(320)
Обемът на вноса от трети държави, средните единични цени и пазарния дял по време на разглеждания период са показани в таблицата по-долу.
Таблица 12
Обем на вноса (в метрични тонове) и средни единични цени (EUR/тон)
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РП
Общо трети държави
Обеми (в тонове)
128 378
182 601
183 446
174 553
Индекс (2010 г. = 100)
100
142
143
136
Пазарен дял
14 % - 19 %
22 % - 27 %
21 % - 26 %
20 % - 25 %
Малайзия
Обеми (в тонове)
37 919
70 847
60 931
60 841
Средна цена/тон (EUR)
980
1 029
998
958
Пазарен дял
2 % - 7 %
7 % - 12 %
5 % - 10 %
5 % - 10 %
Норвегия
Обеми (в тонове)
25 204
30 496
33 277
30 781
Средна цена/тон (EUR)
1 167
1 044
1 006
944
Пазарен дял
0 % - 5 %
1 % - 6 %
1 % - 6 %
1 % - 6 %
Турция
Обеми (в тонове)
18 430
20 017
23 235
19 233
Средна цена/тон (EUR)
1 199
1 231
1 064
1 067
Пазарен дял
0 % - 5 %
0 % - 5 %
0 % - 5 %
0 % - 5 %
Източник: Евростат (COMEXT)
(321)
Освен от КНР, разглежданият продукт се внася главно от Малайзия, Норвегия и Турция. Известни незначителни количества се внасят и от Мексико, САЩ и Тайван. За общия пазарен дял на третите държави е характерно рязко увеличаване между 2010 г. и 2011 г. След това пазарният дял е отбелязал намаление през РП.
(322)
По-голямата част от вноса от трети държави (с изключение на някои малки количества от Тайван) е извършен на значително по-високи цени от тези на китайския внос. Освен това като цяло средните цени на вноса от други държави са били по-високи от цените на промишлеността на Съюза или подобни на тях.
(323)
На Малайзия се пада най-голям дял от вноса от третите държави в Съюза (40 %). Вносът от Малайзия обаче е бил ограничен до един вид продукти от стъклено влакно, по-специално нарязани влакна. През разглеждания период делът на Малайзия на пазара на Съюза се е увеличил. Средно цените на вноса на нарязани влакна от Малайзия също са били по-високи от цените на вноса от КНР и почти толкова високи, колкото цените на промишлеността на Съюза. Освен това малайзийските цени не са попречили на нарастването между 2010 г. и 2011 г. на цените на производителите от Съюза, когато на КНР са били наложени временни мита. Ако малайзийските цени наистина са причинили съществена вреда на промишлеността на Съюза, производителите от Съюза не са могли да увеличат цените си, когато са били наложени временните антидъмпингови мита върху вноса от КНР. Вносът от Малайзия се конкурира с производството на промишлеността на Съюза, но той е бил отличаващ се със стабилност фактор през целия разглеждан период по отношение на цените, вида на продуктите и количествата.
(324)
Вносът от Норвегия представлява вторият по големина дял от вноса от третите държави в Съюза. През разглеждания период делът на Норвегия на пазара на Съюза е останал непроменен. Средните цени на вноса за всеки от видовете продукти от Норвегия са били по-високи от тези на КНР. Този норвежки внос се състои предимно от ровинги и е извършен от едно-единствено дружество, принадлежащо към същата група като един от производителите от Съюза. Освен това цялото норвежко производство се продава чрез производителя от Съюза. Поради това не считаме Норвегия като конкурентна трета държава.
(325)
Вносът от Турция представлява третият по големина дял от вноса от третите държави в Съюза. През разглеждания период делът на Турция на пазара на Съюза е останал непроменен. Средно цените на вноса за всеки от видовете на сходния продукт също са били значително по-високи от тези на КНР.
(326)
Правителството на КНР заяви също така, че запасите на Съюза са се увеличили през 2011 г. след значително увеличение на вноса от трети държави, докато вносът от КНР е намалял през същата година.
(327)
Между 2010 г. и 2011 г. вносът от Китай определено е намалял и вносът от трети държави се е увеличил. Промишлеността на Съюза обаче все още е била рентабилна през 2010 г. и 2011 г. и е започнала да реализира загуби след това, което съвпада с увеличението на дъмпинговия и на субсидирания внос от КНР. Вносът от трети държави е намалял след 2011 г. и поради това не може да бъде причината, поради която промишлеността на Съюза впоследствие е започнала да реализира загуби. Поради горепосочените причини има основание да се заключи, че докато част от вноса от други държави би могъл да окаже отрицателно въздействие върху промишлеността на Съюза, то това не е било в такава степен, че да прекъсне причинно-следствената връзка между дъмпинговия и субсидирания внос от КНР и вредата за промишлеността на Съюза.
(328)
След оповестяването на окончателните заключения няколко страни заявиха, че продуктовият асортимент, използван за анализа на подбиването на цените (сравнения на цените между Китай и производители от Съюза), не е бил използван по отношение на вноса от трети държави. Правителството на КНР изрично поиска подробна информация за продуктовия асортимент на вноса от третите държави, която не може да бъде извлечена от статистическите данни на Евростат.
(329)
Комисията е взела продуктовия асортимент изцяло предвид при анализа на вноса от третите държави чрез сравняване на цените на третите държави за всеки от видовете продукти със съответните цени в Съюза за всеки от видовете продукти. Като се има предвид, че има само един производител за трите трети държави, не е възможно да се оповестят конкретни данни от съображения за поверителност.
(330)
Правителството на КНР заяви, че заключението на Комисията, че част от вноса от трети държави може да е оказал въздействие върху положението на производителите от Съюза, но не е прекъснал причинно-следствената връзка, не е обективен, нито се основава на аргументиран анализ.
(331)
Трите основни трети държави, които са изнасяли сходния продукт за Съюза, са били Малайзия, Норвегия и Турция. Както вече бе посочено по-горе, вносът от Малайзия е бил съсредоточен върху един вид продукт с равнища на цените, които са сравними с тези на промишлеността на Съюза. Норвежкият производител не се счита за конкурент от трета държава поради причините, изложени по-горе. През разглеждания период пазарният дял на турския внос е останал стабилен и сравнително малък по обем. Поради това твърдението, че вносът от трети държави е прекъснал причинно-следствената връзка, се отхвърля.
(332)
Правителството на КНР заяви също така, че Комисията е пренебрегнала въздействието на вноса от Тайван и Мексико, който показва наличие на значителни промени в цените и обемите.
(333)
Като се има предвид ограниченият обем на вноса от Тайван и Мексико, този внос не би могъл да прекъсне причинно-следствената връзка.
(334)
Освен това правителството на КНР заяви, че в своя анализ на натрупването на запаси от китайски продукти Комисията е пренебрегнала факта, че между 2010 г. и 2011 г. вносът от трети държави се е увеличил с над 40 %.
(335)
Статистическите данни (вж. съображение 224) показват, че натрупването на запаси от китайски продукти е станало през второто и третото тримесечие на 2010 г. (за потребление преди края на 2010/началото на 2011 г. поради ограничения срок на годност). Увеличението на вноса от трети държави е регистрирано през 2011 г. след погасяването на ефекта от натрупването на запаси и когато мерките срещу вноса от КНР са влезли в сила, което се е оказало от полза за производителите от трети държави. Поради това твърдението се отхвърля.
1.2.2. Производствени разходи
(336)
Няколко страни заявиха, че увеличението на производствените разходи на промишлеността на Съюза главно поради увеличението на разходите за суровини, енергия, транспорт и персонал, е оказало отрицателно въздействие върху рентабилността на промишлеността на Съюза. Една от страните също така изтъкна факта, че клиентите не връщат бобините, като важен фактор при формиране на разходите, без да представи допълнителна информация относно въздействието по отношение на разходите. Тя подкрепи тези твърдения чрез цитиране на производителите от Съюза, че те действително са изправени пред увеличение на разходите.
(337)
Промишлеността на Съюза определено бе изправена пред увеличение на разходите за суровини, енергия, транспорт и персонал. Както обаче може да се види от таблица 8 по-горе, средните производствени разходи на промишлеността на Съюза на тон са се увеличили само с 1 % между 2010 г. и РП. Това означава, че промишлеността на Съюза е била в състояние да компенсира по-голямата част от увеличението на разходите чрез увеличаване на ефективността и по-голяма производителност. Поради това се стигна до заключението, че увеличението на производствените разходи не е допринесло за вредата и следователно не е прекъснало причинно-следствената връзка.
(338)
След оповестяването на окончателните заключения няколко страни повториха твърденията си, без да изтъкнат нови аргументи.
1.2.3. Промяна на потреблението
(339)
Както е посочено по-горе, потреблението на Съюза е нараснало с 3 % между 2010 г. и РП. Очаква се потреблението да се увеличи още повече, предвид новите приложения, при които намира употреба сходният продукт, както бе посочено от промишлеността на Съюза и от голям брой ползватели. Промишлеността на Съюза обаче не е могла да запази пазарния си дял и е загубила част от него, докато дъмпинговият и субсидираният внос от КНР е увеличил пазарния си дял от 2011 г. насам. Ето защо промените в потреблението в Съюза не са могли да прекъснат причинно-следствената връзка между вредата и дъмпинговия и субсидирания внос от КНР.
1.2.4. Недостатъчен производствен капацитет и запаси в Съюза
(340)
Правителството на КНР заяви, че вредата, ако има такава, е причинена от недостатъчния производствен капацитет на производителите от Съюза. Правителството на КНР се позовава на редица финансови отчети на производителите от Съюза. Във финансовите отчети за 2010 г. на 3B Fibreglass се посочва, че „ограниченият ни производствен капацитет не ни позволи да разширим пазарния си дял“ и „ни принуди да се справяме с промените в търсенето от страна на нашите клиенти с ограничено равнище на материални запаси“. Във финансовите отчети за 2011 г. на 3B Fibreglass се посочва, че „признаците за възстановяване на икономиката през 2010 г. се потвърдиха през първото полугодие на 2011 г., но тъй като равнищата на ефективност на производството на дружеството бяха по-слаби от очакваното през първото тримесечие, това не ни позволи да се възползваме изцяло от активизирането на икономическата дейност и ни накараха да ограничим договорните си ангажименти през 2011 г.“ Във финансовите отчети за 2011 г. на Lanxess се посочва, че „през 2011 г. производството на стъклени влакна в Lanxess се извършваше с максималния капацитет“ и „през второто тримесечие на 2012 г. планираното извеждане от експлоатация на пещ 1 ще трае почти 10 седмици, така че през 2012 г. годишното производство ще бъде с 14 % по-малко“.
(341)
Равнището на запасите през 2010 г. наистина е било ниско, вж. таблица 10 по-горе. Това се е дължало на намаление на производството през 2009 г., когато няколко производствени линии са били демонтирани, временно затворени или са работили с намален капацитет поради ерозията на цените и загубата на пазарен дял, причинени от дъмпинговия внос от КНР (42). Промишлеността на Съюза обаче е увеличила равнищата си на запаси с над 150 % през 2011 г. и оттогава продължава да ги увеличава. Позоваването на заявленията относно донякъде оскъдните количества на материалните запаси само за 2010 г. не е уместно; вместо това следва да се определи тенденцията за целия разглеждан период.
(342)
Освен това в някои части от цитираните текстове се прави позоваване на намалени равнища на ефективност на производството в резултат от ремонтиране/възстановяване на пещите. Както е обяснено в съображение 241 по-горе, това ремонтиране/възстановяване е присъщо за този отрасъл и е обичайно създаването на запаси предвид ремонта/възстановяването на дадена пещ, които да позволят да продължи снабдяването на основните клиенти.
(343)
Освен това промишлеността на Съюза би могла да инвестира в допълнителен капацитет при наличие на равнопоставени условия на конкуренция, позволяващи на промишлеността на Съюза да реализира печалба, която да обосновава и да дава възможност за разширяване на капацитета.
(344)
Производственият капацитет и запасите на Съюза не се считат за недостатъчни и поради това не биха могли да са допринесли за вредата, така че не са могли да прекъснат причинно-следствената връзка между дъмпинговия и субсидирания внос и понесената вреда от промишлеността на Съюза.
1.2.5. Въздействие на икономическата криза
(345)
Няколко страни заявиха, че понесената от промишлеността на Съюза вреда е причинена от икономическата криза, в резултат на която е настъпил рязък спад на търсенето от страна на промишлените отрасли на ползвателите (като автомобилната промишленост и пазара на вятърна енергия).
(346)
Правителството на КНР цитира няколко производители от Съюза, като например финансовите отчети за 2010 г. на European Owens Corning Fibreglass SPRL („EOCF“), в които се посочва, че „този спад отчасти се обяснява с голямата зависимост на тази дейност от пазара на вятърна енергия, като неговото състояние продължи да се влошава поради трудностите за участниците на този пазар да финансират нови проекти“, финансовите отчети за 2011 г. на Lanxess, в които се посочва, че „след въвеждането на антидъмпинговите мерки срещу китайския внос Lanxess получи възможност да повиши своите продажни цени. През втората половина на 2011 г. обаче отбелязваме намаление с 16 % в сравнение с 2010 г. поради низходящата тенденция в развитието на икономиката“, и финансовите отчети за 2012 г. на EOCF, в които се посочва, че оборотът за 2012 г. „се дължи главно на продължаващата икономическа криза, която не ни позволява да работим с пълен капацитет“.
(347)
Между 2010 г. и 2011 г. при потреблението на Съюза на продукти от стъклено влакно действително се наблюдава спад от 3 %. До края на РП обаче потреблението на Съюза отново се е увеличило с 6 процентни пункта.
(348)
Цитираният текст, че едно от дружествата е трябвало да намали цените си с 16 % през втората половина на 2011 г. в сравнение с 2010 г. дава само частична представа за положението през 2011 г. При разследването бе установено увеличение с 8 % на единичната цена за цялата 2011 г. (в сравнение с 2010 г.).
(349)
Освен това докато промишлеността на Съюза все още е била рентабилна през 2010 г. и 2011 г., тя е започнала да реализира загуби след това, което съвпада с увеличението на дъмпинговия и на субсидирания внос от КНР, подбил цените на промишлеността на Съюза.
(350)
Икономическият спад между 2010 г. и 2011 г. би могъл да се приеме като допринасящ за влошаването на икономическото състояние на промишлеността на Съюза. Икономическият спад обаче не обяснява реализирането на загуби от страна на промишлеността на Съюза през 2012 г. и РП. Основните загуби са настъпили едва след икономическия спад в период, когато потреблението отново е нараствало.
(351)
По отношение на цитирания текст от Owens Corning за 2011 г. е важно да се отбележи, че той идва от EOCF, което представлява търговска единица на Owens Corning за всички негови предприятия в Европа и Близкия изток. Освен сходния продукт EOCF през този период е продавало също продукти от нетъкан текстил, тъкани, покривни продукти (покривни шиндри (shingles)) и изолационни продукти, които не са обхванати от процедурата. Поради това цитираният текст не се отнася конкретно за сходния продукт на пазара на Съюза.
(352)
Що се отнася до цитирания текст от Owens Corning за 2011 г., той се отнася конкретно до осъществяваното от EOCF производство на тъкани в една от неговите фабрики. Като се има предвид, че тъканите не са част от сходния продукт, посоченият цитиран текст не се отнася към разглеждания случай.
(353)
Предвид горепосочените обстоятелства икономическият спад може да е оказал отрицателно въздействие върху промишлеността на Съюза, но не до такава степен, че да прекъсне причинно-следствената връзка между дъмпинговия и субсидирания внос и вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
1.2.6. Конкурентоспособност на дъмпинговия и субсидирания внос от КНР
(354)
Някои от страните заявиха, че вредата е причинена по-скоро от остарялата технология на промишлеността на Съюза в сравнение със съвременните технологии, прилагани от китайските производители износители, отколкото от дъмпинга или субсидирането на разглеждания продукт.
(355)
При разследването обаче се потвърди, че промишлеността на Съюза също използва съвременни производствени процеси. Поради това твърдението, че състоянието на използваната от промишлеността на Съюза технология е прекъснало причинно-следствената връзка между дъмпинговия и субсидирания внос и вредата, понесена от промишлеността на Съюза, се отхвърля.
1.2.7. Самопричинена вреда
(356)
Няколко страни заявиха, че вредата би могла да бъде самопричинена, тъй като i) цените, предлагани от производителите от Съюза през 2014 г., са били по-ниски от офертите, които тези страни са получавали от китайските производители износители, ii) инвестициите, направени от заявителите през последните години, са в противоречие с наличието на вреда, тъй като големите инвестиции са трудно съвместими с представата за понасяща вреда промишленост, но същевременно не са позволили постигането на по-голям пазарен дял на промишлеността на Съюза, iii) инвестициите, направени от заявителите, може да са били свързани с преструктуриране и изграждане на допълнителен капацитет за производство на „погрешни“ продукти от стъклено влакно, например на продукти, за които има по-ограничено търсене, а не например за нарязани влакна, за които страните твърдят, че е имало значително търсене и всъщност потенциален недостиг на предлагането в Съюза.
(357)
По отношение на първото твърдение относно по-ниските цени, предлагани от производителите от Съюза, следва да се отбележи, че то се отнася до събитие, настъпило след РП, така че не бе възможно да се вземат предвид равнищата на цените през 2014 г. Освен това, като се има предвид, че пещите функционират на 24-часов режим и че намаляването на производството е много скъпа операция, промишлеността на Съюза се е опитала да запази пазарния си дял чрез продажби на по-ниски цени, като е продължила да покрива част от постоянните си разходи.
(358)
Предвид големите инвестиции, направени от промишлеността на Съюза пред последните години, следва да се припомни, че при тази капиталоемка промишленост пещите трябва да бъдат възстановявани на всеки 7 до 10 години, като разходите, свързани с възстановяването на една пещ, могат да възлязат на 8 - 13 милиона EUR (обхватът от стойности е даден поради съображения за поверителност). Голяма част от другите структурирани в по-голяма степен високи разходи за инвестиции е свързана с потреблението на сплав за дюзите за екструдиране и съответното възстановяване на тези дюзи. Поради това тези инвестиции са присъщи на промишлеността и са необходими за поддържане на настоящия капацитет. Инвестициите, заделяни за научноизследователска и развойна дейност, също така са необходими, за да се остане на пазара и да се отговаря на нуждите на клиентите.
(359)
По отношение на третото твърдение относно предполагаемите „погрешни“ инвестиции за продукти, различни от нарязани влакна, следва да се отбележи, че i) промишлеността на Съюза се е преструктурирала с цел да бъде в състояние да предлага широка гама от продукти. Не бяха представени доказателства, че такъв вид преструктуриране не е било икономически жизнеспособно, и ii) прекратеното производство на нарязани влакна, настъпило вследствие на преструктурирането през последните години, е било прехвърлено в друг производствен обект, който е бил преоборудван за тази цел.
(360)
Правителството на КНР заяви, че производителите от Съюза са поддържали запаси от внос от трети държави и цитира текст от финансовите отчети за 2011 г. на един от производителите от Съюза, в който се посочва следното: „Стоковите материални запаси (в размер на 21,4 милиона евро към 31 декември 2011 г.) се увеличават вследствие на световното забавяне на растежа в нашата област на стопанска дейност през втората половина на годината, като запасите се състоят до 75 % от готови продукти, внесени от дружества от […] [нашата] група извън Европа, а останалата част се състои предимно от материали и продукти, необходими за свързаната с тъканите дейност“.
(361)
Увеличението на отчетените за 2011 г. равнища на запасите на този производител от Съюза се обяснява с натрупването на запаси за снабдяване на един от неговите заводи извън ЕС, когато през 2012 г. в него е извършено възстановяване на пещ. Не би се наложило извършването на внос от други заводи извън ЕС, ако продуктите за завода извън ЕС е могло да бъдат произведени в Съюза.
(362)
След оповестяването на окончателните заключения правителството на КНР поиска да се поясни дали този внос е бил с произход от КНР, или от други държави, и какви са били неговите обеми. Включените в извадката производители от Съюза обаче не са купували разглеждания продукт от КНР през разглеждания период.
(363)
Правителството на КНР заяви също така, че вредата би могла да бъде самопричинена, тъй като производителят от Съюза - 3B Fibreglass, е решил да възстанови запасите за BASF през 2011 г. в момент, когато производството е било недостатъчно. То цитира следния текст от финансовите отчети на 3B Fibreglass за 2011 г.: „да възстанови запасите ни за BASF и да извърши ремонта в студено състояние на пещ № 2.“
(364)
Нормалното поведение в бизнеса обаче е да се подсигурят запаси, за да бъде възможно изпълнението на договорните задължения към ключовите клиенти. Освен това в цитирания текст също така се прави позоваване на планирания ремонт на пещта, за който се изисква да се направят запаси, за да бъде възможно извършването на доставки към клиентите (и изпълнението от страна на 3B на договорните споразумения за доставки на клиентите) по време на ремонта.
(365)
Предвид горепосоченото твърдение за самопричинена вреда, която е прекъснала причинно-следствената връзка между дъмпинговия и субсидирания внос и вредата, понесена от промишлеността на Съюза, се отхвърля.
1.2.8. Експортни продажби на производителите от Съюза и преместване с цел по-голяма близост до пазарите
(366)
Правителството на КНР заяви, че твърдяната вреда, ако има такава, е причинена от решението за преместване на мястото, където са разположени промишлените предприятия на ползвателите. То добавя, че това не е станало само на равнището на Съюза, а и в световен мащаб. Правителството на КНР посочва, че производителят от Съюза P + D е разширил дейността си в Русия и Индия, производителят от Съюза 3B е разширил дейността си в Тунис, производителят от Съюза PPG е разширил дейността си в КНР, а производителят от Съюза Ahlstrom е преместил производството си от Европа в КНР в началото на 2011 г., за да обслужва по-добре отбелязващите растеж пазари на вятърна енергия в Азия и по-специално в КНР.
(367)
Като се има предвид, че голям брой производители на стъклени влакна са многонационални дружества, не е изненадващо, че те също инвестират извън Съюза, когато има възможност за развиване на стопанска дейност. Инвестирането в допълнителен капацитет извън Съюза се прави, за да се удовлетворят нуждите на нововъзникващите пазари и с оглед на възможността за реализиране на печалба. Изграждането на заводи в посочените региони определено се вписва в рамките на присъствието в близост до тези клиенти. Бизнес решението обаче дали да се изгради завод извън Съюза или не е напълно отделно от факта, че производителите от Съюза понасят вреда.
(368)
След оповестяването на окончателните заключения правителството на КНР повтори твърдението си, че големите инвестиции в чужбина са лишили Съюза от производствени дейности, работни места и експортни продажби и следователно са причинили вреда.
(369)
Това твърдение не е подкрепено с доказателства. Производителите на стъклено влакно работят в съответствие с модел относно регионалната близост, при който доставките за клиентите се извършват от производствени предприятия, разположени в съответния техен регион. Показателите, свързани с капацитета и заетостта, не показват, че потенциалните големи инвестиции в чужбина са били направени в ущърб на дейността в Съюза.
(370)
Правителството на КНР заяви също така, че спадът в експортните продажби на промишлеността на Съюза е имал сериозно отрицателно въздействие, което не е било анализирано от Комисията.
(371)
При настоящите разследвания обемът на експортните продажби на промишлеността на Съюза (за свързани и несвързани клиенти) е бил между 11 % и 13 % от общите продажбите на промишлеността на Съюза (за свързани и несвързани клиенти) през периода от 2010 г. до края на РП. Аналогично по време на първоначалното антидъмпингово разследване този обем е варирал между 10 % и 14 % през периода от 2006 г. до септември 2009 г. Като се има предвид, че колебанията в обемите на износа не са значителни и съответстват на обемите на износа от предишното антидъмпингово разследване, промените в експортните продажби не са имали сериозно отрицателно въздействие, както е посочено по-горе.
(372)
По горепосочените причини експортните продажби на производителите от Съюза и преместванията не са допринесли за вредата, така че не могат да прекъснат причинно-следствената връзка между дъмпинговия и субсидирания внос и понесената вреда от промишлеността на Съюза.
1.2.9. Обменен курс EUR/USD
(373)
Правителството на КНР заяви, че китайските доставки включват рискове, свързани с по-високата сложност от гледна точка на логистиката и колебанията на обменните курсове, и че поради това клиентите не са склонни да бъдат изложени в прекомерна степен на такива рискове. Един от ползвателите заяви, че китайските цени на продуктите от стъклено влакно зависят в голяма степен от обменния курс на еврото спрямо щатския долар. Предвид факта, че курсът на щатския долар от 2000 г. насам постепенно е ставал по-нисък в сравнение с еврото, се твърди, че това би могло да е прекъснало причинно-следствената връзка.
(374)
В началото на 2000 г. еврото определено е било по-слабо в сравнение с щатския долар, отколкото днес. Въпреки това следва да се отбележи, че обменният курс EUR/USD е бил относително стабилен през разглеждания период. По време на разглеждания период рентабилността на включените в извадката производители от Съюза въпреки това е намаляла значително от 3 % на - 4 %. Дори и обменният курс EUR/USD да може да бъде разглеждан като допринасящ за вредата, то това по никакъв начин не може да намали ощетяващото вредоносно въздействие на дъмпинговия внос на ниски цени от КНР на пазара на ЕС през периода от 2011 г. до края на РП.
(375)
Поради това обменният курс EUR/USD не е допринесъл за вредата и не е могъл да прекъсне причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос и понесената от промишлеността на Съюза вреда.
1.3. Заключения относно причинно-следствената връзка
(376)
В заключение, горният анализ показа, че е налице увеличение на обема и на пазарния дял на дъмпинговия и субсидирания внос от КНР. Натискът, упражняван от нарастването на дъмпинговия и субсидирания внос на пазара на Съюза, не е позволил на промишлеността на Съюза да съобрази продажните си цени с пазарните условия и с отбелязаното увеличение на разходите. Дори след намаляването на продажните си цени, включените в извадката производители от Съюза не са успели да задържат пазарния си дял. Този спад на цените е бил за сметка на рентабилността, което е довело до неустойчивото положение да се реализират загуби.
(377)
В рамките на горния анализ беше направено съответно разграничение и отделяне на въздействието на всички известни фактори върху състоянието на промишлеността на Съюза от причиняващото вреда въздействие на дъмпинговия внос. Въз основа на този анализ се прави заключението, че дъмпинговият и субсидираният внос от КНР е причинил съществена вреда на промишлеността на Съюза по смисъла на член 3, параграф 6 от основния антидъмпингов регламент и на член 8, параграф 5 от основния антисубсидиен регламент.
(378)
Известните фактори, различни от дъмпинговия или субсидирания внос, бяха подложени на оценка в съответствие с член 3, параграф 7 от основния антидъмпингов регламент и с член 8, параграф 6 от основния антисубсидиен регламент. За нито един от тези фактори, анализирани поотделно или заедно, не бе установено, че прекъсва причинно-следствената връзка между дъмпинговия и субсидирания внос и вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
(379)
След оповестяването на окончателните заключения правителството на КНР заяви, че Комисията само е отхвърлила аргументите на заинтересованите страни, вместо да разгледа всички известни фактори, различни от дъмпинговия внос, който са причинили вреда на промишлеността на Съюза.
(380)
Комисията е проучила въздействието на следните други фактори: вноса от други държави, производствените разходи, промените в потреблението, производствения капацитет и запасите, икономическата криза, конкурентоспособността на вноса от КНР, самопричинената вреда, експортните продажби на производителите от Съюза и преместването, както и обменния курс EUR/USD. При разследването не бяха установени други фактори, които биха могли да прекъснат причинно-следствената връзка.
Е. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
(381)
В съответствие с член 31 от основния антисубсидиен регламент Комисията разгледа въпроса дали въпреки заключението относно причиняващото вреда субсидиране съществуват неоспорими основания да се заключи, че не е в интерес на Общността да се приемат мерки в този конкретен случай. Интересът на Съюза беше определен въз основа на оценка на всички различни засегнати интереси, в това число тези на промишлеността на Съюза, на вносителите и на ползвателите.
(382)
На всички заинтересовани страни бе предоставена възможност да изразят становищата си в съответствие с член 31, параграф 2 от основния антисубсидиен регламент. Комисията изпрати въпросници на 5 независими вносители и на 34 ползватели. В крайна сметка 2 вносители и 13 ползватели представиха изцяло попълнен въпросник в рамките на определените срокове. В допълнение няколко ползватели и сдружения на ползватели се отзоваха в хода на разследването, като изпратиха писма, в които изразяват възражение срещу всякакви възможни мерки в този случай. Правителството на КНР и CCCLA също представиха изявления с искания да не бъдат налагани каквито и да е мерки в този случай.
(383)
При първоначалното антидъмпингово разследване бе счетено, че налагането на мерки не е в противоречие с интереса на Съюза. Тъй като междинното преразглеждане е ограничено до вредата, констатациите относно интереса на Съюза към този момент остават валидни. Поради това представеният по-долу анализ се отнася до антисубсидийното разследване.
1. Интерес на промишлеността на Съюза
(384)
Съществуващите антидъмпингови мерки не са довели до намаляване на дъмпинговия внос от КНР и не са облекчили промишлеността на Съюза. Както е посочено по-горе, промишлеността на Съюза е продължила да понася съществена вреда вследствие на ерозията на цените, причинена от дъмпинговия внос от КНР. Неналагането на мерки най-вероятно би довело до продължаване на отрицателната тенденция по отношение на финансовото състояние на промишлеността на Съюза. Особено характерно за състоянието на включените в извадката производители от Съюза е намалението на рентабилността от + 3 % през 2010 г. на - 4 % до края на РП. Всяко допълнително влошаване на резултатите в крайна сметка би довело до прекъсване на работата на производствените линии и до нови закривания на производствени обекти, което от своя страна би застрашило заетостта и инвестициите в Съюза.
(385)
Налагането на мерки би възстановило лоялната конкуренция на пазара. Отбелязаната от промишлеността на Съюза низходяща тенденция по отношение на рентабилността е резултат от срещнатите от нея затруднения да се конкурира със субсидирания внос на ниски цени с произход от КНР. Поради това се очаква налагането на антисубсидийни мерки да сложи край на понижението на цените и на загубата на пазарен дял и продажните цени на промишлеността на Съюза да започнат да се възстановяват, в резултат на което рентабилността на промишлеността на Съюза ще се подобри до равнищата, които се считат за необходими за тази капиталоемка промишленост.
(386)
Мерките следва да дадат възможност на промишлеността на Съюза да се възстанови от причиняващия вреда дъмпинг, установен по време на разследването.
(387)
Съответно се прави заключението, че налагането на антидъмпингови мерки определено би било в интерес на промишлеността на Съюза.
(388)
След оповестяването на окончателните заключения едно отраслово сдружение заяви, че засилените мерки не биха довели до никакво облекчение за промишлеността на Съюза, като се има предвид, че първоначалните мерки от 2011 г., както изглежда, не са имали никакъв ефект.
(389)
Комисията отхвърля това твърдение и се позовава на съображенията по-горе, в които се стига до заключението, че ако не се наложат засилени мерки, това най-вероятно би довело до продължаване на отрицателната тенденция по отношение на финансовото състояние на промишлеността на Съюза.
2. Интерес на вносителите
(390)
Както беше посочено по-горе, по отношение на несвързаните вносители не бе изготвена извадка и двама несвързани вносители оказаха пълно съдействие на разследването, като представиха отговори на въпросника. Дейностите, свързани с разглеждания продукт, са представлявали само незначителна част от общия оборот на двамата вносители (по-малко от 0,5 %). И двамата възразиха срещу евентуалното повишаване на равнището на антидъмпинговите мерки, тъй като според тях това би могло да доведе до прекратяване на вноса на разглеждания продукт от КНР.
(391)
Общо вносът, деклариран от тези двама вносители, е представлявал значителен дял от целия внос от КНР през РП, и поради това бе счетен за представителен по отношение на вносителите в Съюза. Нямаше други вносители, които да са оказали съдействие чрез представяне на отговори на въпросника или на подкрепени с доказателства коментари. Въз основа на това бе направено заключението, че предвид ограничения дял на разглеждания продукт в общата дейност на вносителите, налагането на мерки няма да има съществено отрицателно въздействие върху общия интерес на вносителите от Съюза.
3. Интерес на ползвателите
(392)
Сходният продукт се използва в широк спектър от приложения, като например в автомобилната промишленост, в турбини за вятърна енергия, в областта на морското дело, транспорта, аерокосмическата област и инфраструктурата. Съдействие бе оказано от широк кръг от потребители, които бяха групирани според сектора на дейност: производители на компоненти, производители на композитни материали, производители на различно ориентирани (мултиаксиални) тъкани и производители на вятърни турбини. Това позволи на Комисията да направи оценка на въздействието от засилените мерки по отношение на различните видове ползватели.
(393)
Оказалите съдействие ползватели са закупили около 13 % от разглеждания продукт от КНР по време на РП. Съответно по-голямата част от сходния продукт е закупена от други източници, като трети държави и промишлеността на Съюза. Само една малка част от тях са купували разглеждания продукт изключително от КНР.
(394)
Съществува широк спектър от отрасли надолу по веригата, използващи сходния продукт, предприятията на които се различават и по размер, като сред тях има както дружества, действащи в световен мащаб, така и МСП. От представената по време на разследването информация освен това изглежда, че промишлеността на ползвателите от Съюза осигурява работа на значителен брой хора, оценяван на 100 000 души, въпреки че не бяха представени изчерпателни и подкрепени с доказателства данни.
3.1. Възможно въздействие на мерките по отношение на рентабилността на ползвателите
(395)
Въз основа на отговорите на въпросника като цяло бе направено заключението, че използващите стъклени влакна отрасли на ползвателите са в относително добро състояние. Действително повечето от оказалите съдействие ползватели съобщиха, че са получавали печалба от продажбите на своите продукти, в които се използва разглежданият продукт, през целия разглеждан период. Същевременно само няколко ползватели съобщиха, че са имали загуба от тази дейност през РП, като печалбата на редица други е била в границите от 2 % до 22 %. Следователно дори и при прилагане на настоящите мерки отраслите на ползвателите все още са били в състояние да реализират печалба.
(396)
Въз основа на получените данни за всяка от групите ползватели бе извършен анализ на въздействието върху тях.
(397)
При разследването бе установено, че в зависимост от характеристиките на различните отрасли на ползвателите възможността за прехвърляне на дадено увеличение на митото върху техните клиенти се различава и поради това въздействието от увеличаване на митото върху маржа на печалбата ще бъде различно за всеки отрасъл на ползвателите.
(398)
Накратко, налагането на комбинираните мерки би довело до намаляване на печалбата на ползвателите с по-малко от един процентен пункт за по-голямата част от отраслите на ползвателите, с изключение на промишлеността за производство на различно ориентирани (мултиаксиални) тъкани. При последната промишленост делът на разглеждания продукт в производствените разходи е по-висок отколкото при другите засегнати отрасли на ползвателите. Следователно по-специално тези ползватели ще бъдат засегнати в по-голяма степен, отколкото другите ползватели, по отношение на които бе извършена оценка.
(399)
Въз основа на гореизложения анализ съществува голяма вероятност ползвателите от отраслите, свързани с производството на компоненти, композитни материали и вятърни турбини, да могат да поемат частично или изцяло увеличението на разходите. Освен това те също така биха били в състояние да прехвърлят част от увеличените разходи върху своите клиенти. В това отношение един от основните ползватели, осъществяващ дейност в производството на вятърни турбини, заяви, че приема заключенията от разследването и че ще поеме митата.
(400)
Това като цяло ограничено въздействие върху рентабилността също означава, че заетостта на равнището на промишлеността на ползвателите не е застрашена от предложеното увеличение на митата в степента, заявена от няколко ползватели.
(401)
Във всеки случай всяко евентуално отрицателно въздействие би било смекчено от непрекъснатия достъп на ползвателите до вноса от трети държави. Налагането на мерки не възпрепятства потребителите да се снабдяват от различни доставчици.
(402)
След оповестяването на окончателните заключения няколко ползватели заявиха, че аргументите на ползвателите са били отхвърлени въз основа само на заявления с качествен характер. Те също така заявиха, че намаляването на маржа на печалбата им е много по-голямо от един процентен пункт, както е посочено в съображение 398 по-горе, особено когато се разглежда въз основа на отделен продукт.
(403)
Тези твърдения се отхвърлят по изложените по-долу съображения. Въз основа на предоставените от ползвателите данни Комисията извърши подробни изчисления за оценка на количественото въздействие от засилването на мерките върху рентабилността на ползвателите. Отраслите, използващи разглеждания продукт, са разнородни и показват големи разлики по отношение на размера на предприятията (като сред тях има както МСП, така и многонационални предприятия), зависимостта им от разглеждания продукт, приложенията на техния краен продукт и клиентската им база (от малки до големи дружества, извършващи продажби в Съюза или експортни продажби). Както вече беше обяснено по-горе в съображение 398, Комисията признава, че някои сегменти на ползвателите ще бъдат засегнати в по-голяма степен отколкото други. Въз основа на данните, предоставени от оказалите съдействие ползватели, делът на използвания разглеждан продукт, закупуван от КНР, е бил доста ограничен (по-малко от 13 % - вж. съображение 393). Освен това делът на разглеждания продукт от КНР в общия размер на производствените разходи като цяло също е бил ограничен, т.е. средно по-малко от 4 %. Въпреки това последният е значително по-висок по отношение на разгледаното по-горе производство на различно ориентирани (мултиаксиални) тъкани. Въздействието от увеличение на митата бе изчислено при хипотезата, че обемът на закупените от КНР стъклени влакна ще бъде подобен на посочения през РП и че цените на вноса от КНР ще подлежат на мита в размер на около 30 %, въпреки че спрямо по-голямата част от китайските производители износители ще се прилагат по-ниски мита. При тази хипотеза изчисленията показаха, че средно за всички оказали съдействие ползватели въздействието от увеличението на цената на разглеждания продукт с произход от КНР върху рентабилността ще бъде по-малко от един процентен пункт, както е посочено по-горе.
3.2. Липса на взаимозаменяемост
(404)
Няколко ползватели заявиха, че голяма част от продуктите от стъклено влакно, от които се нуждае промишлеността на ползвателите, не могат да бъдат закупени в готово състояние. Вместо това доставчиците трябва да преминат през продължителен и сложен квалификационен процес, който може да отнеме от 6 до 12 месеца без гаранция за успех. Следователно смяната на доставчика, за да се избегне плащането на мита, би било скъпо, невъзможно в краткосрочен план и рисковано начинание от технологична гледна точка.
(405)
В това отношение се признава, че при някои специални приложения характеристиките на разглеждания продукт могат действително да доведат до продължителен квалификационен процес, който включва изпитване. Въпреки това, като се имат предвид и коментарите, получени от няколко ползватели, към настоящия момент в по-голямата част от случаите съществуват множество източници. Освен това при разследването бе установено, че ползвателите обикновено имат голям брой възможности за снабдяване като резервни варианти и често пъти са предпочитали продукта на няколко доставчици, за да не бъдат зависими от един доставчик. Следва също да се припомни, че предназначението на мерките не е да лиши определени доставчици от достъп до пазара на Съюза, тъй като всяка от предложените мерки има за цел единствено възстановяване на справедливата търговия и коригиране на изкривеното положение на пазара.
(406)
Поради това е малко вероятно налагането на мерки по отношение на разглеждания продукт от КНР да доведе до временно преустановяване на снабдяването със суровина на промишлеността на ползвателите.
3.3. Невъзможност за прехвърляне на увеличенията на себестойността и на увеличената конкуренция от страна на произведени извън Съюза продукти надолу по веригата
(407)
Няколко ползватели заявиха, че са изправени пред ожесточена конкуренция от страна на производители извън Съюза и поради това не биха били в състояние да прехвърлят увеличенията на цените на разглеждания продукт върху своите клиенти, тъй като това ще доведе до загуба на продажби. Предвид разнообразието от дружества на ползвателите възможността за прехвърляне на потенциалното увеличение на разходите върху потребителите ще бъде различна в зависимост от вида на ползвателя. Въпреки това въз основа на данните, съдържащи се в отговорите на въпросника, в повечето случаи оборотът и рентабилността на ползвателите, които нямат възможност да прехвърлят по-голямата част от увеличението на разходите, биха били засегнати само в ограничена степен.
(408)
Няколко ползватели изразиха загриженост, че налагането на антисубсидийни мита би довело до неблагоприятно положение от гледна точка на конкуренцията спрямо доставчици извън Съюза, които имат достъп до разглеждания продукт, без да им бъдат налагани мерки. Ползвателите твърдят, че са в конкуренция с вноса от КНР на техните пазари надолу по веригата. Налагането на комбинирани мерки допълнително би влошило състоянието на конкуренцията. Предвид тези обстоятелства бе заявено, че не би било възможно да се прехвърли увеличението на цените на суровините върху клиентите. Освен това бе заявено, че това би довело до преместване на производството извън Съюза, което би довело до значителни загуби на работни места.
(409)
Следва да се отбележи, че фактът, че налагането на антисубсидийни мерки би могъл да предизвика появата на по-голяма конкуренция, не може да бъде причина за неналагането на мерки, ако те са обосновани. Посочените разследвания се отнасят до конкретен продукт. Всяка промишленост на ползвателите има пълното право да прибегне до търговското право на Съюза и да поиска антидъмпингово разследване по отношение на своите продукти. Освен това решенията на дружествата относно избора на място на установяване зависят от голям брой фактори. Малко вероятно е решението за преместване да зависи единствено от митата върху една от суровините.
(410)
Няколко страни заявиха, че производителите от Съюза са международни дружества, които са собственост на чуждестранни лица, и че по-голямата част от смесените дружества обаче са малки или средни по големина и са собственост на местни лица. Тези МСП заявиха, че увеличението на митата ще доведат до загуба на работни места. От CCCLA заявиха също така, че когато ползвателите се преместят поради увеличението на митата, в Съюза ще има загуба на работни места. Освен това един ползвател заяви също така, че всяко преместване от страна на ползвателите ще доведе също така до по-малки продажби за промишлеността на Съюза.
(411)
Комисията отдава еднакво значение на всички работни места в Съюза, независимо от собствеността и големината на дружеството. В това отношение Комисията се позовава също на съображения 400 и 403. Освен това Комисията счита твърденията относно преместването, потенциалната загуба на работни места и по-малките продажби за промишлеността на Съюза за спекулативни и неподкрепени с доказателства.
(412)
Няколко страни заявиха, че продуктите понастоящем се произвеждат в Съюза за предлагане на световния пазар в конкуренция с трети държави. Един потребител заяви, че той може да внася разглеждания продукт в режим на активно усъвършенстване, без да заплаща антидъмпингови мита, при положение че произвежданият от него краен продукт след това се изнася извън Съюза. Резултатът от това обаче е, че този ползвател може да предложи на своите клиенти извън Съюза по-конкурентни цени, отколкото на клиентите си в Съюза.
(413)
Наистина ползвателите могат да внасят разглеждания продукт в режим на активно усъвършенстване, без да заплащат антидъмпинговите мита, при положение че произвежданият от тях краен продукт след това се изнася извън Съюза. Това обаче не променя заключенията на Комисията в настоящото разследване.
3.4. Недостиг в предлагането
(414)
Един ползвател заяви, че промишлеността на Съюза не е в състояние да удовлетвори изцяло търсенето в Съюза, по-специално по отношение на някои видове големи поръчки на пригодени към нуждите на клиентите продукти от стъклено влакно. Освен това този потребител заяви, че най-вероятно поради ограничения производствен капацитет на Съюза нито един производител от Съюза няма да бъде склонен да задели голяма част от капацитета си за снабдяването само на един отделен клиент. Друг ползвател заяви, че по отношение на нарязаните влакна не е налице прекомерно предлагане и че отстраняването на КНР от пазара на Съюза би довело, особено предвид перспективата за увеличаване на търсенето, до значителни проблеми с доставките на пазара на Съюза. Правителството на КНР цитира заявеното от производителя от Съюза 3B, че промишлеността не е въвеждала в експлоатация нов топилен капацитет от 2002 г. насам и че за да се отговори на потребностите на пазара, по-специално в Европа, е необходим допълнителен производствен капацитет в размер на 200 000 тона.
(415)
В това отношение следва на първо място да се отбележи, че целта на антидсубсидийните мерки е да се коригират нелоялните търговски практики, които оказват вредоносно въздействие върху промишлеността на Съюза, и да се възстанови положението на ефективна конкуренция на пазара на Съюза, а не да се премахне вносът. Предложените мерки не са такива, че да затворят пазара на Съюза за производителите износители от КНР, дори когато цените им не причиняват вреда, и следователно ще дадат възможност за непрекъснатото наличие на внос на нарязани влакна, както и на други продукти от стъклено влакно от КНР на пазара на Съюза.
(416)
Що се отнася до възможността на промишлеността на Съюза да се справи с евентуален недостиг на нарязани влакна, настоящото равнище на използване на капацитета на промишлеността на Съюза дава възможност за известно допълнително производство от страна на промишлеността на Съюза.
(417)
Нарязаните влакна подобно на всички други видове на разглеждания продукт могат също да бъдат внасяни в Съюза от трети държави като Малайзия.
(418)
Освен това китайските производители на стъклени влакна са изградили заводи в по-голяма близост до Съюза (в Египет и Бахрейн) като база за снабдяване на пазара на Съюза.
(419)
Предвид горепосоченото може да се заключи, че въпросът за евентуалния недостиг в предлагането на нарязани влакна може да бъде разрешен чрез по-широкото използване на капацитета на промишлеността на Съюза, чрез внос от други служещи като източници държави, както и чрез непрекъснат внос от КНР на непричиняваща вреда цена.
(420)
Въз основа на горните раздели се стигна до заключението, че цялостното въздействие от налагането на комбинирани мерки върху отраслите на Съюза надолу по веригата е ограничено и няма да надхвърли положителното въздействие от мерките за промишлеността на Съюза.
(421)
След оповестяването на окончателните заключения едно отраслово сдружение заяви, че е трудно да се разбере, че производителите от Съюза разполагат с неизползван капацитет, като се има предвид, че съществува недостиг на стъклени влакна, а цените на пазара на Съюза се увеличават. Няколко страни повториха твърденията си, че налагането на допълнителни мерки ще доведе до недостиг в предлагането от производители от Съюза.
(422)
За разглеждания период при разследването не бе установено наличието на недостиг в предлагането. Що се отнася до евентуален бъдещ недостиг в предлагането, Комисията счита, че увеличението на митата няма да възпрепятства вноса в Съюза от КНР и от трети държави, както е изложено по-горе.
4. Заключение относно интереса на Съюза
(423)
Въз основа на горепосоченото се очаква, че налагането на комбинираните мерки ще предостави възможност на промишлеността на Съюза да подобри състоянието си чрез увеличаване на продажните цени и на пазарния дял. Въпреки че може да се прояви известно отрицателно въздействие под формата на нараснали разходи за някои потребители, то вероятно ще бъде по-слабо от очакваните ползи за промишлеността на Съюза и нейните доставчици.
(424)
Поради това се прави заключението, че като се вземат предвид всички фактори, не съществуват непреодолими основания срещу налагането на мерки върху вноса на разглеждания продукт с произход от КНР.
(425)
След оповестяването на окончателните заключения няколко страни заявиха, че последиците от предложените мерки са подценени. Те твърдят, че Комисията се отнася с по-голямо доверие към твърдението на малка група производители на стъклени влакна, отколкото към съпротивата на много по-голяма но фрагментирана група от предимно малки и средни по големина поддоставчици, които не са имали реална възможност да отговорят, упражнявайки същото влияние.
(426)
Тези твърдения се отхвърлят, тъй като на ползвателите бяха дадени много възможности да заявят своя интерес по време на разследването. Много от тях го направиха и тяхната информация бе проучена внимателно и взета предвид. По време на разследването бе отдадено значение на всички заинтересовани страни.
Ж. ОКОНЧАТЕЛНИ АНТИДЪМПИНГОВИ И АНТИСУБСИДИЙНИ МЕРКИ
(427)
Въз основа на направените от Комисията заключения по отношение на субсидията, вредата, причинно-следствената връзка и интереса на Съюза следва да бъдат наложени временни мерки, за да се предотврати по-нататъшното причиняване на вреда на промишлеността на Съюза от дъмпинговия и субсидирания внос.
1. Равнище на отстраняване на вредата
(428)
С оглед на определянето на равнището на мерките Комисията първо определи размера на митото, необходим за отстраняване на вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
(429)
Вредата се счита за отстранена, ако промишлеността на Съюза е в състояние да покрие производствените си разходи и да реализира от продажбите на сходния продукт на пазара на Съюза, преди облагане с данъци, печалба, която би се очаквала при нормални условия на конкуренция от промишленост от този вид в отрасъла, а именно при липсата на дъмпингов внос. Както при първоначалното разследване бе използвана целева печалба от 5 %.
(430)
APFE поиска целевата печалба да е 10 % - 12 %. APFE заяви, че при целевата печалба за целите на анализа следва да се вземе предвид необходимостта такава много капиталоемка промишленост да постигне задоволителна възвръщаемост на вложения капитал, както очакват инвеститорите. APFE се позовава също така на доклад на Stern Business School of New York University, в който се изчислява среднопретеглената цена на капитала (WACC), която съчетава разходите за собствен капитал и разходите за заемен капитал за различни промишлени отрасли (43). В доклада на Stern се изчислява, че средната стойност на WACC за промишлеността за производство на стъклени влакна е между 8,3 % и 8,4 %. Освен това APFE се позовава на печалба от 8,3 %, използвана в Китай в случая „Слънцезащитно стъкло“ (44). Сдружението освен това твърди, че като се има предвид, че разходите за собствен капитал и разходите за заемен капитал са малко по-високи в Съюза отколкото в САЩ, стойността за Съюза би била малко по-висока - в интервала от 10 % до 12 %.
(431)
Действителната печалба, реализирана по време на разглеждания период, не може да бъде използвана, тъй като все още има значителни обеми на дъмпингов внос от КНР, въпреки настоящите мита, които са в сила.
(432)
В случая със слънцезащитното стъкло от КНР е използвана целева печалба от 8,3 %, тъй като това е била средната печалба, реализирана от включените в извадката производители от Съюза през 2010 г., когато вносът на разглеждания продукт е бил все още малък и поради това все още не е бил в състояние да наруши нормалните условия на конкуренция (т.е. печалба, която все още не е засегната от дъмпинговия внос).
(433)
Макар да е безспорно, че промишлеността на Съюза е много капиталоемка, APFE не бе в състояние да докаже, че целевата печалба, основаваща се на WACC от доклада на Stern, отговаря на приложимия тест. Поради това твърдението беше отхвърлено.
(434)
След оповестяването на окончателните заключения APFE заяви, че констатациите относно целевата печалба следва да бъдат преразгледани, като се има предвид, че промишлеността на Съюза е в състояние да постигне равнища на печалба над 5 % по отношение на някои видове продукти, като например нарязаните влакна за употреба при мокри процеси (WUCS) за нетъкан текстил и WUCS за употреба с гипсови продукти, където те могат да се конкурират лоялно с вноса от трети държави и когато не се сблъскват с агресивно подбиване на цените от страна на китайски продукти от стъклено влакно, които са предмет на дъмпинг и субсидиране.
(435)
При предишното разследване бе използвана целева печалба от 5 %. Поради липсата на подкрепени с доказателства аргументи по отношение на променените условия на пазара, които биха обосновали по-висока целева печалба, се запазва тази целева печалба.
(436)
Освен това макар и WUCS, както и всички други видове на разглеждания продукт, да се използват като материал за подсилване, WUCS имат ограничен срок на годност и по-високи транспортни разходи поради теглото на съдържанието на вода (вж. съображение 63). WUCS се внасят в Съюза в много по-малки количества, отколкото другите продукти от стъклено влакно. Поради това маржът на печалбата за този единствен вид продукт не е представителен за разглеждания продукт.
(437)
След това Комисията определи равнището на отстраняване на вредата въз основа на сравнение на среднопретеглената цена на вноса на включените в извадката производители износители от КНР и среднопретеглената непричиняваща вреда цена на сходния продукт, продаван от включените в извадката производители от Съюза на пазара на Съюза по време на разследвания период. Разликите, получени от това сравнение, бяха изразени като процент от среднопретеглената CIF стойност на вноса.
(438)
След оповестяването на окончателните заключения един производител износител заяви, че има някои неточности по отношение на CIF стойностите на три контролни номера на продуктите.
(439)
След проверка Комисията коригира съответните CIF стойности, което доведе до малка промяна в маржовете на подбиване и на продажба на по-ниски цени по отношение на този производител износител.
(440)
В резултат на това бяха установени следните равнища на отстраняване на вредата:
Дружество
Равнище на отстраняване на вредата
Jushi Group
24,8 %
Jiangsu Changhai Group
4,9 %
Chongqing Polycomp International Corporation
29,6 %
Други оказали съдействие дружества
26,1 %
(441)
Един ползвател заяви, че всички факти са останали без промяна и че поради това единствената възможност Комисията да достигне до заключение, че вредата, за която се твърди, че е причинена от вноса от КНР, е станала по-голяма, е ако Комисията е използвала различна методология за изчисляване на маржа на вредата в сравнение с първоначалното разследване.
(442)
Фактите не са останали без промяна. Поради това, като се прилага методологията от първоначалното разследване, изчисляването на настоящия марж на вредата води до различен резултат с оглед на промяната на залегналите в основата данни, като например разходите, цените и загубите.
(443)
След оповестяването на окончателните заключения един производител износител изрази учудване каква промяна в обстоятелствата би обосновала изчислението на маржа на вредата въз основа на контролните номера на продуктите вместо извършване на просто сравнение на средните цени, както това е направено при първоначалното разследване.
(444)
Комисията счита, че основната методология при настоящите разследвания, е същата като прилаганата при предишното разследване. Бе изготвена извадка и всяко сравнение бе извършено с използване на сходни елементи. Изчислението на маржа на вредата въз основа на контролните номера на продуктите даде възможност за извършване на по-подробно и точно изчисление, но това не може да се разглежда като промяна в методологията.
(445)
Същият производител износител също така заяви, че матовете от нарязани влакна, изработени от нишки от стъклено влакно, представляват част от разглеждания продукт, но че при изчисляването на маржа на вредата не се вземат предвид контролните номера на продуктите за матовете от нарязани влакна. Производителят износител изрази учудване дали i) производителите от Съюза вече не произвеждат тези матове от нарязани влакна и ii) защо Комисията в миналото не изглежда да е имала трудност при намирането на заместител на основен вид на продукта за целите на изчислението на маржа на вредата, дори и в случаите, когато не е имало точно съвпадение по отношение на контролния номер на продукта.
(446)
Разглежданият продукт наистина обхваща матовете от нарязани влакна и някои (субекти на) производителите от Съюза произвеждат тези матове. Включените в извадката производители от Съюза са произвеждали някои видове матове, които не са били внасяни от КНР по време на РП. Въпреки това като цяло съответствието на контролните номера на продуктите е било голямо и поради това не е имало нужда от използване на заместители на продуктите.
(447)
Освен това този производител износител изрази учудване i) защо е било необходимо коригиране в зависимост от равнището на търговия и на кого производителите от Съюза действително продават своите продукти, и ii) защо по отношение на китайските продажби разходите на ЕС за транспорт до складовете и разходите за складиране не са били взети предвид в маржа на вредата.
(448)
Продажбите на включените в извадката производители от Съюза са осъществявани предимно директно с крайните потребители. По отношение на включените в извадката китайски износители случаят не е такъв. Голяма част от продажбите са извършвани чрез дистрибутори или други междинни канали за продажба. Поради това бе счетено, че като се приравнят всички продажби до равнището на продажби на краен потребител, това би направило цените сравними в по-голяма степен. В съответствие със стандартната методология при изчислението на подбиването на цените се вземат предвид разходите след вноса, докато маржът на вредата се основава на CIF стойността на китайските експортни продажби.
(449)
Производителят износител също така изрази учудване защо съществуващото антидъмпингово мито не се включва в маржа на вредата, при положение че включването на това мито в CIF стойността би било в съответствие с прилаганата методология по отношение на подбиването на цените.
(450)
Маржът на отстраняване на вредата, представен в настоящия регламент, отразява пълния марж, необходим за отстраняването на вредата. Ако съществуващият антидъмпингов марж бе включен в маржа на отстраняване на вредата, резултатът би бил само марж на частичното ѝ отстраняване.
(451)
След оповестяването на окончателните заключения жалбоподателят заяви, че тъй като за Jiangsu Changhai Group е установено, че не е оказало пълно съдействие при разследването (вж. раздел В.2.1 по-горе), информацията относно експортната цена на Jiangsu Changhai Group е ненадеждна и поради това не следва да се използва при изчисляването на маржа на вредата. Жалбоподателят заяви, че експортната цена на групата може да се окаже невярна, в случай че се установи въз основа на производствените разходи на дружеството, които не са могли да бъдат надлежно проверени поради неоказването на пълно съдействие при разследването. Експортната цена на групата следва да бъде установена по-скоро въз основа на наличните факти в съответствие с член 18, параграф 1 от основния антидъмпингов регламент и на член 28, параграф 1 от основния антисубсидиен регламент.
(452)
Както е обяснено в съображение 92, в рамките на групата разглежданият продукт не е бил изнасян от дружеството, предоставило подвеждаща информация, а само от OCH. OCH обаче оказа пълно съдействие при двете разследвания и предостави надеждна информация относно експортната цена на групата (например бяха предоставени фактури, които Комисията провери на място). Поради това Комисията няма причина да поставя под съмнение експортната цена на групата. Изчисляването на маржа на вредата бе извършено въз основа на действителната проверена експортна цена - така както е посочена във фактурите за продажбите - независимо от начина, по който е била определена и независимо от това дали се е основавала на производствените разходи на дружеството. Поради това твърдението беше отхвърлено.
2. Окончателни мерки
(453)
Антисубсидийното разследване бе проведено едновременно с преразглеждането на антидъмпинговите мерки, ограничено до вредата. С оглед прилагането на правилото за по-малкото мито и предвид факта, че окончателните маржове на субсидията са по-ниски от равнището на отстраняване на вредата, Комисията следва в съответствие с член 15 от основния антисубсидиен регламент да наложи окончателно изравнително мито на равнището на установените окончателни маржове на субсидията и след това да наложи окончателно антидъмпингово мито до съответното равнище на отстраняване на вредата.
(454)
Въз основа на тази методология и на фактите по случая, и по-специално на факта, че мерките са ограничени от маржа на вредата, Комисията счита, че в настоящия случай не възниква проблем с „двойното отчитане“.
(455)
Като се има предвид високата степен на съдействие на китайските производители износители, митото за „всички останали дружества“ бе определено на равнището на най-високото мито, което ще бъде наложено на дружествата, включени в извадката или оказали съдействие при разследванията. Митото за „всички останали дружества“ ще се прилага за дружествата, които не са оказали съдействие при разследванията.
(456)
За другите оказали съдействие невключени в извадката китайски производители износители, които са изброени в приложение I, ставката на окончателното мито се определя като среднопретеглената стойност на ставките, установени за оказалите съдействие включени в извадката производители износители, с изключение на групата, към която принадлежи производителят износител, спрямо който се прилагат разпоредбите на член 28, параграф 1.
(457)
След оповестяването на окончателните заключения един производител износител поиска спрямо него да бъде приложено индивидуално третиране съгласно член 9, параграф 5 от основния антидъмпингов регламент и да му бъде изчислен индивидуален дъмпингов марж.
(458)
Предвид факта обаче, че частичното междинно преразглеждане е ограничено до вредата, дъмпинговите маржове, установени при предишното антидъмпингово разследване, остават непроменени. Поради това искането за индивидуален дъмпингов марж бе отхвърлено.
(459)
Въз основа на горепосоченото ставките, при които ще бъдат наложени тези мита, се определят, както следва:
Китайски износител
Дъмпингов марж (установен при първоначалното разследване)
Марж на субсидията
Равнище на отстраняване на вредата
Изравнително мито
Антидъмпингово мито
Jushi Group
29,7 %
10,3 %
24,8 %
10,3 %
14,5 %
Jiangsu Changhai Group
9,6 %
5,8 %
4,9 %
4,9 %
0 %
Chongqing Polycomp International Corporation
29,7 %
9,7 %
29,6 %
9,7 %
19,9 %
Други оказали съдействие дружества
29,7 %
10,2 %
26,1 %
10,2 %
15,9 %
Ставки на митото за всички останали дружества
10,3 %
19,9 %
(460)
Индивидуалната ставка на антидъмпинговото и антисубсидийното мито за дружествата, посочена в настоящия регламент, е установена въз основа на констатациите от настоящите разследвания. Следователно тя отразява установената по време на посочените разследвания ситуация по отношение на съответното дружество. Така тази митническа ставка (за разлика от митото, което се прилага в национален мащаб за „всички останали дружества“) се прилага изключително за вноса на продукти с произход от засегнатата държава и произведени от посоченото дружество. Внасяните продукти, произведени от което и да е друго дружество, което не е посочено изрично в постановителната част на настоящия регламент, включително субектите, свързани с изрично посочените, не могат да се ползват от тези ставки и се облагат със ставката на митото, приложима за „всички останали дружества“.
(461)
Дадено дружество може да отправи искане за прилагане на индивидуалната ставка на митото в случай на последваща промяна на наименованието на неговия субект. Искането трябва да бъде адресирано до Комисията (45). Искането трябва да съдържа цялата съответна информация, която позволява да се докаже, че промяната не засяга правото на дружеството да се ползва от приложимата за него ставка на митото. Ако промяната на наименованието на дружеството не засяга правото му да се ползва от приложимата за него ставка на митото, в Официален вестник на Европейския съюз се публикува известие, с което се съобщава за промяната на името.
(462)
За да се гарантира правилното прилагане на антидъмпинговото мито, равнището на митото за всички останали дружества следва да се прилага не само за неоказалите съдействие производители износители, но и за тези производители, които не са осъществували износ за Съюза по време на РП.
3. Гаранция (поемане на ангажимент за спазване на минимален ценови праг)
(463)
Един китайски производител износител предложи гаранция (поемане на ангажимент) по отношение на цената в съответствие с член 8, параграф 1 от основния антидъмпингов регламент и на член 13, параграф 1 от основния антисубсидиен регламент. В предложението за гаранция се съдържаха минимални вносни цени (МВЦ) за няколко основни вида и подвида продукти от разглеждания продукт.
(464)
Комисията счита, че разглежданият продукт съществува под формата на многобройни продуктови подвидове и качества, като при тях разликата в цените може да достигне до 700 %. Поради това съществува голям риск от кръстосано компенсиране. В рамките на един вид на продукта цените също може да се различават до 550 % в зависимост от продуктовите подвидове. Освен това различните МВЦ, предложени от китайския производител износител, бяха доста под непричиняващата вреда цена и поради това не могат да отстранят вредата, понасяна от промишлеността на Съюза.
(465)
Предвид горепосоченото, за митниците не би било възможно да разграничават спецификациите без индивидуален анализ на всяка сделка с цел внос, за да се определи в коя група от МВЦ попада продуктът, което прави мониторинга твърде обременителен, ако не и практически неприложим.
(466)
Освен това дружеството изнася за Съюза и други продукти, спрямо които няма наложени мерки. Следователно съществува риск от компенсиране, ако тези продукти се продават на едни и същи клиенти. Някои от неговите клиенти в Съюза са свързани дружества, които търгуват и с други свързани дружества извън Съюза. Тези сложни търговски и стопански връзки създават допълнителни потенциални рискове от кръстосано компенсиране.
(467)
Въз основа на гореизложеното предложението за гаранция бе отхвърлено.
(468)
Комитетът, създаден съгласно член 15, параграф 1 от основния антидъмпингов регламент, не представи становище,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
(1) Налага се окончателно изравнително мито върху вноса на нарязани снопчета стъклено влакно с дължина, непревишаваща 50 mm; ровинги от стъклено влакно, с изключение на ровинги от стъклено влакно, които са импрегнирани и промазани и имат загуба на маса при накаляване над 3 % (както е определено в стандарт ISO 1887); и матове от нишки от стъклено влакно, с изключение на матове от стъклена вата, понастоящем класирани в кодове по КН 7019 11 00, ex 7019 12 00 (кодове по ТАРИК 7019 12 21, 7019120022, 7019120023, 7019120025, 7019120039) и 7019 31 00 и с произход от Китайската народна република.
(2) Ставката на окончателното изравнително мито, приложима към нетната цена франко границата на Съюза преди обмитяване на продуктите, описани в параграф 1 и произвеждани от посочените по-долу дружества, е, както следва:
Дружество
Окончателно изравнително мито (%)
Допълнителен код по TAРИК
Jushi Group Co., Ltd; Jushi Group Chengdu Co., Ltd; Jushi Group Jiujiang Co., Ltd
10,3
B990
Changzhou New Changhai Fiberglass Co., Ltd; и Jiangsu Changhai Composite Materials Holding Co., Ltd; Changzhou Tianma Group Co., Ltd
4,9
A983
Chongqing Polycomp International Corporation
9,7
B991
Други оказали съдействие дружества, посочени в приложение I
10,2
Всички останали дружества
10,3
A999
(3) Индивидуалните изравнителни митнически ставки, определени за дружествата, посочени в параграф 2, се прилагат, ако пред митническите органи на държавите членки се представи валидна търговска фактура, която отговаря на изискванията в приложение II. Ако такава фактура не се представи, се прилага митото, приложимо за „всички останали дружества“.
(4) Прилагат се действащите разпоредби относно митата, освен ако е предвидено друго.
Член 2
Член 1 от Регламент за изпълнение (ЕС) № 248/2011 на Съвета се заменя със следното:
1)
Налага се окончателно антидъмпингово мито върху вноса на нарязани снопчета стъклено влакно с дължина, непревишаваща 50 mm; ровинги от стъклено влакно, с изключение на ровинги от стъклено влакно, които са импрегнирани и промазани и имат загуба на маса при накаляване над 3 % (както е определено в стандарт ISO 1887); и матове от нишки от стъклено влакно, с изключение на матове от стъклена вата, понастоящем класирани в кодове по КН 7019 11 00, ex 7019 12 00 (кодове по ТАРИК 7019 12 21, 7019120022, 7019120023, 7019120025, 7019120039) и 7019 31 00 и с произход от Китайската народна република.
2)
Ставката на окончателното антидъмпингово мито, приложима към нетната цена франко границата на Съюза преди обмитяване на продуктите, описани в параграф 1 и произвеждани от посочените по-долу дружества, е, както следва:
Дружество
Окончателно антидъмпингово мито (%)
Допълнителен код по TAРИК
Jushi Group Co., Ltd; Jushi Group Chengdu Co., Ltd; Jushi Group Jiujiang Co., Ltd
14,5
B990
Changzhou New Changhai Fiberglass Co., Ltd; Jiangsu Changhai Composite Materials Holding Co., Ltd; Changzhou Tianma Group Co., Ltd
0
A983
Chongqing Polycomp International Corporation
19,9
B991
Други оказали съдействие дружества, посочени в приложение I
15,9
Всички останали дружества
19,9
A999
3)
Индивидуалните антидъмпингови митнически ставки, определени за дружествата, посочени в параграф 2, се прилагат, ако пред митническите органи на държавите членки се представи валидна търговска фактура, която отговаря на изискванията в приложение II. Ако такава фактура не се представи, се прилага митото, приложимо за „всички останали дружества“.
4)
Прилагат се действащите разпоредби относно митата, освен ако е предвидено друго.
Член 3
Настоящият регламент влиза в сила в деня след деня на публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко в държавите членки в съответствие с Договорите.
Съставено в Брюксел на 16 декември 2014 година.
REGOLAMENTO DI ESECUZIONE (UE) N. 1379/2014 DELLA COMMISSIONE
del 16 dicembre 2014
relativo all'istituzione di un dazio compensativo definitivo sulle importazioni di alcuni prodotti in fibra di vetro a filamento originari della Repubblica popolare cinese e alla modifica del regolamento di esecuzione (UE) n. 248/2011 del Consiglio che istituisce un dazio antidumping definitivo sulle importazioni di alcuni prodotti in fibra di vetro a filamento continuo originari della Repubblica popolare cinese
LA COMMISSIONE EUROPEA,
visto il trattato sul funzionamento dell'Unione europea,
visto il regolamento (CE) n. 597/2009 del Consiglio, dell'11 giugno 2009, relativo alla difesa contro le importazioni oggetto di sovvenzioni provenienti da paesi non membri della Comunità europea (1), in particolare l'articolo 15, e il regolamento (CE) n. 1225/2009 del Consiglio, del 30 novembre 2009, relativo alla difesa contro le importazioni oggetto di dumping da parte di paesi non membri della Comunità europea (2), in particolare l'articolo 9, paragrafo 4, e l'articolo 11, paragrafo 3,
considerando quanto segue:
A. PROCEDURA
1. Misure in vigore
(1)
Con il regolamento di esecuzione (UE) n. 248/2011 (3) il Consiglio ha istituito un dazio antidumping definitivo sulle importazioni di alcuni prodotti in fibra di vetro a filamento continuo, attualmente classificati ai codici NC 7019 11 00, ex 7019 12 00 e 7019 31 00, originari della Repubblica popolare cinese.
2. Apertura dell'inchiesta antisovvenzioni
(2)
Il 12 dicembre 2013, tramite un avviso pubblicato nella Gazzetta ufficiale dell'Unione europea («l'avviso di apertura dell'inchiesta antisovvenzioni») (4), la Commissione europea («la Commissione») ha annunciato l'apertura di un procedimento antisovvenzioni relativo alle importazioni nell'Unione europea di alcuni prodotti in fibra di vetro a filamento originari della Repubblica popolare cinese («RPC» o «il paese interessato»).
(3)
La Commissione ha aperto l'inchiesta dopo aver ricevuto una denuncia presentata il 28 ottobre 2013 dall'associazione dei produttori di fibre di vetro europei (Association des Producteurs de Fibres de Verre Européens - «APFE») (il denunziante) per conto di produttori che rappresentano oltre il 25 % della produzione totale dell'Unione di determinati prodotti in fibra di vetro a filamento. La denuncia conteneva prove non manifestamente infondate dell'erogazione di sovvenzioni a determinati prodotti in fibra di vetro a filamento e di un conseguente pregiudizio grave, che la Commissione ha considerato sufficienti a giustificare l'apertura di un'inchiesta.
(4)
Conformemente all'articolo 10, paragrafo 7, del regolamento (CE) n. 597/2009 («il regolamento antisovvenzioni di base»), la Commissione ha notificato al governo della RPC prima dell'apertura dell'inchiesta di aver ricevuto una denuncia debitamente documentata secondo la quale le importazioni sovvenzionate di determinati prodotti in fibra di vetro a filamento originari della RPC recavano un pregiudizio grave all'industria dell'Unione. La Commissione ha invitato il governo della RPC a partecipare a consultazioni nell'intento di chiarire la situazione per quanto riguarda il contenuto della denuncia e di cercare una soluzione di comune accordo.
(5)
Il governo della RPC ha accettato l'invito e le consultazioni si sono tenute il 5 dicembre 2013. Nel corso delle consultazioni non è stato possibile trovare una soluzione di comune accordo. La Commissione ha comunque preso debitamente nota delle osservazioni formulate dal governo della RPC in merito ai regimi elencati nella denuncia. Successivamente alle consultazioni, il 9 dicembre 2013 il governo della RPC ha fatto pervenire per iscritto le sue osservazioni.
(6)
Il governo della RPC è stato invitato a partecipare a ulteriori consultazioni in merito a altri regimi individuati nel corso dell'inchiesta. Il governo della RPC tuttavia non ha accolto tale invito, sostenendo che non gli erano state fornite informazioni sufficienti in merito a tali regimi.
3. Richiesta parallela di un riesame intermedio parziale delle misure antidumping in vigore
(7)
Alla Commissione è stata trasmessa una richiesta di avvio di un riesame intermedio parziale delle misure antidumping in vigore (5), limitatamente all'esame del pregiudizio, a norma dell'articolo 11, paragrafo 3, del regolamento (CE) n. 1225/2009 del Consiglio («il regolamento antidumping di base»). Anche tale richiesta è stata presentata dall'APFE il 28 ottobre 2013 per conto di produttori dell'Unione che rappresentano oltre il 25 % della produzione totale dell'Unione di determinati prodotti in fibra di vetro a filamento.
(8)
Il 18 dicembre 2013, avendo stabilito che esistevano elementi di prova sufficienti a giustificare l'apertura di un riesame intermedio parziale, la Commissione ha annunciato, con un avviso pubblicato nella Gazzetta ufficiale dell'Unione europea («avviso di apertura del riesame intermedio parziale antidumping») (6), l'avvio di un riesame intermedio parziale ai sensi dell'articolo 11, paragrafo 3, del regolamento antidumping di base.
(9)
Un produttore esportatore ha sostenuto che le misure istituite con il regolamento di esecuzione n. 248/2011 del Consiglio sono nulle di diritto nei suoi riguardi e che l'inchiesta di riesame concernente le misure in vigore istituite da detto regolamento dovrebbe pertanto essere chiusa. Secondo tale produttore esportatore, le misure in vigore violano l'accordo antidumping dell'OMC, essendogli stato negato il trattamento individuale ai sensi delle disposizioni dell'articolo 9, paragrafo 5, del regolamento antidumping di base, in quanto esistevano al momento dell'adozione di tale regolamento. A sostegno della sua argomentazione egli rinvia alla relazione dell'organo di appello dell'OMC del 28 luglio 2011 nella controversia DS397 (7).
(10)
Successivamente all'adozione, il 28 luglio 2011, della relazione dell'organo di appello dell'OMC nella controversia DS397, si è proceduto alla modifica dell'articolo 9, paragrafo 5, del regolamento antidumping di base (8). La modifica si applica a tutte le inchieste aperte successivamente alla sua entrata in vigore, ovvero il 6 settembre 2012. Con riguardo ai produttori esportatori soggetti alle misure già in vigore prima di tale data, la Commissione ha pubblicato il 23 marzo 2012 un avviso (9) in cui invitava tutti i produttori esportatori di paesi non retti da un'economia di mercato che ritenevano che le misure cui erano soggetti dovessero essere riesaminate alla luce della relazione dell'organo di appello di cui sopra a chiedere un riesame. Il regolamento di esecuzione (UE) n. 248/2011 è stato specificamente citato in tale avviso. La Commissione non ha ricevuto da questo produttore esportatore una siffatta richiesta di riesame, né tale produttore esportatore ha richiesto un riesame intermedio a norma dell'articolo 11, paragrafo 3, del regolamento di base.
(11)
La validità delle misure in vigore non è pertanto in discussione e l'argomentazione è respinta.
4. Periodo dell'inchiesta e periodo in esame applicabili a entrambe le inchieste
(12)
L'inchiesta relativa alle sovvenzioni e al pregiudizio ha riguardato il periodo compreso tra il 1o ottobre 2012 e il 30 settembre 2013 («periodo dell'inchiesta» o «PI»). L'analisi delle tendenze utili per la valutazione del pregiudizio ha riguardato il periodo compreso tra il 1o gennaio 2010 e la fine del PI («periodo in esame»).
(13)
Le analisi del pregiudizio condotte nell'inchiesta antisovvenzioni e nel riesame intermedio parziale delle misure antidumping sono basate sulla stessa definizione dell'industria dell'Unione, sui medesimi produttori rappresentativi dell'Unione e sullo stesso periodo dell'inchiesta e, salvo diversamente specificato, hanno portato a identiche conclusioni. Ciò è stato considerato utile in vista di una razionalizzazione dell'analisi del pregiudizio e per raggiungere risultati coerenti in entrambe le inchieste. Per questo motivo le osservazioni riguardanti il pregiudizio avanzate in uno qualunque di questi procedimenti sono state prese in considerazione in entrambe le inchieste.
5. Parti interessate dalle inchieste
(14)
In ambedue gli avvisi di apertura la Commissione ha invitato le parti interessate a manifestarsi al fine di partecipare a entrambe le inchieste. La Commissione ha notificato inoltre l'apertura delle due inchieste in maniera specifica al denunziante, agli altri produttori noti dell'Unione, ai produttori esportatori noti e alle autorità della RPC, agli importatori noti, ai fornitori e agli utilizzatori, ai distributori, nonché alle associazioni notoriamente interessate, invitandoli a partecipare.
(15)
Alle parti interessate è stata offerta la possibilità di formulare osservazioni in merito all'apertura di entrambe le inchieste e di chiedere un'audizione presso la Commissione e/o il consigliere-auditore nei procedimenti in materia commerciale.
6. Campionamento
(16)
La Commissione ha annunciato in entrambi gli avvisi di apertura che avrebbe potuto limitare a un numero ragionevole i produttori esportatori della RPC, gli importatori indipendenti e i produttori dell'Unione interessati dall'inchiesta mediante la selezione di campioni conformemente alle disposizioni dell'articolo 17 del regolamento antidumping di base e dell'articolo 27 del regolamento antisovvenzioni di base.
6.1. Campionamento dei produttori dell'Unione applicabile a entrambe le inchieste
(17)
In entrambi gli avvisi di apertura la Commissione ha comunicato di aver selezionato provvisoriamente un campione di produttori dell'Unione sulla base della produzione nell'Unione e dei volumi di vendita sul mercato dell'Unione del prodotto simile durante il PI, nonché della distribuzione geografica. Tale campione era composto dagli stabilimenti di produzione di tre produttori dell'Unione ubicati in Belgio, Francia e Slovacchia (10), rappresentanti circa il 52 % della produzione totale dell'Unione e il 49 % di tutte le vendite sul mercato dell'Unione. Il campione è stato pertanto considerato rappresentativo dell'industria dell'Unione. La Commissione ha invitato le parti interessate a formulare osservazioni in merito al campione provvisorio.
(18)
Nel corso delle inchieste il governo della RPC ha sostenuto che nell'inchiesta antidumping iniziale era stata applicata senza motivo una metodologia di campionamento dei produttori dell'Unione differente da quella utilizzata per le inchieste in corso. Il governo della RPC ha sostenuto i) che la Commissione aveva già selezionato un campione prima dell'apertura delle inchieste e che pertanto aveva già deciso a priori che un campione era necessario, ii) che nell'inchiesta iniziale tutte le parti che desideravano essere incluse nel campione dovevano fornire informazioni alla Commissione entro 15 giorni dall'apertura dell'inchiesta, mentre, nel presente caso, i produttori già inclusi nel campione non erano tenuti a farlo, iii) che alle parti che desideravano essere incluse nel campione non sono state precisate in nessuno degli avvisi di apertura quali informazioni erano tenute a fornire ai fini di tale inserimento e che non erano state fornite informazioni circa i volumi di produzione e di vendita rappresentati dai produttori inclusi nel campione, iv) che il criterio di selezione utilizzato «questo campione rappresenta il massimo volume rappresentativo di produttori che può essere adeguatamente esaminato entro il periodo di tempo disponibile» non era stato incluso nell'articolo 17 del regolamento antidumping di base e che un campione selezionato su questa base non era coerente con tale disposizione.
(19)
In entrambi gli avvisi di apertura la Commissione ha indicato che, in considerazione del numero elevato di produttori dell'Unione e al fine di completare le inchieste entro le scadenze regolamentari, aveva deciso di ricorrere a un campionamento, proponendo contemporaneamente un campione provvisorio. La stessa metodologia, ovvero il ricorso al campionamento, è stata utilizzata come nell'inchiesta precedente. L'impiego di un campione provvisorio non ha modificato la metodologia, ma ha semplicemente consentito una maggiore efficienza, grazie al risparmio di tempo conseguito pur nel pieno rispetto dei diritti di difesa. La Commissione ha infatti offerto agli altri produttori dell'Unione che ritenevano giustificata la loro inclusione nel campione la possibilità di contattarla e a qualsiasi altra parte interessata l'opportunità di presentare altre informazioni pertinenti in relazione al campione. Il campione finale avrebbe dovuto tenere conto di tutte le osservazioni eventualmente ricevute. Non essendo pervenute osservazioni sul campione proposto, è stato confermato il campione provvisorio. Quanto alla seconda affermazione, i produttori che sono stati provvisoriamente selezionati per il campione avevano compilato il modulo comprendente le informazioni necessarie a permettere alla Commissione di selezionare un campione provvisorio. Il modulo e le risposte sono state messe a disposizione a fini di ispezione nel fascicolo non riservato. Quanto alla terza argomentazione, le parti che desideravano essere incluse sono state invitate a contattare la Commissione entro 15 giorni dalla data di pubblicazione dei due avvisi di apertura e hanno avuto la possibilità di consultare il fascicolo non riservato comprendente i moduli. Tali moduli contenevano informazioni relative ai volumi di produzione e di vendita. Anche la quarta argomentazione è infondata perché l'articolo 17, paragrafo 1, del regolamento antidumping di base si riferisce chiaramente al massimo volume rappresentativo che potesse essere adeguatamente esaminato entro il periodo di tempo disponibile.
(20)
Successivamente alla divulgazione delle conclusioni definitive il governo della RPC ha riconfermato le proprie argomentazioni quanto alla presunta incoerenza procedurale nella selezione del campione dei produttori dell'Unione prima di entrambe le inchieste, mettendo in evidenza che: i) la giustificazione addotta dalla Commissione del rispetto dei termini dell'inchiesta non è plausibile in quanto l'articolo 17, paragrafo 2, del regolamento antidumping di base e l'articolo 27, paragrafo 2, del regolamento antisovvenzioni di base prevedono entrambi chiaramente il campionamento dopo l'apertura dell'inchiesta e previa presentazione di osservazioni entro tre settimane dalla data di apertura, ii) un campione provvisorio è discriminatorio o non obiettivo e avrebbe demotivato gli altri produttori dell'Unione a manifestarsi e iii) la Commissione non ha concesso tre settimane agli altri produttori dell'Unione per manifestarsi.
(21)
L'articolo 17, paragrafo 2, del regolamento antidumping di base e l'articolo 27, paragrafo 2, del regolamento antisovvenzioni di base recitano «di preferenza la scelta del campione avviene previa consultazione e con il consenso delle parti interessate, a condizione che dette parti, entro tre settimane dalla data di apertura dell'inchiesta, si siano manifestate e abbiano comunicato informazioni sufficienti». Per quanto riguarda la prima argomentazione, il regolamento antidumping di base e il regolamento antisovvenzioni di base non ostano a che la Commissione proponga al momento dell'apertura dell'inchiesta un campione provvisorio sul quale le parti sono invitate a presentare osservazioni. Inoltre, dal momento che i produttori dell'Unione (o almeno gran parte di essi) sostengono la denuncia e tenuto conto delle informazioni ottenute tramite i moduli, la Commissione disponeva per quanto riguarda l'industria dell'Unione delle informazioni necessarie alla selezione di un campione provvisorio nella fase di apertura. Tali conoscenze rendono l'esercizio di campionamento dei produttori dell'Unione differente da quello applicato ai produttori esportatori. Per quanto riguarda la seconda e la terza argomentazione, gli avvisi di apertura precisavano che i produttori dell'Unione che ritenevano di dover essere inclusi nel campione dovevano contattare la Commissione entro 15 giorni. La Commissione non ravvisa in ciò un comportamento che violi il regolamento di base o possa essere considerato discriminatorio, non obiettivo, né tanto meno demotivante.
(22)
Il governo della RPC ha sostenuto che il campione non era rappresentativo poiché non comprendeva nessuna società con una significativa produzione vincolata e, di conseguenza, che una parte dell'industria interna non era stata considerata.
(23)
Tale obiezione è da respingere poiché i produttori dell'Unione inclusi nel campione avevano in effetti vendite vincolate. Il governo della RPC non ha specificato inoltre quale produttore dell'Unione avrebbe dovuto essere incluso e quale avrebbe dovuto essere escluso.
(24)
Un produttore esportatore ha sostenuto che il campione di produttori dell'Unione non era rappresentativo poiché nessuno dei produttori dell'Unione inclusi nel campione produceva/vendeva feltri in filati tagliati.
(25)
In effetti i soggetti inclusi nel campione dei tre produttori dell'Unione non producevano feltri in filati tagliati, bensì feltri a filamento nonché gli altri principali tipi di prodotto. I soggetti inclusi nel campione sono stati pertanto considerati rappresentativi, anche perché essi rappresentavano circa il 52 % della produzione totale dell'Unione, il 49 % di tutte le vendite sul mercato dell'Unione e assicuravano una buona distribuzione geografica. Il fatto che uno dei prodotti sulla vasta gamma di tipologie considerate non fosse prodotto dai produttori dell'Unione inclusi nel campione non modifica tale conclusione.
6.2. Campionamento degli importatori applicabile a entrambe le inchieste
(26)
Per poter decidere se il campionamento fosse necessario e, in tal caso, selezionare un campione, la Commissione ha chiesto agli importatori indipendenti di fornire le informazioni specificate nei due avvisi di apertura.
(27)
Dato che soltanto due importatori indipendenti hanno compilato il relativo modulo, non è stato necessario procedere a un campionamento.
6.3. Campionamento dei produttori esportatori della RPC applicabile a entrambe le inchieste
(28)
Per poter decidere se il campionamento fosse necessario e, in tal caso, selezionare un campione, la Commissione ha chiesto a tutti i produttori esportatori nella RPC di fornire le informazioni specificate negli avvisi di apertura. La Commissione ha chiesto inoltre alla missione permanente della RPC presso l'Unione di individuare e/o contattare altri eventuali produttori esportatori che potessero essere interessati a partecipare all'inchiesta.
(29)
Otto produttori esportatori del paese interessato hanno fornito le informazioni richieste e hanno accettato di essere inclusi nel campione. Conformemente all'articolo 27, paragrafo 1, del regolamento antisovvenzioni di base e all'articolo 17, paragrafo 1, del regolamento antidumping di base, la Commissione ha selezionato un campione di tre produttori esportatori in base al massimo volume rappresentativo delle esportazioni che potesse essere adeguatamente esaminato entro il periodo di tempo disponibile. A norma dell'articolo 27, paragrafo 2, del regolamento antisovvenzioni di base e dell'articolo 17, paragrafo 2, del regolamento antidumping di base, tutti i produttori esportatori noti interessati e le autorità del paese interessato sono stati invitati a presentare osservazioni in merito al campione scelto a titolo provvisorio. Non essendo pervenute osservazioni al riguardo, la Commissione ha pertanto deciso di confermare il campione proposto e tutte le parti interessate sono state informate in merito al campione selezionato in via definitiva.
(30)
Il campione di produttori esportatori o di gruppi di produttori esportatori è il seguente:
-
Chongqing Polycomp International Corporation («CPIC»);
-
Jiangsu Changhai Composite Materials Holding Co., Ltd («OCH») e sue società collegate, Changzhou New Changhai Fiberglass Co., Ltd («NCH») e Changzhou Tianma Group Co., Ltd («Tianma»); queste tre società sono designate come «Jiangsu Changhai Group»;
-
Jushi Group Co., Ltd, e sue società collegate, Jushi Group Chengdu Co., Ltd e Jushi Group Jiujiang Co., Ltd. Queste tre società sono designate come «Jushi Group».
(31)
Il campione rappresentava il 78 % del totale in volume delle vendite all'esportazione della RPC verso l'Unione durante il PI, sulla base delle risposte ai moduli di campionamento.
7. Risposte al questionario e visite di verifica
(32)
La Commissione ha inviato questionari al governo della RPC, a tutti i produttori esportatori cinesi che ne avevano fatto richiesta e ai produttori dell'Unione inclusi nel campione, agli utilizzatori e alle associazioni di settore che si erano manifestate entro i termini stabiliti nei due avvisi di apertura.
(33)
Sono pervenute risposte al questionario dal governo della RPC, dai tre produttori esportatori cinesi inclusi nel campione, dai tre produttori dell'Unione inclusi nel campione, da 14 utilizzatori e da due importatori indipendenti. Le risposte di uno degli utilizzatori sono risultate tuttavia insufficienti a consentire alla Commissione di procedere a un'analisi significativa di tali dati, nonostante i diversi solleciti inviati.
(34)
Inoltre «Glass Alliance Europe», un'associazione che rappresenta l'industria del vetro, si è manifestata come parte interessata per conto dei suoi membri e ha presentato una dichiarazione sulla sua posizione.
(35)
Osservazioni scritte sono giunte anche da varie associazioni di utilizzatori, in particolare la «Danish Wind Industry Association», la «Danish Plastics Federation» e il «Groupement de la Plasturgie Industrielle et des Composites (GPIC)», nonché da «Siemens Wind Power AG».
(36)
Anche la Camera di commercio cinese per l'importazione e l'esportazione di prodotti industriali leggeri e articoli di artigianato («CCCLA») ha presentato osservazioni.
(37)
La Commissione ha individuato e verificato tutte le informazioni ritenute necessarie ai fini della determinazione delle sovvenzioni, del pregiudizio e dell'interesse dell'Unione. Visite di verifica ai sensi dell'articolo 16 del regolamento antidumping di base e dell'articolo 26 del regolamento antisovvenzioni di base sono state effettuate presso il governo della RPC e presso le sedi delle seguenti società:
Produttori dell'Unione:
-
3B Fibreglass SPRL, Belgio;
-
Owens Corning Fibreglass France, Francia;
-
Johns Manville Slovakia a.s., Slovacchia.
Produttori esportatori della RPC:
-
Chongqing Polycomp International Corporation;
-
Jiangsu Changhai Composite Materials Holding Co., Ltd;
-
Changzhou New Changhai Fiberglass Co., Ltd;
-
Changzhou Tianma Group Co., Ltd;
-
Jushi Group Co., Ltd;
-
Jushi Group Chengdu Co., Ltd;
-
Jushi Group Jiujiang Co., Ltd.
Operatori commerciali collegati ai produttori esportatori con sede nella RPC:
-
China National Building Materials and Equipment Import and Export Corporation («CMBIE»);
-
China National Building Materials International Corporation («CNBMIC»).
Operatori commerciali collegati ai produttori esportatori con sede nell'Unione:
-
Jushi Italia Srl;
-
Jushi Spain SA;
-
Jushi France SAS.
Importatore non collegato:
-
Helm AG, Germania.
Utilizzatori:
-
Basell Polyolefine, Germania;
-
DSM, Paesi Bassi;
-
DuPont de Nemours, Belgio;
-
Exel Composites, Belgio;
-
Fiberline Composites, Danimarca;
-
Formax, Regno Unito;
-
Polyone, Germania;
-
Vestas Wind Systems, Danimarca.
(38)
Il governo della RPC ha sostenuto, in sintesi, che sono stati violati i suoi diritti di difesa in relazione all'accesso alla documentazione consultabile dalle parti interessate perché dal fascicolo non riservato mancavano informazioni senza «giusta causa» o non erano state fornite sintesi sufficientemente dettagliate oppure, eccezionalmente, non erano stati comunicati i motivi per non fornire una sintesi non riservata.
(39)
La Commissione ha giudicato che il fascicolo non riservato consultabile dalle parti interessate contenesse informazioni sufficienti a consentire alle stesse di esaminare i dati utilizzati dalla Commissione nella sua analisi e l'argomentazione è stata quindi considerata infondata. Il governo della RPC è stato informato dei motivi per i quali la Commissione ha ritenuto infondate tali affermazioni.
(40)
Dopo la divulgazione delle conclusioni definitive il governo della RPC e un produttore esportatore hanno ribadito che la disposizione sulla riservatezza è stata applicata in maniera troppo estensiva e hanno chiesto la divulgazione dei tipi di prodotto venduti dai produttori dell'Unione, nonché dei quantitativi totali per NCP.
(41)
La Commissione ritiene che i diritti di difesa non siano stati violati in quanto a tutti i produttori esportatori sono stati comunicati i NCP dei prodotti fabbricati dai produttori dell'Unione inclusi nel campione in concorrenza con i produttori della RPC. Tale argomentazione è stata pertanto respinta.
B. PRODOTTO IN ESAME E PRODOTTO SIMILE
1. Prodotto in esame
(42)
Il prodotto in esame in entrambe le inchieste è identico al prodotto definito nel regolamento di esecuzione (UE) n. 248/2011 del Consiglio e descritto in entrambi gli avvisi di apertura, ovvero filati tagliati (chopped strands) di fibra di vetro di lunghezza non superiore a 50 mm, filati accoppiati in parallelo senza torsione (rovings) di fibra di vetro, esclusi i rovings di fibra di vetro che sono impregnati e rivestiti e subiscono una perdita alla combustione superiore al 3 % (determinata secondo la norma ISO 1887), e feltri (mats) costituiti da filamenti di fibra di vetro ad eccezione dei feltri in lana di vetro («il prodotto in esame» o «prodotti in fibra di vetro a filamento»), attualmente classificati ai codici NC 7019 11 00, ex 7019 12 00 e 7019 31 00 (quest'ultimo codice ha sostituito la voce 7019 31 10 l'1.1.2014), originari della Repubblica popolare cinese.
(43)
Il prodotto in esame è la materia prima più comunemente utilizzata per rinforzare le resine termoplastiche e termoindurenti nel settore dei compositi. I materiali compositi ottenuti (plastica rinforzata con fibra di vetro a filamento) trovano impiego in svariati campi: industria automobilistica, settore elettrico/elettronico, pale eoliche, edilizia/costruzioni, serbatoi/tubature, beni di consumo, industria aerospaziale/militare ecc.
(44)
Rientrano nel presente procedimento tre tipi di base di prodotti in fibra di vetro a filamento: i filati tagliati (chopped strands) (11), i filati accoppiati in parallelo senza torsione (rovings) (12) e i feltri (mats) (13) (ad eccezione dei feltri in lana di vetro). Dall'inchiesta è emerso che, nonostante alcune differenze di aspetto e possibili differenze a livello di applicazioni finali, tutti i diversi tipi del prodotto in esame presentano le medesime caratteristiche fisiche, chimiche e tecniche di base e sono destinati in generale agli stessi impieghi.
2. Richieste di esclusione di prodotti
2.1. Codice NC 7019 31 90
(45)
Successivamente alla pubblicazione dei due avvisi di apertura, la CCCLA ha osservato che entrambi gli avvisi di apertura facevano riferimento al codice NC 7019 31 10, mentre il denunziante si riferiva al codice NC 7019 31 00 che non esiste più, affermando che i prodotti precedentemente classificati al codice NC 7019 31 00 sono attualmente classificati sotto due codici NC diversi: 7019 31 10 (Feltri (mats) di fibre di vetro, di filamenti) e 7019 31 90 (Feltri (mats) di fibre di vetro, altri). Dato che le attuali inchieste coprono determinati prodotti in fibra di vetro a filamento, la CCCLA ritiene che i prodotti classificati al codice NC 7019 31 90, ovvero «Feltri (mats) costituiti da fibre di vetro senza filamenti», dovrebbero essere esclusi dalla definizione del prodotto in esame.
(46)
Questa affermazione non è pertinente, in quanto innanzitutto tale prodotto non è il prodotto in esame.
(47)
Il denunziante ha fatto riferimento al codice NC ex 7019 31 00 e ha dichiarato esplicitamente che sono esclusi i feltri (mats) di lana di vetro (ossia altri feltri (mats) o feltri (mats) costituiti da fibre di vetro senza filamenti). Per questo motivo il codice NC è preceduto da «ex».
(48)
Entrambi gli avvisi di apertura sono stati pubblicati nel dicembre 2013 e precisavano «attualmente classificati ai codici NC […] 7019 31 10». Dato che a partire dal 1o gennaio 2012 i prodotti precedentemente contrassegnati dal codice NC 7019 31 00 sono stati suddivisi nei codici NC 7019 31 10 e 7019 31 90, l'avviso di apertura non comprende «feltri (mats) costituiti da fibre di vetro senza filamenti» perché specificava «attualmente classificati ai codici NC […] 7019 31 10».
(49)
Il regolamento recita tuttavia «attualmente classificati ai codici NC […] 7019 31 00», dato che i due codici NC 7019 31 10 e 7019 31 90 sono stati fusi nuovamente dal 1o gennaio 2014 poiché il codice NC 7019 31 90 restava in pratica vuoto (in quanto gli altri feltri di fibra di vetro, ossia i feltri di lana di vetro, venivano classificati piuttosto al codice NC 7019 39 00).
(50)
La richiesta di esclusione del codice NC 7019 31 90, di conseguenza, non è pertinente.
2.2. Rovings testurizzati
(51)
Un utilizzatore ha chiesto di escludere i rovings testurizzati (14) dalla definizione del prodotto dato che i produttori di fibre di vetro a filamento dell'Unione non li producono.
(52)
Tuttavia, tre società dell'Unione sono state individuate come produttori di rovings testurizzati, con una capacità sufficiente a soddisfare le esigenze del mercato. Dalle inchieste è emerso che, nonostante possibili differenze a livello di applicazioni finali, tutti i vari tipi del prodotto in esame presentano le medesime caratteristiche fisiche, chimiche e tecniche di base e sono destinati in generale agli stessi impieghi. La richiesta di escludere i rovings testurizzati dalla definizione del prodotto è pertanto respinta.
(53)
Dopo la divulgazione delle conclusioni definitive il governo della RPC ha sostenuto che i rovings testurizzati dovrebbero essere esclusi in quanto i) un solo produttore dell'Unione immette sul mercato rovings testurizzati in quantità limitate e quindi le importazioni di tali prodotti non possono recare pregiudizio all'industria dell'Unione, ii) i rovings testurizzati sono differenti dai rovings diretti perché questi ultimi hanno una resistenza trasversale migliore di un profilo composito pultruso e un processo di produzione differente e iii), contrariamente che nel caso dell'inchiesta antidumping iniziale nell'ambito dei filati, la Commissione ritiene che la limitata sostituibilità non rappresenta un fattore significativo tale da permettere l'esclusione dei rovings testurizzati.
(54)
Per quanto riguarda la prima argomentazione, la Commissione ribadisce che vi sono vari produttori dell'Unione che hanno la capacità di soddisfare le esigenze di mercato di rovings testurizzati, ma solo uno di loro sta attualmente vendendo questo tipo di prodotto. L'affermazione del governo della RPC che un solo produttore dell'Unione vende effettivamente il prodotto testimonia piuttosto l'esistenza di un pregiudizio, perché significa che gli utilizzatori si sono rivolti ad altri fornitori extra UE, in particolare della RPC.
(55)
Quanto alla seconda argomentazione, il processo di produzione dei rovings testurizzati è identico a quello dei rovings «normali», con la sola differenza che prevede uno stadio ulteriore di insufflazione di aria all'interno del roving, per il quale sono necessarie attrezzature supplementari relativamente poco costose, e non modifica le caratteristiche fisiche e tecniche essenziali del prodotto. I rovings testurizzati presentano semplicemente un aspetto più folto dei rovings «normali».
(56)
Per quanto riguarda la terza argomentazione, la Commissione ha seguito lo stesso approccio utilizzato nell'inchiesta precedente, nella quale i rovings testurizzati rientravano nel prodotto in esame e una richiesta di escluderli è stata respinta. Non sono state avanzate argomentazioni tali da portare a una conclusione differente.
(57)
La richiesta di escludere i rovings testurizzati dalla definizione del prodotto è pertanto respinta.
2.3. Prodotti per i quali l'industria dell'Unione non subisce la concorrenza della RPC
(58)
Il governo della RPC ha chiesto che i prodotti per i quali l'industria dell'Unione non subisce la concorrenza delle importazioni cinesi (come indicato nella versione non riservata della denuncia antisovvenzioni) siano esclusi dalla definizione del prodotto. I prodotti in questione sono i filati tagliati a umido e i feltri.
(59)
I filati tagliati a umido, pur presentando una durata di conservazione limitata e costi di trasporto più elevati a causa del peso aggiuntivo dell'acqua contenuta, sono commercializzati a livello mondiale. Dall'inchiesta è emerso che, nonostante alcune differenze di aspetto e possibili differenze a livello di applicazioni finali, tutti i diversi tipi del prodotto in esame presentano le medesime caratteristiche fisiche, chimiche e tecniche di base e sono destinati in generale agli stessi impieghi. I filati tagliati a umido e i feltri, come tutte le altre tipologie del prodotto in esame, sono utilizzati come materiale di rinforzo. Inoltre, l'affermazione del governo della RPC che alcuni prodotti in fibra di vetro a filamento cinesi non sono ancora presenti in grandi quantità sul mercato dell'Unione non esclude la possibilità di una modifica dei comportamenti commerciali in futuro per le esportazioni di queste particolari tipologie di prodotti. La richiesta di escludere tali prodotti dalla definizione del prodotto è pertanto respinta.
(60)
Dopo la divulgazione delle conclusioni definitive, il governo della RPC ha sostenuto che i) solo un produttore dell'Unione produce filati tagliati a umido e quindi le importazioni di tali prodotti non possono recare pregiudizio all'industria dell'Unione, ii) i produttori dell'Unione non subiscono alcun pregiudizio riguardo ai summenzionati prodotti poiché l'industria dell'Unione ha sostenuto nella versione non riservata della denuncia che essi possono ricavare un utile superiore all'8 %-10 % per tali prodotti, iii) i filati tagliati a umido sono caratterizzati da un maggiore contenuto di acqua, una durata di conservazione limitata e un processo di produzione differente e, di conseguenza, sono fisicamente e chimicamente differenti dai normali filati tagliati (chopped strands) e iv), contrariamente che nel caso della precedente inchiesta nell'ambito dei filati, la Commissione ritiene che la limitata sostituibilità non rappresenta un fattore significativo tale da permettere l'esclusione dei filati tagliati a umido e dei feltri (mats).
(61)
La prima argomentazione è respinta poiché vari produttori dell'Unione vendono filati tagliati a umido e pertanto l'industria dell'Unione non è esente da pregiudizio per questo tipo di prodotti.
(62)
Quanto alla seconda affermazione, il fatto che alcuni tipi di prodotto permettano di ricavare un utile in un determinato momento non costituisce una ragione sufficiente per escludere questi tipi di prodotto. I filati tagliati a umido inoltre sono importati nell'Unione in quantità molto inferiori rispetto agli altri prodotti in fibra di vetro a filamento. Il margine di profitto di questo unico tipo di prodotto non è pertanto rappresentativo per il prodotto in esame.
(63)
Quanto alla terza affermazione, il prodotto in esame non è definito con riferimento al suo contenuto di acqua. Il suo tenore di acqua pertanto non giustifica l'esclusione dei filati tagliati a umido. Il loro processo di produzione è identico a quello dei filati tagliati a secco, con una fase di produzione in meno costituita dall'asciugatura.
(64)
Per quanto riguarda la quarta argomentazione, la Commissione ha seguito lo stesso approccio utilizzato nella precedente inchiesta antidumping, nella quale anche i filati tagliati a umido rientravano nel prodotto in esame. Non sono state avanzate argomentazioni tali da portare a una conclusione differente.
(65)
La richiesta di escludere i filati tagliati a umido dalla definizione del prodotto è pertanto respinta.
3. Prodotto simile
(66)
Come già nella precedente inchiesta antidumping, è risultato che il prodotto in esame e i prodotti in fibra di vetro a filamento fabbricati e venduti sul mercato interno della RPC e i prodotti in fibra di vetro a filamento fabbricati e venduti nell'UE dall'industria dell'Unione presentano le medesime caratteristiche fisiche, chimiche e tecniche di base e sono destinati agli stessi impieghi. Questi prodotti sono pertanto prodotti simili ai fini delle presenti inchieste ai sensi dell'articolo 1, paragrafo 4, del regolamento antidumping di base e dell'articolo 2, lettera c), del regolamento antisovvenzioni di base.
C. SOVVENZIONE
1. Introduzione
(67)
Il dodicesimo piano quinquennale di sviluppo economico e sociale nazionale della RPC delinea la strategia del governo della RPC in vista dell'espansione e della promozione di settori chiave tra i quali figura anche la fabbricazione di prodotti in fibra di vetro. In particolare, nel capitolo 9 del dodicesimo piano quinquennale riguardante la trasformazione e la promozione del settore manifatturiero si legge:
«Ci si concentrerà sullo sviluppo di nuovi materiali, quali il vetro fotovoltaico, il vetro di substrato ultrasottile, le fibre di vetro speciali e la ceramica speciale.»
(68)
La sezione 3 del capitolo 9 del suddetto piano, relativa all'aggiornamento tecnologico delle imprese, stabilisce, in particolare, che il governo della RPC «… incoraggerà le imprese a essere maggiormente in grado di sviluppare nuovi prodotti, di accrescere il contenuto tecnologico e il valore aggiunto dei propri prodotti e di aggiornarli e perfezionarli più rapidamente.»
(69)
Inoltre la sezione 1 del capitolo 10 del medesimo piano stabilisce quanto segue:
«L'obiettivo di sviluppo del settore dei nuovi materiali sarà incentrato su nuovi materiali funzionali, sui materiali strutturali avanzati, sulle fibre ad alte prestazioni e sui materiali compositi da esse costituiti e su materiali di base di impiego generale»
.
(70)
L'importanza dell'innovazione e dei nuovi materiali in generale viene chiaramente evidenziata sia nel dodicesimo programma quinquennale di innovazione della tecnologia industriale, sia nel piano nazionale di sviluppo a lungo termine della scienza e della tecnologia (2006-2020).
(71)
Il repertorio di riferimento della ristrutturazione industriale del 2011 (Decisione n. 9) cita esplicitamente quale settore incentivato «forni di trafilatura di fibre di vetro del tipo E-glass […], sviluppo e produzione di fibre di vetro ad alte prestazioni e relativi prodotti». Anche il repertorio di riferimento dei settori per gli investimenti esteri che elenca i settori nei quali sono incoraggiati gli investimenti esteri (15) fa esplicitamente riferimento alla fabbricazione di prodotti in fibra di vetro e di fibre di vetro speciali.
(72)
Il governo della RPC ha affermato che tali piani sono puramente indicativi e non sono vincolanti. Tuttavia, come chiaramente indicato nel dodicesimo piano quinquennale, esso è giuridicamente vincolante:
«Il presente piano, una volta esaminato e approvato dal Congresso nazionale del popolo, assume validità giuridica.»
(73)
Dopo la divulgazione delle conclusioni il governo della RPC ha sostenuto che il prodotto in esame è costituito soltanto da prodotti in fibre di vetro standard (E-glass) e non in fibre di vetro ad alte prestazioni più tecnologicamente avanzate (fibre di vetro a fini speciali o S-glass). Il prodotto in esame della presente inchiesta non rientra pertanto nell'ambito dei settori incentivati perché tra questi figurano soltanto quelli delle fibre di vetro speciali e delle fibre ad alte prestazioni. Il governo della RPC fa riferimento tra l'altro al dodicesimo piano quinquennale il quale considera unicamente le «fibre ad alte prestazioni» e le «fibre di vetro speciali».
(74)
Innanzitutto il prodotto in esame è costituito da determinati prodotti in fibra di vetro a filamento. La definizione del prodotto non specifica se tali prodotti siano in fibre di vetro standard (di seguito «E-glass») o in fibre di vetro speciali (S-glass). In secondo luogo, nessuna parte interessata ha chiesto l'esclusione di prodotti argomentando che le fibre di vetro speciali non dovrebbero far parte del prodotto in esame. In terzo luogo, il governo della RPC non ha contestato il fatto che esso sta incentivando lo sviluppo di «fibre di vetro speciali». In effetti, anche quello dei prodotti in fibre di vetro standard è indicato come un settore per il quale gli investimenti esteri sono incoraggiati (cfr. considerando 71).
(75)
Ad ogni modo, anche ammettendo che il governo della RPC incentivi solo lo sviluppo delle fibre di vetro ad alte prestazioni (ad esempio S-glass), l'inchiesta non ha rivelato alcuna distinzione tra un settore delle fibre di vetro standard, da un lato, e un settore delle fibre di vetro speciali, dall'altro. Al contrario i prodotti in fibra di vetro, siano essi fabbricati utilizzando E-glass o fibre di vetro ad alte prestazioni, come S-glass, sono tutti prodotti dallo stesso settore delle fibre di vetro. A questo proposito la Commissione ha constatato, in particolare, che tutti i produttori esportatori cinesi inclusi nel campione utilizzano nel loro processo di produzione fibre di vetro sia standard (E-glass) sia ad alte prestazioni (ad esempio S-glass) e che non esiste alcun meccanismo per limitare a un solo segmento della produzione il sostegno fornito, sia esso sotto forma di prestiti agevolati o di concessione di diritti d'uso di terreni. Ne consegue che l'esplicita incentivazione dello sviluppo di prodotti in fibra di vetro ad alte prestazioni non può, di diritto o di fatto, escludere il settore delle fibre di vetro di base dalla strategia globale di incoraggiamento delle imprese a essere maggiormente in grado di sviluppare nuovi prodotti, di accrescere il contenuto tecnologico e il valore aggiunto dei propri prodotti e di aggiornarli e perfezionarli più rapidamente.
(76)
Da quanto precede discende che l'affermazione secondo cui il prodotto in esame non rientra tra i settori incentivati è infondata. Essa è pertanto respinta.
(77)
La Decisione n. 40 del Consiglio di Stato che promulga e attua le «Disposizioni temporanee in vista della promozione dell'adeguamento dell'infrastruttura industriale» (indicata di seguito, insieme con le «Disposizioni temporanee in vista della promozione dell'adeguamento dell'infrastruttura industriale», come «Decisione n. 40») afferma che il governo della RPC sosterrà attivamente lo sviluppo di vari tipi di settori (16).
(78)
Pur non facendo esplicito riferimento al settore delle fibre di vetro a filamento o, più in generale, al settore dei nuovi materiali, la Decisione n. 40 dà comunque indicazione a tutti gli istituti finanziari di fornire sostegno creditizio solo ai progetti incentivati e prevede l'attuazione di «altre politiche di agevolazione per i progetti incentivati» (17). Si può pertanto concludere che le disposizioni della Decisione n. 40 erano applicabili al settore delle fibre di vetro a filamento.
(79)
Il governo della RPC ha asserito che la Decisione n. 40 implica soltanto che i settori incentivati dovrebbero beneficiare di un sostegno creditizio «secondo i principi di erogazione del credito» e che è errato evincere che tale sostegno dovrebbe essere concesso in via privilegiata.
(80)
L'inchiesta ha dimostrato che le società incluse nel campione hanno beneficiato della concessione di prestiti agevolati. Addirittura alcune delle società in perdita hanno continuato a ottenere finanziamenti a condizioni di favore. La Commissione non condivide pertanto quanto asserito dal governo della RPC, ossia che i prestiti al settore delle fibre di vetro a filamento siano stati concessi «secondo i principi di erogazione del credito». Resta il fatto che secondo la Decisione n. 40 tutti gli istituti finanziari devono erogare crediti ai settori incentivati, tra i quali rientra la produzione di fibre di vetro a filamento, e che tale sostegno viene di fatto prestato a condizioni privilegiate.
(81)
Il «Piano nazionale sugli sviluppi scientifici e tecnologici a medio e lungo termine (2006-2020)» si impegna inoltre a «mettere al primo posto la finanza», a «incoraggiare gli istituti finanziari a concedere un sostegno creditizio agevolato ai principali progetti nazionali di industrializzazione scientifica e tecnologica», a «spronare gli istituti finanziari a migliorare e a rafforzare i servizi finanziari a favore delle imprese dei settori ad alta tecnologia» e a «seguire le strategie di agevolazione fiscale volte a promuovere lo sviluppo delle imprese dei settori ad alta tecnologia».
(82)
La produzione di fibre di vetro a filamento rientra nella descrizione delle attività di una impresa ad alta tecnologia, come testimonia l'elevato numero di produttori che godono dello status di «impresa di nuova e alta tecnologia» nella RPC. Come emerso dall'inchiesta, alcune delle società incluse nel campione sono state certificate come imprese di nuova e alta tecnologia, suscettibili di beneficiare del trattamento privilegiato delineato nel «Piano nazionale sugli sviluppi scientifici e tecnologici a medio e lungo termine (2006-2020)» di cui sopra.
2. Omessa collaborazione e utilizzo dei dati disponibili
2.1. Applicazione delle disposizioni dell'articolo 28, paragrafo 1, del regolamento antisovvenzioni di base a un produttore esportatore
(83)
Durante la visita di verifica effettuata presso una delle società nella RPC è emerso che la società aveva sostituito il bilancio certificato inizialmente presentato alla Commissione nella sua risposta al questionario antisovvenzioni. La società non ha rivelato volontariamente tale informazione e l'esistenza di un bilancio certificato differente è emersa solo quando la società è stata invitata a esibire l'originale del bilancio. Inoltre, il nuovo bilancio è stato presentato solo in cinese. Poiché l'esistenza di due bilanci certificati viola i principi internazionali di revisione (principio 560 relativo agli «eventi successivi»), il gruppo di verifica ha messo in evidenza che ciò rappresentava un grave problema perché minava la credibilità dei bilanci presentati. La società ha spiegato che il bilancio certificato inizialmente presentato nella risposta al questionario conteneva errori ed era pertanto stato sostituito da una nuova versione stilata dalla stessa società di certificazione, retrodatata e ripubblicata con lo stesso numero d'ordine del bilancio originario che era stato distrutto.
(84)
Dopo la visita di verifica e una volta che era stata messa a disposizione la traduzione del «secondo» bilancio, la Commissione ha inviato una lettera alla società illustrando le ragioni specifiche e dettagliate per le quali essa riteneva che alcuni dei dati forniti nel questionario non potessero essere considerati come verificati. La Commissione ha informato la società di avere facoltà, a norma dell'articolo 28, paragrafo 1, del regolamento antisovvenzioni di base, di decidere di basare le proprie conclusioni sui dati disponibili e le ha dato la possibilità di presentare osservazioni.
(85)
La società ha formulato osservazioni sia per iscritto sia nel corso di un'audizione con il consigliere-auditore. La sua risposta ha rivelato l'esistenza di un ennesimo (terzo) bilancio certificato (nel formato utilizzato per le società quotate). Sebbene non parevano sussistere differenze sostanziali tra il «secondo» e il «terzo» bilancio, quest'ultimo era tuttavia molto più dettagliato e ampio. Benché tale bilancio fosse già stato compilato e fosse disponibile alla società durante la visita di verifica (18), anche la sua esistenza non è stata comunicata in tempo utile alla Commissione nel corso della verifica. Contrariamente agli altri bilanci, questa «terza» versione elencava esplicitamente e dettagliatamente tutte le sovvenzioni (compresa la loro base giuridica) di cui la società aveva beneficiato durante il PI. L'esame di tale bilancio sarebbe stata pertanto molto utile durante la visita di verifica al fine di controllare tutte le informazioni fornite in merito ai singoli regimi di sovvenzioni individuali di cui la società aveva usufruito.
(86)
I bilanci certificati sono un documento essenziale per consentire l'adeguata verifica delle informazioni fornite dalla società alla Commissione per quanto riguarda, tra l'altro, le sovvenzioni, i prestiti, i diritti d'uso di terreni, il differimento del pagamento delle imposte ecc.
(87)
Come accennato in precedenza, la società non si è dimostrata collaborativa e ha frapposto gravi ostacoli a un'adeguata verifica delle informazioni presentate alla Commissione, la quale non ha potuto pertanto controllare adeguatamente le informazioni ricevute riguardanti, tra l'altro, l'entità delle sovvenzioni ottenute dalla società. Di conseguenza, la Commissione non ha potuto pervenire a conclusioni ragionevolmente accurate, in particolare per quanto riguarda l'entità delle sovvenzioni ottenute.
(88)
Si è concluso che la società abbia fornito informazioni ingannevoli e non abbia collaborato adeguatamente. La Commissione ha pertanto deciso di applicare le disposizioni dell'articolo 28, paragrafo 1, del regolamento antisovvenzioni di base. Poiché la società faceva parte di un gruppo, le disposizioni dell'articolo 28, paragrafo 1, del regolamento antisovvenzioni di base erano applicabili all'intero gruppo.
(89)
Per determinare il livello delle sovvenzioni per il gruppo, la Commissione ha utilizzato tuttavia i dati effettivi delle due società del gruppo che hanno collaborato pienamente in entrambe le inchieste e le cui informazioni sono state considerate affidabili in relazione ai rispettivi livelli delle sovvenzioni. Per quanto riguarda la società, appartenente a tale gruppo, che ha fornito informazioni ingannevoli, il livello delle sovvenzioni è stato determinato sulla base dei dati disponibili. Nella determinazione del livello delle sovvenzioni di tale soggetto giuridico, i dati disponibili utilizzati dalla Commissione sono stati il massimo livello delle sovvenzioni riscontrato per ciascun regime di sovvenzione per i soggetti giuridici appartenenti alle società incluse nel campione o al gruppo di società di cui al considerando 30 che hanno pienamente collaborato all'inchiesta.
(90)
Dopo la divulgazione delle conclusioni il denunziante ha sostenuto che il metodo utilizzato per calcolare il livello delle sovvenzioni del gruppo non era corretto. Esso ha osservato che il margine di sovvenzione del gruppo, essendo pari alla somma dei margini di sovvenzione più elevati accertati per ciascun regime di sovvenzione per ognuna delle società che hanno collaborato, dovrebbe essere molto più alto.
(91)
Tale argomentazione si fonda su un equivoco. La metodologia utilizzata per il calcolo del livello delle sovvenzioni, di cui al considerando 89, è stata applicata solo alla società (all'interno del gruppo) che ha fornito informazioni ingannevoli e non al gruppo nel suo insieme. L'argomentazione è stata quindi respinta.
(92)
La società che ha fornito informazioni ingannevoli non ha esportato il prodotto in esame. All'interno del gruppo, le esportazioni del prodotto in esame sono state effettuate da una delle società ad esso collegate. Quest'ultima tuttavia ha pienamente collaborato in entrambe le inchieste e ha fornito informazioni affidabili sui prezzi all'esportazione del gruppo. Pertanto, le informazioni presentate sono state utilizzate per le conclusioni definitive della Commissione nell'ambito di tale procedura.
(93)
Dopo la divulgazione delle conclusioni il produttore esportatore ha sostenuto che la Commissione ha commesso un errore nell'applicare le disposizioni dell'articolo 28, paragrafo 1, del regolamento antisovvenzioni di base.
(94)
In primo luogo, nella lettera inviata alla società in cui ha illustrato in dettaglio i motivi della proposta applicazione delle disposizioni dell'articolo 28, paragrafo 1, del regolamento antisovvenzioni di base, la Commissione non avrebbe mai affermato di non aver potuto verificare le informazioni relative alle sovvenzioni. La Commissione non può pertanto addurre tale argomentazione nelle sue conclusioni definitive in quanto alla società non è stata data la possibilità di presentare osservazioni al riguardo.
(95)
Questa argomentazione non può essere accettata. La Commissione nella sua lettera ha affermato esplicitamente di non poter «concludere che le informazioni riguardanti l'entità delle sovvenzioni ricevute [dalla società] sono state verificate». Ad ogni modo, la società è stata pienamente informata dei motivi che giustificavano l'applicazione dei migliori dati disponibili nel documento di informazione finale e le è stata data la possibilità di presentare osservazioni al riguardo, cosa che essa fatto.
(96)
In secondo luogo, il produttore esportatore ha sostenuto che, anche qualora dovesse applicare le disposizioni dell'articolo 28, paragrafo 1, del regolamento antisovvenzioni di base, la Commissione non dovrebbe utilizzare i dati di altre società come base per determinare il livello delle sovvenzioni, bensì basarsi sulla serie di bilanci certificati della società che rappresentano comunque la fonte delle informazioni «più appropriate» e «più idonee» in relazione al livello delle sovvenzioni da essa ottenute.
(97)
Come spiegato ai considerando 83-88, la Commissione nutre forti dubbi circa l'attendibilità dei bilanci presentati e non ha quindi potuto utilizzarli come base per verificare il livello delle sovvenzioni per i diversi regimi e/o programmi di sovvenzione quali i prestiti agevolati e i diritti d'uso di terreni contro un corrispettivo inferiore al valore adeguato. Infatti, per verificare l'esattezza e la completezza delle informazioni fornite in altro modo, è indispensabile potersi avvalere di bilanci certificati affidabili. Per determinare il livello delle sovvenzioni la Commissione ha dovuto di conseguenza fare ricorso ai migliori dati disponibili, rappresentati in questo caso da informazioni verificate sui pertinenti regimi di sovvenzioni ottenute da altri soggetti che hanno collaborato. Tale obiezione è perciò respinta.
(98)
La società ha inoltre affermato che la Commissione ha commesso un errore nell'applicare i principi contabili internazionale («IAS») quale criterio per rifiutare la serie di bilanci certificati. Secondo la società è opportuno operare una distinzione tra il ruolo di una serie di bilanci certificati e la pertinenza degli IAS nel valutare un trattamento di economia di mercato nei procedimenti antidumping, da un lato, e nei procedimenti antisovvenzioni, dall'altro. Il mancato rispetto degli IAS non può giustificare l'applicazione delle disposizioni dell'articolo 28, paragrafo 1, del regolamento antisovvenzioni di base.
(99)
La Commissione osserva che il mancato rispetto dei principi contabili internazionali rilevato nel corso dell'inchiesta non ha costituito di per sé il motivo dell'applicazione delle disposizioni dell'articolo 28, paragrafo 1, del regolamento antisovvenzioni di base. Tale applicazione è giustificata dal fatto che alla Commissione sono state fornite differenti versioni dei bilanci certificati, il che ne mette in dubbio l'attendibilità. Di conseguenza la Commissione è giunta alla conclusione che non hanno potuto essere verificate altre informazioni relative al livello delle sovvenzioni. Tale obiezione è perciò respinta.
(100)
La società ha inoltre affermato che la metodologia utilizzata dalla Commissione per calcolare il suo margine di sovvenzione, consistente nel considerare l'aliquota compensativa più elevata per ciascun regime quale constatata per ogni soggetto giuridico che ha collaborato (e non per ciascun gruppo), non era giustificata. La società ha sostenuto che tale metodologia è viziata in quanto le società appartenenti allo stesso gruppo possono decidere di concentrare le sovvenzioni in uno specifico soggetto a beneficio dell'intero gruppo.
(101)
Come spiegato nel considerando 89 per il calcolo del livello delle sovvenzioni all'interno del gruppo, la Commissione ha utilizzato i dati effettivi delle altre due società del gruppo che avevano collaborato in entrambe le inchieste in sede di calcolo del livello di sovvenzione per l'intero gruppo. Il ricorso ai dati disponibili ha riguardato esclusivamente il soggetto giuridico all'interno del gruppo che ha fornito informazioni ingannevoli. Al fine di determinare il livello delle sovvenzioni di un soggetto giuridico all'interno del gruppo, la Commissione ha ritenuto più appropriato basare i calcoli allo stesso livello all'interno della struttura societaria e utilizzare il massimo livello delle sovvenzioni riscontrato per ciascuno dei soggetti giuridici (all'interno del gruppo, se del caso) appartenenti alle società o gruppi di società inclusi nel campione. Tale obiezione è pertanto respinta.
2.2. Applicazione delle disposizioni dell'articolo 28, paragrafo 1, del regolamento antisovvenzioni di base alle banche statali
(102)
Nessuna delle banche statali della RPC ha prestato la propria collaborazione alla Commissione. Esse erano state invitate a fornire le informazioni necessarie ai fini dell'inchiesta antisovvenzioni tramite la compilazione di un questionario. La Commissione ha notificato pertanto al governo della RPC la sua intenzione di avvalersi, a norma dell'articolo 28, paragrafo 1, del regolamento antisovvenzioni di base, dei dati disponibili per pervenire alle sue conclusioni per quanto riguarda le informazioni relative alle banche statali.
(103)
Nella sua risposta alla lettera della Commissione e successivamente alla divulgazione delle conclusioni il governo della RPC si è opposto all'applicazione delle disposizioni dell'articolo 28, paragrafo 1, del regolamento antisovvenzioni di base per quanto riguarda le informazioni chieste alle banche statali. Esso ha sostenuto che una grande quantità di informazioni era stata fornita dal governo della RPC nel corso dell'inchiesta. La Commissione ha rilevato tuttavia che tali informazioni non potevano sostituire appieno le risposte delle banche statali ai questionari specifici. Il governo della RPC non ha contestato il fatto che le banche statali non avessero compilato il questionario, né che le banche fossero di proprietà dello Stato. La Commissione si è dovuta pertanto avvalere dei dati disponibili per le sue conclusioni in merito alle banche statali.
3. Regimi esaminati
(104)
La Commissione ha inviato questionari al governo della RPC, comprensivi dei questionari destinati alle banche statali, e ai produttori esportatori inclusi nel campione, chiedendo informazioni sui regimi che, secondo quanto asserito, avevano comportato l'erogazione di sovvenzioni al settore delle fibre di vetro a filamento. Sono stati esaminati i seguenti regimi:
a)
prestiti agevolati, garanzie e assicurazioni concessi al settore delle fibre di vetro a filamento:
-
prestiti agevolati
-
regimi di sovvenzionamento dei crediti all'esportazione
-
garanzie e assicurazioni dei crediti all'esportazione per nuovi materiali
-
vantaggi derivanti dall'accesso a società holding offshore e dal rimborso dei prestiti da parte della pubblica amministrazione
b)
regimi di sovvenzioni:
-
sovvenzioni per lo sviluppo di «marchi famosi» e regime per i marchi cinesi leader sui mercati mondiali
-
sovvenzioni dell'amministrazione centrale
-
sovvenzioni delle amministrazioni locali
-
fondi per l'espansione verso l'estero delle industrie della provincia di Guangdong
c)
fornitura di risorse da parte della pubblica amministrazione contro un corrispettivo inferiore al valore adeguato:
-
fornitura di energia elettrica da parte della pubblica amministrazione
-
fornitura di acqua da parte della pubblica amministrazione
-
fornitura di materie prime da parte della pubblica amministrazione
-
fornitura di terreni da parte della pubblica amministrazione contro un corrispettivo inferiore al valore adeguato
d)
regimi di esenzione e di sgravio delle imposte sul reddito e di altre imposte dirette:
-
regime «due zero/tre metà» per le imprese a partecipazione estera (Foreign Invested Enterprises - FIE)
-
sgravio dell'imposta sul reddito per le FIE orientate all'esportazione
-
sgravio dell'imposta sul reddito per le FIE sulla base dell'ubicazione geografica
-
regimi di esenzione e di sgravio delle imposte locali sul reddito per le FIE «produttive»
-
sgravi d'imposta per le FIE che acquistano apparecchiature di fabbricazione cinese
-
crediti d'imposta per la ricerca e lo sviluppo da parte delle FIE
-
rimborsi di imposta per il reinvestimento degli utili delle FIE in imprese orientate all'esportazione
-
regimi di agevolazione fiscale per le FIE riconosciute come imprese dei settori di nuova e alta tecnologia
-
sgravi fiscali per le imprese dei settori di nuova e alta tecnologia partecipanti a determinati progetti
-
regime agevolato per le imposte sul reddito per le imprese aventi sede nella regione nordorientale
-
regimi fiscali per la provincia di Guangdong
-
esenzione dei dividendi distribuiti tra società residenti qualificate
-
abbattimento delle aliquote dell'imposta sulle società
e)
regimi riguardanti le imposte indirette e i dazi sulle importazioni:
-
esenzione dell'IVA per l'utilizzo di apparecchiature importate
-
sgravi dell'IVA sugli acquisti da parte delle FIE di apparecchiature di fabbricazione cinese
-
esenzione dell'IVA e dei dazi doganali sugli acquisti di immobilizzazioni nel contesto del programma per lo sviluppo del commercio estero
4. Prestiti agevolati, altri finanziamenti, garanzie e assicurazioni
4.1. Prestiti agevolati
a) Introduzione
(105)
Le conclusioni riguardo alle banche statali sono state formulate sulla base dei dati disponibili conformemente all'articolo 28, paragrafo 1, del regolamento antisovvenzioni di base, come spiegato nella sezione C.2.2.
b) Base giuridica
(106)
Le seguenti disposizioni giuridiche prevedono prestiti agevolati nella RPC: la «Legge della RPC sulle banche commerciali» («legge bancaria») [2003], le «Norme generali in materia di prestiti» promulgate dalla People's Bank of China («PBOC») il 28 giugno 1996 e la Decisione n. 40 del Consiglio di Stato.
c) Risultati dell'inchiesta
Esistenza di una sovvenzione
(107)
Se le autorità cinesi hanno fornito solo scarne informazioni in merito alla partecipazione/proprietà delle banche della RPC, dall'inchiesta è emerso, sulla base dei dati disponibili, che lo Stato esercita un elevato grado di influenza e di controllo sul mercato finanziario cinese. Nel corso dell'analisi tesa ad accertare se le banche siano enti cui sono conferiti o che possiedono o esercitano poteri pubblici (ovvero siano enti pubblici), la Commissione ha utilizzato tutte le informazioni disponibili non solo sulla partecipazione statale nelle banche, ma anche su altri elementi come la presenza dello Stato nei consigli di amministrazione, il controllo e l'influenza dello Stato sulle loro attività, il perseguimento di politiche o interessi pubblici, stabilendo inoltre se tali enti erano stati istituiti per legge.
(108)
Dalle informazioni disponibili si è concluso che le banche interamente partecipate dallo Stato con un consiglio di amministrazione dominato dal governo della RPC detengono la quota di mercato più rilevante e si trovano in posizione dominante sul mercato finanziario cinese. Le banche statali sono assoggettate a norme giuridiche che impongono loro, tra l'altro, di svolgere la propria attività creditizia in funzione delle esigenze dell'economia nazionale, di fornire un supporto creditizio ai progetti incentivati (19) o di dare priorità allo sviluppo dei settori di nuova e alta tecnologia (20).
(109)
Un'altra conferma dell'intervento dello Stato sul mercato finanziario cinese è data dal ruolo rivestito dalla PBOC nel fissare specifici limiti alle modalità di determinazione e di fluttuazione dei tassi di interesse (21). Gli istituti finanziari sono tenuti a praticare tassi di prestito entro una determinata forchetta rispetto al tasso di interesse di riferimento sui prestiti della PBOC. Per i prestiti agevolati non sono ammesse fluttuazioni verso l'alto dei tassi di interesse. La fissazione di limiti ai tassi di interesse sui prestiti, in aggiunta ai massimali imposti ai tassi sui depositi, crea una situazione nella quale le banche, cui è garantito l'accesso al capitale a basso costo (in virtù della normativa sui tassi sui depositi), sono in grado di concedere prestiti a tassi favorevoli a determinati settori in ossequio alla politica governativa di istruire le banche ad assumere un atteggiamento favorevole nei confronti di determinati settori incentivati e/o ad alta tecnologia, come quello delle fibre di vetro a filamento.
(110)
La Commissione ha chiesto al governo della RPC di chiarire il contenuto e la formulazione della circolare n. 251 e della legislazione precedente (circolare della PBOC riguardante l'espansione della banda di fluttuazione dei tassi di interesse sui prestiti degli istituti finanziari (YinFa [2003] n. 250). Tuttavia, come descritto nella sezione C.2.2, il governo della RPC non ha fornito tali circolari. Il governo della RPC ha sostenuto tuttavia che la circolare n. 250 è stata abrogata con la circolare n. 251 e che le soglie minime sui prestiti sono state abolite a partire dal luglio 2013 e che di conseguenza non vi è alcun intervento statale nel settore bancario.
(111)
L'abolizione delle soglie minime sui prestiti si è verificata tuttavia durante il periodo dell'inchiesta e di conseguenza la PBOC ha influenzato la determinazione dei tassi di interesse da parte delle banche statali per la parte principale del periodo dell'inchiesta. L'inchiesta non ha rivelato inoltre alcun effetto immediato di tale abolizione sui prestiti ricevuti dai produttori inclusi nel campione. Ad ogni modo l'esistenza di una soglia per i tassi d'interesse durante il periodo dell'inchiesta non è l'unico motivo per il quale la Commissione considera enti pubblici le banche statali.
(112)
Le conclusioni delle inchieste antisovvenzioni sui pannelli solari (22) e sul vetro solare (23), secondo cui le banche statali nella RPC agiscono in qualità di enti pubblici (si vedano i considerando da 158 a 168 del regolamento sui pannelli solari e il considerando 73 del regolamento sul vetro solare), sono anch'esse dati disponibili della presente inchiesta per quanto riguarda lo status di enti pubblici delle banche statali. Questi dati possono essere sintetizzati come segue:
-
le banche statali detengono la quota di mercato più rilevante e si trovano in posizione dominante sul mercato della RPC;
-
sulla base dei dati disponibili le banche statali risultano controllate dallo Stato tramite la detenzione di partecipazioni e il controllo amministrativo del loro operato commerciale, compresi i limiti sui tassi di interesse che esse possono praticare;
-
la legge bancaria e altri leggi e regolamenti impongono alle banche di concedere prestiti in funzione delle esigenze dell'economia nazionale, di prestare sostegno creditizio ai progetti incentivati e di accordare priorità alle imprese di nuova e alta tecnologia.
(113)
Alla luce di quanto precede si è concluso che le banche statali svolgono funzioni pubbliche per conto del governo della RPC, ovvero la promozione obbligatoria di determinati settori dell'economia conformemente ai documenti strategici e di pianificazione statali. La forte partecipazione pubblica nelle banche statali conferma che le banche sono controllate dallo Stato nell'esercizio delle loro funzioni pubbliche. Il governo della RPC esercita un controllo significativo sulle banche statali attraverso il massiccio intervento pubblico nel settore finanziario e l'obbligo per le banche statali di seguire le politiche stabilite dalla pubblica amministrazione. Le banche statali sono pertanto considerate enti pubblici in quanto possiedono, esercitano o sono loro conferiti poteri pubblici.
(114)
Dopo la divulgazione di tali conclusioni il governo della RPC le ha contestate, sostenendo che la Commissione non aveva esposto i motivi per i quali riteneva enti pubblici le banche statali. La Commissione è convinta che gli elementi esposti nei precedenti considerando giustifichino la conclusione secondo cui le banche statali sono enti pubblici.
(115)
Mentre la stragrande maggioranza dei prestiti ottenuti dai produttori esportatori inclusi nel campione è concessa dalle banche statali, dall'inchiesta è emerso che una piccola percentuale di prestiti è accordata da banche private. La Commissione ha cercato pertanto di verificare se il governo della RPC incarichi e/o dia ordine alle banche private di tale paese di erogare prestiti agevolati ai produttori di fibre di vetro a filamento, ai sensi dell'articolo 3, paragrafo 1, lettera a), punto iv), del regolamento antisovvenzioni di base.
(116)
L'articolo 34 della legge bancaria stabilisce che le banche private ricevono anche istruzioni per «svolgere la propria attività creditizia conformemente alle esigenze dell'economia nazionale e dello sviluppo sociale, nel rispetto dello spirito delle politiche industriali dello Stato» (24).
(117)
Dall'inchiesta è emerso che, per quanto riguarda i produttori esportatori inclusi nel campione, il livello dei tassi di interesse applicati dalle banche private e statali è in generale molto simile. Ciò significa che le banche statali, che occupano una posizione dominante sul mercato bancario e dei prestiti nella RPC, fissano i livelli dei tassi di interesse e che le banche private si adeguano semplicemente ai tassi stabiliti dalle banche statali (enti pubblici).
(118)
In tali circostanze si è concluso che le banche private non fissano i loro tassi sottraendosi all'ingerenza dello Stato e che la strategia di concessione dei prestiti delle banche private è ispirata dal governo della RPC.
(119)
Dopo la divulgazione delle conclusioni il governo della RPC ha contestato l'interpretazione dell'articolo 34 della legge bancaria operata dalla Commissione, affermando che «la Commissione dà una lettura chiaramente distorta dell'articolo 34». Il governo della RPC ha portato all'attenzione della Commissione altri articoli della legge bancaria, specificamente gli articoli 4, 5 e 7, volti a garantire che i prestiti vengano concessi senza interferenze e previa valutazione creditizia.
(120)
La Commissione riconosce l'esistenza di tali articoli, ma ritiene che essi debbano essere compresi e letti alla luce delle disposizioni dell'articolo 34. A tale riguardo si ricorda che né il governo della RPC, né le banche o le società incluse nel campione sono state in grado di dimostrare che i prestiti sono stati concessi senza interferenze o con un'adeguata valutazione creditizia. Al contrario, dall'inchiesta è emerso che uno dei produttori esportatori, pur subendo perdite, ha ottenuto prestiti dalle banche a tassi di interesse normali senza alcuna maggiorazione per rischi legati alla sua difficile situazione finanziaria.
(121)
La Commissione conclude quindi che le banche private agiscono su incarico o per ordine della pubblica amministrazione ed erogano finanziamenti agevolati con modalità simili alle banche statali, il che si configura nella fattispecie come un contributo finanziario ai sensi dell'articolo 3, paragrafo 1, lettera a), punto iv), del regolamento antisovvenzioni di base.
Specificità
(122)
Le banche che hanno erogato prestiti ai produttori esportatori che hanno collaborato sono per la maggior parte banche statali, controllate in definitiva dal governo della RPC. Tra queste figurano le principali banche commerciali e le «policy bank» della RPC come la China Development Bank, la EXIM Bank, la Agricultural Bank of China, la Bank of China, la China Construction Bank e la Industrial and Commercial Bank of China.
(123)
La Commissione osserva inoltre che il governo della RPC indirizza i prestiti agevolati verso un numero limitato di settori. Per esempio, la Decisione n. 40 sancisce l'impegno del governo della RPC a sostenere attivamente lo sviluppo dei settori dei nuovi materiali, in cui rientra il settore delle fibre di vetro a filamento. A tutti gli istituti finanziari vengono date istruzioni di fornire sostegno creditizio solo ai progetti incentivati, categoria alla quale appartengono i progetti relativi alle fibre di vetro a filamento. Tale decisione prevede inoltre l'attuazione di «altre politiche preferenziali per i progetti incentivati».
(124)
Il governo della RPC ha affermato che il riferimento fatto dalla Commissione alla Decisione n. 40 non è corretto, dal momento che quello del prodotto in esame non rientra tra i settori incentivati. Inoltre, anche nell'ipotesi che il settore fosse incentivato, il governo della RPC ha sostenuto che le disposizioni della Decisione n. 40 non possono applicarsi a un settore che non figura tra quelli elencati nella Decisione n. 9 («Repertorio di riferimento della ristrutturazione industriale - 2011»).
(125)
I produttori esportatori inclusi nel campione rientrano nella categoria dei settori incentivati come indicato in precedenza (considerando 67-76), nonché in quella dei settori di nuova e alta tecnologia. Contrariamente a quanto sostenuto dal governo della RPC, inoltre, il settore delle fibre di vetro speciali e i suoi prodotti nonché i forni per la produzione di E-glass sono esplicitamente elencati nel capitolo XII, punto 6, della Decisione n. 9 (25). L'affermazione è quindi infondata.
Vantaggio
(126)
Si configura un vantaggio nella misura in cui i prestiti concessi da una pubblica amministrazione, o da enti privati su incarico o per ordine della pubblica amministrazione, sono erogati a condizioni più favorevoli di quelle che il beneficiario avrebbe potuto ottenere sul mercato.
Necessità di basarsi su un criterio di riferimento
(127)
La Commissione ha cercato di verificare le valutazioni del rischio di credito effettuate dalle banche che hanno erogato prestiti ai produttori esportatori inclusi nel campione durante il periodo dell'inchiesta. Pur operando in perdita, alcuni produttori esportatori avevano ottenuto prestiti dalle banche al tasso di riferimento, senza alcuna maggiorazione per rischi legati alla peggioramento della loro situazione finanziaria. La Commissione ha quindi motivo di dubitare che i prestiti concessi alle società del settore delle fibre di vetro a filamento siano stati basati su un'accurata valutazione del rischio e che i tassi d'interesse siano stati fissati solo dopo un siffatto esercizio.
(128)
Come spiegato in precedenza, poiché i prestiti erogati dalle banche cinesi risentono della forte ingerenza dell'amministrazione pubblica nel settore bancario e non rispecchiano i tassi che verrebbero praticati in un mercato bancario correttamente funzionante, è stato determinato un adeguato riferimento di mercato servendosi del metodo indicato di seguito. A causa della mancata collaborazione del governo della RPC, la Commissione, per fissare un adeguato tasso di interesse di riferimento, ha utilizzato inoltre i dati disponibili.
(129)
Nel definire un adeguato riferimento per i prestiti denominati in renmimbi si è considerato ragionevole applicare i tassi di interesse cinesi, rettificati in modo da riflettere il normale rischio di mercato. In effetti, in un contesto in cui l'attuale situazione finanziaria degli esportatori è stata stabilita in un mercato dei prestiti bancari distorto e mancano informazioni attendibili da parte delle banche cinesi sulla misurazione del rischio e sulla determinazione di rating di credito, si ritiene necessario non dare per scontata la solvibilità degli esportatori cinesi, ma applicare una maggiorazione che tenga conto delle potenziali ripercussioni delle distorsioni del mercato cinese sulla loro situazione finanziaria.
(130)
Lo stesso vale per i prestiti denominati in valuta estera. Come riferimento sono state utilizzate le obbligazioni emesse durante il PI da società con rating BB, con denominazioni pertinenti.
(131)
Come spiegato in precedenza, è stato chiesto sia al governo della RPC sia ai produttori esportatori che hanno collaborato di fornire informazioni sulle politiche creditizie delle banche cinesi e sulla maniera in cui i prestiti sono stati accordati ai produttori esportatori. Tali informazioni, tuttavia, non sono state fornite. In assenza di collaborazione e sulla base dei dati complessivamente disponibili, ai sensi dell'articolo 28, paragrafo 6, del regolamento antisovvenzioni di base si è ritenuto appropriato considerare che a tutte le aziende cinesi sarebbe accordato solo il grado più elevato delle obbligazioni aventi un basso rating creditizio (corrispondente al cosiddetto «Non-investment grade» o BB secondo Bloomberg) e aggiungere l'appropriato premio previsto per i titoli obbligazionari emessi da società con tale rating al tasso di prestito standard della People's Bank of China.
(132)
Per determinare il tasso d'interesse di riferimento per i prestiti concessi alle società incluse nel campione durante il PI è stato pertanto calcolato un premio per il rischio sulla base della differenza tra i tassi di interesse per le obbligazioni emesse da società con rating BB e per le obbligazioni emesse da società con rating AAA (rating creditizio dei titoli emessi dalla RPC), rilevati da Bloomberg. Il premio per il rischio è stato quindi aggiunto ai tassi sui prestiti della PBOC pubblicati per i titoli con rating BB, tenendo conto della durata dei prestiti.
(133)
Il vantaggio per i produttori esportatori è stato successivamente calcolato quale differenza tra gli interessi effettivamente pagati nel PI dalle società e gli interessi che sarebbero stati pagati se ai prestiti fosse stato applicato il tasso di interesse di riferimento. Tale vantaggio è stato quindi espresso quale percentuale del fatturato totale di ciascun produttore esportatore che ha collaborato.
(134)
Dopo la divulgazione delle conclusioni il governo della RPC ha sostenuto che la Commissione non avrebbe dovuto ricorrere a parametri di riferimento per il calcolo del vantaggio, perché a suo avviso i prestiti sarebbero stati accordati a condizioni di mercato, senza conferimento di alcun vantaggio.
(135)
Come spiegato nei considerando 127-130, il mercato dei prestiti bancari nella RPC è sottoposto a distorsioni e la Commissione ritiene pertanto che il ricorso a un parametro di riferimento sia pienamente giustificato.
(136)
Inoltre il governo della RPC ha sostenuto che la scelta della Commissione di questo particolare parametro non era sufficientemente motivata.
(137)
La Commissione ritiene che, nel definire un adeguato riferimento per i prestiti, sia ragionevole applicare i tassi di interesse cinesi, rettificati in modo da riflettere il normale rischio di mercato. In un contesto in cui l'attuale situazione finanziaria degli esportatori è stata stabilita in un mercato sottoposto a distorsioni e mancano informazioni attendibili da parte delle banche cinesi sulla misurazione del rischio e sulla determinazione di rating creditizi, si ritiene infatti necessario applicare una maggiorazione che tenga conto delle potenziali ripercussioni delle distorsioni del mercato cinese sulla loro situazione finanziaria.
d) Conclusioni
(138)
Sulla base dei risultati emersi dall'inchiesta la Commissione conclude che il settore delle fibre di vetro a filamento nella RPC ha ottenuto prestiti agevolati durante il PI, sia da banche statali sia da banche private. Il finanziamento del settore delle fibre di vetro a filamento si configura come sovvenzione ai sensi del regolamento antisovvenzioni di base in quanto:
a)
un contributo finanziario è stato erogato da una pubblica amministrazione ai sensi dell'articolo 3, paragrafo 1, lettera a), punto i);
b)
la pubblica amministrazione ha dato incarichi o ordini ai sensi dell'articolo 3, paragrafo 1, lettera a), punto iv);
c)
viene in tal modo conferito un vantaggio ai sensi dell'articolo 3, paragrafo 2.
(139)
Preso atto dell'esistenza di un contributo finanziario, di un vantaggio per i produttori esportatori e della sua specificità, tale sovvenzione è compensabile.
e) Calcolo dell'importo della sovvenzione
(140)
L'articolo 6, lettera b), del regolamento antisovvenzioni di base stabilisce che il vantaggio conferito dai prestiti agevolati va calcolato quale differenza tra l'importo degli interessi pagati dall'impresa e l'importo che essa avrebbe corrisposto nel caso di un prestito commerciale paragonabile effettivamente ottenibile sul mercato. Come illustrato, in assenza di qualsiasi valutazione significativa del rischio, la Commissione ha stabilito un valore di riferimento di mercato per prestiti commerciali paragonabili.
(141)
Il vantaggio è stato calcolato per il PI quale differenza tra gli interessi effettivamente pagati durante il PI e gli interessi che sarebbero stati pagati applicando il valore di riferimento.
(142)
Uno dei produttori esportatori ha sostenuto che nel calcolare il vantaggio la Commissione aveva utilizzato il tasso di interesse sbagliato effettivamente pagato dalla società per un prestito. Tale obiezione è stata accolta e la Commissione ha riveduto il calcolo. La rettifica del calcolo non ha avuto tuttavia alcuna incidenza sul margine di sovvenzione riscontrato.
(143)
I margini di sovvenzione calcolati applicando tale metodologia per i produttori esportatori inclusi nel campione sono i seguenti:
Prestiti agevolati
Ragione sociale
Margine di sovvenzione
Chongqing Polycomp International Corporation
6,3 %
Jiangsu Changhai Composite Materials Holding Co., Ltd (26)
2,6 %
Jushi Group Co., Ltd; Jushi Group Chengdu Co., Ltd; Jushi Group Jiujiang Co., Ltd
7,4 %
4.2. Altri regimi di credito agevolato
(144)
Durante il PI i produttori esportatori inclusi nel campione non hanno beneficiato di alcun contributo finanziario nel quadro dei restanti regimi di credito agevolato di cui alla sezione C.3.
5. Regimi di concessione di sovvenzioni
(145)
Durante il PI le società incluse nel campione non hanno beneficiato di alcun contributo finanziario nel quadro del regime «marchi famosi», del regime per i marchi cinesi leader sui mercati mondiali e dei fondi per l'espansione verso l'estero delle industrie della provincia di Guangdong.
5.1. Regimi di sovvenzioni e sussidi specifici
a) Introduzione
(146)
Le società incluse nel campione hanno ottenuto sovvenzioni una tantum da varie autorità a livelli di governance differenti, con conseguente conferimento di un vantaggio durante il PI. Tali sovvenzioni sono considerate rientrare nei regimi di sovvenzioni citati nella denuncia che sosteneva che i produttori di fibre di vetro a filamento beneficiavano di sovvenzioni una tantum erogate dalle amministrazioni a livello provinciale e locale, le quali conferivano un vantaggio in quanto gli importi venivano riscossi senza contropartita adeguata.
(147)
La Commissione ha offerto al governo della RPC la possibilità di tenere consultazioni in merito a tali sovvenzioni specifiche.
(148)
Il governo della RPC si è opposto allo svolgimento di consultazioni sostenendo che ciò non sarebbe conforme all'Accordo sulle sovvenzioni e sulle misure compensative in quanto tali consultazioni dovrebbero essere tenute prima dell'apertura dell'inchiesta e che esse avrebbero comportato un onere eccessivamente gravoso per le autorità cinesi che avrebbero dovuto verificare le informazioni relative a ogni singolo regime.
(149)
La maggior parte delle sovvenzioni in questione era di importo trascurabile. La Commissione non ha pertanto approfondito ulteriormente la questione.
(150)
La Commissione ha tuttavia preso in esame una specifica sovvenzione di importo relativamente elevato a favore della costruzione di dormitori per i dipendenti di un'impresa che era stata concessa a una delle società incluse nel campione e considerata legata ai regimi di sovvenzioni indicati nella denuncia.
b) Conclusioni
(151)
Il carattere peculiare della sovvenzione sopracitata dimostra chiaramente che di essa non potevano fruire altre imprese e che era pertanto specifica ai sensi dell'articolo 4, paragrafo 2, lettera a), del regolamento antisovvenzioni di base. Alla luce delle prove raccolte circa l'ottenimento di tale sovvenzione e in assenza di altre informazioni, la Commissione ha giudicato che tale aiuto si configuri come sovvenzione ai sensi dell'articolo 3, paragrafo 1, lettera a), punto i), nonché dell'articolo 3, paragrafo 2, del regolamento antisovvenzioni di base e che in tal modo è stato conferito un vantaggio al produttore esportatore in questione.
(152)
Dopo la divulgazione delle conclusioni, la società che ha beneficiato della sovvenzione ha sostenuto che questa le è stata accordata per il rinnovo delle immobilizzazioni, da ammortizzare in 50 anni. Di conseguenza, la sovvenzione dovrebbe essere ripartita su un periodo di 50 anni e solo la quota di 1/50 corrispondente al vantaggio goduto durante il PI dovrebbe essere presa in considerazione nel calcolo del margine di sovvenzione.
(153)
La società non ha fornito elementi di prova che dimostrino un ammortamento su un arco di 50 anni dell'investimento in immobilizzazioni, nella fattispecie un edificio a uso dormitorio per il personale. L'effettivo periodo di ammortamento delle immobilizzazioni di una società è di norma molto più breve, compreso tra i 10 e i 20 anni. Alla luce di questi elementi, il vantaggio derivante dalla sovvenzione è trascurabile e non dovrebbe pertanto essere compensato.
6. Regimi di esenzione e di sgravio delle imposte dirette
6.1. Regime «due zero/tre metà» per le imprese a partecipazione estera
a) Introduzione
(154)
Il regime «due zero/tre metà» prevede per le imprese a partecipazione estera («FIE») una totale esenzione dell'imposta sul reddito delle società nei primi due anni e l'applicazione dell'aliquota del 12,5 % anziché del 25 % nei tre anni successivi.
b) Base giuridica
(155)
La base giuridica di questo regime è costituita dall'articolo 8 della legge della Repubblica popolare cinese sull'imposta sul reddito per le imprese a partecipazione estera e le imprese straniere («legge fiscale sulle FIE») e dall'articolo 72 delle disposizioni di esecuzione della stessa legge. Secondo il governo della RPC, il regime è stato abrogato in forza dell'articolo 57 della legge sull'imposta sul reddito delle imprese del 2008, con un periodo di transizione sino alla fine del 2012. La legge afferma quindi esplicitamente che tale regime prevedeva un vantaggio nell'anno fiscale 2012.
c) Risultati dell'inchiesta
(156)
Il regime «due zero/tre metà» ha conferito vantaggi alle società nell'esercizio 2012, dopo il quale, secondo il governo della RPC, il regime è stato abrogato. Ad ogni modo, nessuna delle società incluse nel campione è una società a partecipazione estera che avrebbe potuto avvalersi di tale regime fiscale durante il PI.
d) Conclusioni
(157)
Nessun contributo finanziario è stato ottenuto dalle società inserite nel campione nell'ambito di tale regime durante il PI. L'inchiesta ha inoltre stabilito che il regime è stato effettivamente abrogato dal governo della RPC.
6.2. Imprese di nuova e alta tecnologia
a) Introduzione
(158)
Questo regime permette alle società che possono dimostrare di rispettare determinati criteri per essere certificate come «Imprese di nuova e alta tecnologia» di pagare l'imposta sul reddito delle società applicando l'aliquota del 15 % anziché l'aliquota standard del 25 %.
b) Base giuridica
(159)
La base giuridica di tale regime è costituita dall'articolo 28, paragrafo 2, della legge sull'imposta sul reddito delle imprese del 2008, unitamente alle «Disposizioni amministrative per la definizione delle imprese di nuova e alta tecnologia» (Guo Ke Fa Huo [2008] n. 172), e dall'articolo 93 delle Disposizioni di esecuzione della legge sull'imposta sul reddito delle imprese, unitamente alla Comunicazione dell'amministrazione tributaria dello Stato sulle questioni relative al versamento dell'imposta sul reddito da parte delle imprese di nuova e alta tecnologia (Guo Shui Han [2008] n. 985).
c) Risultati dell'inchiesta
(160)
Il regime si applica alle imprese di nuova e alta tecnologia certificate come tali dal governo della RPC. Per poter beneficiare di tale regime le società devono detenere diritti di proprietà intellettuali indipendenti e soddisfare i criteri seguenti, esposti nella base giuridica e riassumibili come segue:
a)
i loro prodotti devono figurare tra i prodotti dei «settori ad alta tecnologia che beneficiano di un notevole sostegno dello Stato»;
b)
il totale delle spese per R&S deve ammontare al 3-6 % del fatturato totale delle vendite;
c)
gli introiti da prodotti di nuova e alta tecnologia devono rappresentare oltre il 60 % del fatturato totale delle vendite;
d)
il personale addetto a ricerca e sviluppo deve costituire il 10 % del totale dei dipendenti;
e)
devono essere soddisfatti gli altri requisiti stabiliti nelle «Disposizioni amministrative per la definizione delle imprese di nuova e alta tecnologia» del 2008.
(161)
Si è riscontrato che alcuni dei produttori esportatori inclusi nel campione si sono avvalsi di tale regime e hanno quindi versato un'imposta sul reddito applicando l'aliquota del 15 % anziché del 25 %. Tali società avevano chiesto di essere certificate come imprese di nuova e alta tecnologia e avevano ricevuto la comunicazione ufficiale di soddisfare i criteri previsti e avevano quindi diritto a redigere di conseguenza le proprie dichiarazioni dei redditi.
d) Conclusioni
(162)
La Commissione ritiene che il regime si configuri come sovvenzione ai sensi dell'articolo 3, paragrafo 1, lettera a), punto ii), e dell'articolo 3, paragrafo 2, del regolamento antisovvenzioni di base, perché attribuisce un contributo finanziario sotto forma di entrate cui il governo della RPC rinuncia, conferendo in tal modo un vantaggio alle società interessate. Il vantaggio per i beneficiari è pari al risparmio fiscale.
(163)
La sovvenzione è specifica ai sensi dell'articolo 4, paragrafo 2, lettera a), del regolamento antisovvenzioni di base, in quanto è limitata alle società certificate come imprese di nuova e alta tecnologia e che soddisfano tutti i requisiti delle disposizioni amministrative del 2008. Ai produttori esportatori inclusi nel campione interessati è stata rilasciata tale certificazione per ottenere la quale non sono stati stabiliti criteri oggettivi dalla legislazione o dall'autorità responsabile.
(164)
Dopo la loro divulgazione, le conclusioni della Commissione sono state contestate dal governo della RPC il quale ha sostenuto che i criteri di ammissibilità erano oggettivi e si applicavano uniformemente a tutte le società della RPC e che pertanto il criterio di specificità non è soddisfatto.
(165)
La Commissione non accetta questa asserzione. Della sovvenzione possono beneficiare solo le imprese con caratteristiche specifiche (imprese di nuova e alta tecnologia) e non tutte le imprese e tutti i settori. L'ammissibilità al regime inoltre non è automatica, ma dipende dal rilascio di un certificato di impresa di nuova e alta tecnologia che viene emesso al termine di una procedura discrezionale dall'autorità competente. Pertanto, il regime è specifico per natura.
(166)
La Commissione ritiene pertanto che questa sovvenzione sia compensabile.
e) Calcolo dell'importo della sovvenzione
(167)
La Commissione ha calcolato l'importo della sovvenzione compensabile quale differenza tra l'importo dell'imposta normalmente dovuto durante il PI e l'importo dell'imposta effettivamente versato durante il PI dalle società interessate.
Imprese di nuova e alta tecnologia
Ragione sociale
Margine di sovvenzione
Chongqing Polycomp International Corporation
0,0 %
Jiangsu Changhai Composite Materials Holding Co., Ltd (27)
1,3 %
Jushi Group Co., Ltd; Jushi Group Chengdu Co., Ltd; Jushi Group Jiujiang Co., Ltd
0,8 %
6.3. Sgravio dell'imposta sul reddito per le FIE che acquistano apparecchiature di fabbricazione cinese
a) Introduzione
(168)
Il regime consente a un'impresa di beneficiare di crediti d'imposta all'acquisto di apparecchiature di fabbricazione nazionale se un progetto è coerente con le politiche industriali del governo della RPC. È possibile applicare un credito d'imposta fino al 40 % del prezzo d'acquisto delle apparecchiature di fabbricazione nazionale all'aumento incrementale del debito fiscale dell'anno precedente.
b) Base giuridica
(169)
La base giuridica di questo regime è costituita dalle misure provvisorie relative al credito d'imposta sul reddito d'impresa per investimenti in apparecchiature di fabbricazione nazionale destinate a progetti di ammodernamento tecnologico, del 1o luglio 1999, e dall'avviso n. 52 [2008] dell'amministrazione tributaria dello Stato sulla cessazione dell'applicazione della politica di sgravio fiscale e di esenzione delle imposte sul reddito d'impresa a favore degli investimenti di un'impresa all'acquisto di apparecchiature di fabbricazione nazionale, entrato in vigore il 1o gennaio 2008.
c) Risultati dell'inchiesta
(170)
Il governo della RPC ha dichiarato che il regime è abrogato dal gennaio 2008, conformemente al suddetto avviso n. 52. Dall'inchiesta è emerso tuttavia che una delle società incluse nel campione ha beneficiato di questo regime durante il PI.
d) Conclusioni
(171)
Il regime si configura come sovvenzione ai sensi dell'articolo 3, paragrafo 1, lettera a), punto ii), del regolamento di base in quanto attribuisce un contributo finanziario sotto forma di entrate cui il governo della RPC rinuncia. Il regime conferisce un vantaggio ai beneficiari ai sensi dell'articolo 3, paragrafo 2, del regolamento antisovvenzioni di base, di importo pari al risparmio d'imposta. La sovvenzione è specifica ai sensi dell'articolo 4, paragrafo 4, lettera b), del regolamento antisovvenzioni di base, in quanto il risparmio d'imposta è condizionato all'uso di beni nazionali anziché di importazione.
e) Calcolo dell'importo della sovvenzione
(172)
La Commissione ha calcolato l'importo della sovvenzione compensabile quale differenza tra l'importo dell'imposta normalmente dovuto durante il PI e l'importo dell'imposta effettivamente versato durante il PI dalle società interessate.
(173)
L'aliquota di sovvenzione determinata per lo Jiangsu Changhai Group riguardo a tale sovvenzione durante il PI ammonta allo 0,2 %.
(174)
Dopo la divulgazione delle conclusioni un produttore esportatore ha affermato che non poteva beneficiare di alcun contributo finanziario nell'ambito del regime «Sgravio dell'imposta sul reddito per le FIE che acquistano apparecchiature di fabbricazione cinese» in quanto non è un'impresa a partecipazione estera. La Commissione gli ha pertanto attribuito erroneamente un vantaggio nell'ambito di tale regime sulla base dei dati disponibili. Lo stesso produttore esportatore ha anche sostenuto di aver riscontrato errori di calcolo non significativi. Entrambe le obiezioni sono state accolte e il calcolo del margine di sovvenzione è stato riveduto di conseguenza.
6.4. Altri regimi di esenzione e di sgravio delle imposte dirette
(175)
Sono stati presi in esame anche i crediti d'imposta per la ricerca e lo sviluppo. Poiché gli importi in questione erano trascurabili, la Commissione non ha approfondito ulteriormente l'esame di tale regime.
(176)
Durante il PI, i produttori esportatori inclusi nel campione non hanno beneficiato di alcun contributo finanziario nell'ambito dei restanti regimi di esenzione fiscale di cui alla sezione C.3.
7. Regimi riguardanti le imposte indirette e i dazi sulle importazioni
7.1. Esenzione dell'IVA e sgravi dei dazi doganali per l'utilizzo di apparecchiature importate
a) Introduzione
(177)
Questo regime prevede l'esenzione dell'IVA e dei dazi all'importazione a favore delle FIE o delle imprese cinesi che importano beni strumentali utilizzati nella loro produzione. Per beneficiare dell'esenzione, i beni strumentali non devono rientrare in un elenco di attrezzature non ammissibili e l'impresa richiedente deve avere ottenuto il certificato per i progetti incentivati dallo Stato, rilasciato dalle autorità cinesi o dalla NDRC conformemente alla pertinente normativa doganale, fiscale e sugli investimenti.
b) Base giuridica
(178)
La base giuridica di tale regime è costituita da: circolare del Consiglio di Stato che adegua le politiche fiscali per le apparecchiature importate (Guo Fa n. 37/1997); avviso del ministero delle Finanze, dell'amministrazione generale delle dogane e dell'amministrazione tributaria dello Stato che adegua determinate misure sui dazi doganali preferenziali all'importazione; comunicazione n. 43 [2008] del ministero delle Finanze, dell'amministrazione generale delle dogane e dell'amministrazione tributaria dello Stato; comunicazione n. 316/2006, del 22 febbraio 2006, della NDRC sulle questioni riguardanti la gestione della lettera di conferma per i progetti incentivati dallo Stato che ricevono finanziamenti nazionali o esteri; repertorio degli articoli la cui importazione da parte di FIE o di aziende cinesi non è consentita in esenzione doganale, 2008.
c) Risultati dell'inchiesta
(179)
Tutte le società incluse nel campione hanno beneficiato di questo regime.
d) Conclusioni
(180)
Si ritiene che questo regime si configuri come sovvenzione ai sensi dell'articolo 3, paragrafo 1, lettera a), punto ii), del regolamento di base, sotto forma di entrate cui il governo della RPC rinuncia perché le FIE e le altre imprese nazionali cui si applica il regime sono esonerate dal pagamento dell'IVA e/o di dazi altrimenti dovuti. Esso conferisce quindi alle imprese beneficiarie un vantaggio ai sensi dell'articolo 3, paragrafo 2, del regolamento di base. Il regime è specifico ai sensi dell'articolo 4, paragrafo 2, lettera a), del regolamento antisovvenzioni di base perché la legislazione secondo la quale l'autorità concedente opera ne limita l'accesso alle sole imprese che investono in determinate categorie commerciali esaustivamente definite dalla legge e appartenenti alla categoria dei progetti incentivati o alla categoria B del Repertorio dei settori per gli investimenti esteri e il trasferimento di tecnologia o compresi nel Repertorio dei settori, dei prodotti e delle tecnologie chiave il cui sviluppo è incentivato dallo Stato.
(181)
Dopo la loro divulgazione, le conclusioni della Commissione sono state contestate dal governo della RPC il quale ha sostenuto che i criteri di ammissibilità erano oggettivi e si applicavano uniformemente a tutte le società della RPC e che pertanto il criterio di specificità non è soddisfatto. Il governo della RPC non ha tuttavia indicato specifiche disposizioni della legislazione che consentano di suffragare la sua affermazione e non ha fornito elementi di prova conclusivi che l'ammissibilità sia automatica.
(182)
Il governo della RPC e uno dei produttori esportatori hanno inoltre sostenuto che la Commissione non può compensare eventuali sgravi dell'IVA di cui possano aver beneficiato le tre società incluse nel campione perché dal 2009 non si poteva più usufruire delle esenzioni dell'IVA concesse in passato. Pertanto, anche supponendo un periodo medio di ammortamento compreso tra 5 e 10 anni per le apparecchiature importate in questione, il presunto vantaggio scadrebbe prima dell'istituzione delle misure o è improbabile che continui nel corso dell'intero periodo di cinque anni delle misure.
(183)
La Commissione osserva che il periodo di ammortamento di alcune delle apparecchiature importate è molto più lungo di 10 anni e potrebbe durare fino a 15 o 20 anni in alcuni casi. Ad ogni modo la Commissione non intende compensare alcun vantaggio derivante da acquisti dopo il 2009 di apparecchiature importate. Il governo della RPC riconosce che le imprese potrebbero ancora beneficiare del regime «poco dopo» l'istituzione delle misure. L'obiezione è pertanto respinta.
e) Calcolo dell'importo della sovvenzione
(184)
L'importo della sovvenzione compensabile è calcolato in termini di vantaggio conferito ai beneficiari, riscontrato durante il PI. Il vantaggio conferito ai beneficiari è considerato pari all'importo dell'IVA e dei dazi non versato per le apparecchiature importate. Per garantire che l'importo compensabile riguardasse unicamente il PI, il vantaggio ottenuto è stato ammortizzato sull'arco della vita delle apparecchiature applicando le normali procedure contabili dei produttori esportatori.
(185)
L'aliquota di sovvenzione determinata per i produttori esportatori inclusi nel campione riguardo a tale regime durante il PI ammonta a:
Esenzione dell'IVA e sgravi dei dazi doganali per l'utilizzo di apparecchiature importate
Società/gruppo
Aliquota di sovvenzione
Chongqing Polycomp International Corporation
0,5 %
Jiangsu Changhai Composite Materials Holding Co., Ltd (28)
0,1 %
Jushi Group Co., Ltd; Jushi Group Chengdu Co., Ltd; Jushi Group Jiujiang Co., Ltd
0,5 %
7.2. Altri regimi di esenzione e di sgravio delle imposte indirette
(186)
Durante il PI, i produttori esportatori inclusi nel campione non hanno beneficiato di alcun contributo finanziario nell'ambito dei restanti regimi di esenzione delle imposte indirette di cui alla sezione C.3.
8. Fornitura di beni e servizi da parte della pubblica amministrazione contro un corrispettivo inferiore al valore adeguato
8.1. Fornitura di materie prime, fornitura di energia elettrica, fornitura di acqua
(187)
Durante il PI non sono state riscontrate sovvenzioni correlate all'acquisto di materie prime, di acqua o di energia elettrica da parte dei produttori esportatori inclusi nel campione.
8.2. Concessione di diritti d'uso di terreni
a) Introduzione
(188)
Le imprese non possono acquistare direttamente terreni nella RPC, ma possono unicamente comprare il diritto d'uso di un terreno dalle autorità locali.
b) Base giuridica
(189)
La legge fondiaria della RPC stabilisce che il suolo appartiene collettivamente al popolo e non può essere oggetto di compravendita e illustra le condizioni alle quali i diritti d'uso di terreni possono essere ceduti alle imprese attraverso gare d'appalto, offerte o aste.
c) Risultati dell'inchiesta
(190)
In teoria un sistema di aste permetterebbe al mercato di determinare il prezzo del diritto d'uso di uno specifico lotto di terreno e quindi il prezzo verrebbe stabilito autonomamente. Il governo della RPC ha dichiarato tuttavia di fissare in ogni caso le soglie minime di prezzo per ciascuna categoria di terreno (i terreni sono classificati in categorie che vanno da 1 a 15 secondo la qualità del lotto), al di sotto delle quali i prezzi dei diritti d'uso di terreni non possono scendere.
(191)
Il governo della RPC controlla inoltre l'offerta di terreni, limitando attraverso un sistema di quote la superficie fondiaria il cui diritto d'uso può essere ceduto a fini industriali o residenziali, per provincia e per anno.
(192)
Ad ogni modo per nessun acquisto di diritto d'uso di terreni effettuato dai produttori esportatori inclusi nel campione la Commissione ha riscontrato prove dello svolgimento di un'asta che abbia stabilito autonomamente il prezzo del diritto d'uso di terreni. Il produttore esportatore ha indicato il prezzo di partenza e, essendo l'unico offerente, ha ottenuto l'aggiudicazione del diritto d'uso. Dopo la divulgazione delle conclusioni, il governo della RPC ha dichiarato di non essere d'accordo con le osservazioni della Commissione secondo cui non esiste un mercato funzionante per la vendita dei diritti d'uso di terreni nella RPC, senza fornire tuttavia nuovi elementi a sostegno di tale tesi.
(193)
I risultati dell'inchiesta confermano che la situazione riguardo alla concessione e all'acquisizione di terreni nella RPC è poco chiara e non trasparente e che spesso le amministrazioni fissano arbitrariamente i prezzi. Le amministrazioni stabiliscono i prezzi applicando il Sistema di valutazione dei terreni urbani, secondo il quale nel fissare il prezzo dei terreni industriali devono tener conto di vari parametri, compresa la politica industriale (29).
(194)
Anche dalle informazioni indipendenti disponibili pubblicamente si evince che i terreni nella RPC sono messi a disposizione a prezzi inferiori ai valori normali di mercato (30).
(195)
Di fatto le società incluse nel campione hanno pagato pertanto il prezzo stabilito dal governo della PRC. Il diritto d'uso di terreni viene concesso contro un corrispettivo inferiore al valore adeguato se comparato ad un parametro di riferimento di mercato, come indicato nella successiva sezione e).
(196)
La politica fondiaria nella RPC è un tema trattato anche nel documento di lavoro dell'FMI, il quale conferma che l'assegnazione di diritti d'uso di terreni alle imprese cinesi non rispetta le condizioni di mercato (31).
d) Conclusioni
(197)
La Commissione conclude che la concessione di diritti d'uso di terreni da parte del governo della RPC si configura come sovvenzione ai sensi dell'articolo 3, paragrafo 1, lettera a), punto iii), e dell'articolo 3, paragrafo 2, del regolamento antisovvenzioni di base, sotto forma di una fornitura di beni che conferisce un vantaggio alle società. Poiché l'inchiesta ha riscontrato che non esiste un reale mercato per la vendita dei diritti d'uso di terreni nella RPC, l'utilizzo di un parametro di riferimento esterno (cfr. la successiva sezione e)] dimostra che l'importo pagato per i diritti d'uso di terreni dagli esportatori inclusi nel campione è inferiore al valore di mercato.
(198)
Tale sovvenzione è specifica ai sensi dell'articolo 4, paragrafo 2, lettere a) e c), del regolamento antisovvenzioni di base, in quanto la Decisione n. 40 del Consiglio di Stato impone alle amministrazioni pubbliche di provvedere a fornire terreni ai settori incentivati, tra i quali rientra il settore delle fibre di vetro a filamento come spiegato nei considerando da 67 a 82. L'articolo 18 della Decisione n. 40 afferma esplicitamente che i settori cosiddetti «limitati» non avranno accesso ai diritti d'uso di terreni.
e) Calcolo del margine di sovvenzione
(199)
Il vantaggio è pari alla differenza tra il prezzo pagato per il diritto d'uso dei terreni e un opportuno parametro di riferimento esterno.
(200)
La Commissione considera Taiwan un riferimento esterno adeguato per i seguenti motivi:
a)
il livello comparabile dello sviluppo economico, del PIL e dell'infrastruttura economica di Taiwan e della maggioranza delle province e delle città della RPC ove hanno sede i produttori esportatori inclusi nel campione;
b)
la vicinanza fisica della RPC e di Taiwan;
c)
l'elevato grado di infrastruttura industriale sia a Taiwan sia in molte province della RPC;
d)
le forti relazioni economiche e gli scambi transfrontalieri tra Taiwan e la RPC;
e)
l'elevata densità di popolazione in molte delle province della RPC e a Taiwan;
f)
le analogie tra il tipo di terreni e di negoziazioni utilizzati per la costruzione del pertinente parametro di riferimento a Taiwan e quelli nella RPC;
g)
le caratteristiche comuni di Taiwan e della RPC sotto l'aspetto demografico, linguistico e culturale.
(201)
Dopo la divulgazione delle conclusioni il governo della RPC ha contestato il ricorso a Taiwan come riferimento, sostenendo che la densità di popolazione in tale paese è superiore di molte volte a quella della RPC, il che rende non comparabili la situazione e i prezzi dei terreni nei due paesi. La Commissione ritiene tuttavia che, per i numerosi motivi illustrati nel precedente considerando, il parametro di riferimento è stato selezionato in modo ragionevole.
(202)
Uno dei produttori esportatori inclusi nel campione ha obiettato, dopo la divulgazione delle conclusioni, che il ricorso a Taiwan non era appropriato in considerazione delle condizioni economiche della specifica provincia in cui esso ha sede, senza suggerire tuttavia un'alternativa. Ha sostenuto inoltre che la vicinanza geografica tra la RPC e Taiwan non dovrebbe essere considerata un criterio valido per la scelta di questo particolare parametro di riferimento, ma non ne ha motivato la ragione. In assenza di proposte in merito a un riferimento alternativo, il ricorso a Taiwan è confermato.
(203)
Tenuti presenti tutti questi fattori la Commissione ha concluso che i prezzi dei diritti d'uso di terreni pagati nella RPC dai produttori esportatori inclusi nel campione se vigessero condizioni di mercato sarebbero molto simili ai prezzi dei terreni a Taiwan.
(204)
I prezzi medi dei terreni a Taiwan nel 2012, ottenuti dall'ufficio industriale del ministero degli Affari economici, sono stati rettificati per adeguarli agli anni precedenti tenendo conto dell'inflazione e della crescita del PIL, in modo da stabilire un prezzo fondiario di riferimento per ogni anno civile. Poiché i diritti d'uso di terreni hanno una validità di 50 anni e sono ammortizzati su tale arco di tempo, il vantaggio durante il PI è pari a 1/50 della differenza tra il prezzo di riferimento e il prezzo effettivamente pagato.
(205)
L'aliquota di sovvenzione determinata per la fornitura di terreni contro un corrispettivo inferiore al valore adeguato è la seguente:
Uso di terreni contro un corrispettivo inferiore al valore adeguato
Ragione sociale
Margine di sovvenzione
Chongqing Polycomp International Corporation
2,9 %
Jiangsu Changhai Composite Materials Holding Co., Ltd (32)
1,6 %
Jushi Group Co., Ltd; Jushi Group Chengdu Co., Ltd; Jushi Group Jiujiang Co., Ltd
1,6 %
9. Conclusioni relative alle sovvenzioni
(206)
La Commissione ha calcolato gli importi delle sovvenzioni compensabili conformemente a quanto stabilito dal regolamento antisovvenzioni di base per le società sottoposte a inchiesta per ogni singolo regime e ha sommato tali importi per calcolare l'importo totale delle sovvenzioni per ogni produttore esportatore durante il PI.
(207)
Per calcolare i margini di sovvenzione totali indicati più oltre, la Commissione ha dapprima calcolato la percentuale di sovvenzionamento, pari al rapporto tra l'importo delle sovvenzioni e il fatturato complessivo della società. Tale percentuale è stata poi usata per calcolare le sovvenzioni assegnate alle esportazioni nell'Unione del prodotto in esame durante il PI.
(208)
È stato quindi calcolato l'importo delle sovvenzioni per tonnellata di prodotto in esame esportato verso l'Unione durante il PI e sono stati calcolati i margini sotto indicati in percentuale del valore cif delle stesse esportazioni per tonnellata.
(209)
Ai sensi dell'articolo 15, paragrafo 3, del regolamento antisovvenzioni di base, il margine di sovvenzione totale per le imprese che hanno collaborato non incluse nel campione va calcolato in base alla media totale ponderata dei margini di sovvenzione stabiliti per i produttori esportatori che hanno collaborato inclusi nel campione, ad esclusione del gruppo al quale appartiene il produttore esportatore cui si applicano le disposizioni dell'articolo 28, paragrafo 1.
Ragione sociale
Margine di sovvenzione
Chongqing Polycomp International Corporation
9,7 %
Jiangsu Changhai Composite Materials Holding Co., Ltd (33)
5,8 %
Jushi Group Co., Ltd; Jushi Group Chengdu Co., Ltd; Jushi Group Jiujiang Co., Ltd
10,3 %
Altre società che hanno collaborato
10,2 %
D. PREGIUDIZIO
1. Produzione dell'Unione e industria dell'Unione
(210)
Durante il periodo dell'inchiesta il prodotto simile veniva fabbricato da otto produttori dell'Unione che costituiscono la «industria dell'Unione» ai sensi dell'articolo 4, paragrafo 1, del regolamento antidumping di base e dell'articolo 9, paragrafo 1, del regolamento antisovvenzioni di base.
(211)
La produzione totale dell'Unione durante il periodo dell'inchiesta è stata stabilita come compresa tra 530 000 e 580 000 tonnellate. La Commissione ha determinato tale dato sulla base di tutte le informazioni disponibili riguardanti l'industria dell'Unione fornite dall'APFE. Come indicato nel considerando 17, è stato selezionato un campione di stabilimenti di produzione di tre produttori dell'Unione che rappresentano il 52 % della produzione totale dell'Unione del prodotto simile.
(212)
Sulla base delle informazioni contenute nella denuncia/richiesta di revisione nella quale erano indicati gli effettivi indicatori macroeconomici dei denunzianti/richiedenti, e tenuto conto del fatto che solo un numero molto limitato di produttori dell'Unione non faceva parte dei denunzianti/richiedenti, appare opportuno non divulgare gli effettivi indicatori macroeconomici aggregati relativi a tutti i produttori dell'Unione, dal momento che qualunque parte interessata avrebbe in tal caso la possibilità di individuare i dati mancanti relativi alle imprese non comprese tra i denunzianti/richiedenti.
(213)
Dopo la divulgazione delle conclusioni definitive il governo della RPC ha contestato il trattamento riservato e l'indicazione di forchette di valori per il totale dei consumi dell'Unione e gli altri dati sugli indicatori macroeconomici di pregiudizio.
(214)
Se riceve una richiesta, debitamente motivata, in tal senso, la Commissione ha l'obbligo di rispettare la riservatezza dei dati relativi ai produttori non denunzianti. La divulgazione di indicatori macroeconomici precisi consentirebbe di individuare i dati riservati di tali produttori e lederebbe i loro interessi. L'obiezione è pertanto respinta.
2. Consumi dell'Unione
(215)
La Commissione ha stabilito i consumi dell'Unione sulla base i) del volume delle vendite dell'industria dell'Unione sul mercato dell'Unione, calcolato a partire dai dati forniti dall'APFE, e ii) delle importazioni da paesi terzi determinate avvalendosi dei dati ricavati da Eurostat (banca dati Comext).
(216)
I consumi dell'Unione hanno avuto il seguente andamento:
Tabella 1
Consumi dell'Unione (in tonnellate)
2010
2011
2012
PI
Totale dei consumi dell'Unione
700 000 - 750 000
680 000 - 730 000
710 000 - 760 000
720 000 - 770 000
Indice (2010 = 100)
100
97
101
103
Fonte: dati forniti dall'APFE; Eurostat (Comext)
(217)
Tra il 2010 e il PI i consumi dell'Unione sono aumentati del 3 %.
(218)
Dopo la divulgazione delle conclusioni definitive un utilizzatore ha sostenuto che i consumi dell'Unione sono calati di quasi il 30 % nel 2009. In tale prospettiva, un aumento del 3 % dal 2010 non sarebbe significativo. La Commissione tuttavia non ha designato tale incremento come significativo, bensì ha osservato che i consumi sono aumentati nel corso del periodo in esame.
3. Importazioni dal paese interessato
3.1. Volume e quota di mercato delle importazioni oggetto di dumping e di sovvenzioni
(219)
L'analisi che segue comprende le importazioni oggetto sia di dumping sia di sovvenzioni degli stessi produttori inclusi nel campione nella RPC durante il medesimo PI.
(220)
Il volume delle importazioni dalla RPC del prodotto in esame ha registrato il seguente andamento:
Tabella 2
Volume (in tonnellate) delle importazioni e quota di mercato
2009
2010
2011
2012
PI
Volume delle importazioni (in tonnellate)
98 916
152 514
109 172
125 781
130 958
Indice (2010 = 100)
65
100
72
82
86
Indice (2009 = 100)
100
154
110
127
132
Quota di mercato
13 % - 18 %
19 % - 24 %
13 % - 18 %
15 % - 20 %
15 % - 20 %
Indice (2010 = 100)
87
100
73
81
83
Indice (2009 = 100)
100
115
84
93
97
Fonte: Eurostat (Comext)
(221)
Il volume delle importazioni dalla RPC è diminuito del 14 % nel periodo in esame e la loro quota di mercato si è ridotta del 17 %. Il 2010 tuttavia non è un anno di riferimento adeguato e l'analisi dell'andamento delle importazioni è più completa se viene preso in considerazione anche l'anno precedente, il 2009, come risulta dalla tabella di cui sopra. Il 2010 è stato caratterizzato da un elevato accantonamento di scorte di prodotti in fibra di vetro a filamento cinesi da parte degli importatori dell'Unione prima dell'istituzione dei dazi provvisori nel settembre 2010. L'inchiesta ha rivelato infatti che durante i primi nove mesi del 2010 sono state importate dalla RPC quantità molto più consistenti di quelle usuali. Le importazioni dalla RPC ammontavano a circa 99 000 tonnellate nel 2009, mentre nel 2010 superavano le 152 000 tonnellate, per subire poi un brusco calo nel 2011 fino a scendere a circa 109 000 tonnellate. La tendenza mostra un netto aumento delle importazioni a partire dal 2009. Dal 2011 le importazioni cinesi sono aumentate del 20 % in termini di volume, con un recupero di 2 punti percentuali della quota di mercato.
(222)
Diverse parti hanno ribadito le loro affermazioni che le importazioni dalla RPC e la sua quota di mercato sono diminuite tra il 2010 e la fine del PI e che non è stato dimostrato pertanto nessun aumento significativo delle importazioni come previsto all'articolo 3, paragrafo 2, dell'Accordo antidumping e all'articolo 15, paragrafo 2, dell'Accordo sulle sovvenzioni e sulle misure compensative. Inoltre il 2009 non sarebbe un anno di riferimento appropriato per i seguenti motivi: i) non vi è alcun fondamento giuridico nei regolamenti antidumping e antisovvenzioni di base e il panel nel caso della controversia «Messico-tubi di acciaio» ha giudicato che «un'autorità inquirente non può considerare frazioni temporali di un periodo», ii) non vi sono prove dell'asserzione che le importazioni del 2010 sono state il risultato dell'accumulo di scorte e iii) i dati del 2009 non sono stati presi in considerazione per alcun altro aspetto della valutazione del pregiudizio, il che ha reso quindi la valutazione non obiettiva.
(223)
Per quanto riguarda la prima e la terza argomentazione, il regolamento antidumping di base e il regolamento antisovvenzioni di base, ossia il diritto applicabile, non specificano quale periodo debba essere preso in considerazione ai fini dell'analisi delle tendenze. Non vi è pertanto alcun motivo per non prendere in considerazione l'anno 2009 per analizzare le tendenze delle importazioni dalla RPC. Ciò non rende l'analisi non obiettiva, ma al contrario la completa per quanto riguarda la situazione dell'industria dell'Unione. Come spiegato nel considerando 219, il 2009 è stato preso in considerazione in aggiunta al periodo in esame solo per quanto riguarda gli specifici indicatori di pregiudizio connessi alle importazioni cinesi. Per gli altri indicatori di pregiudizio, non vi era alcuna ragione obiettiva per non prendere pienamente in considerazione tutti gli anni del periodo in esame.
(224)
Quanto alla seconda affermazione, l'accumulo di scorte è dimostrato molto chiaramente dai dati mensili relativi alle importazioni tratti dalla banca dati istituita conformemente all'articolo 14, paragrafo 6, del regolamento antidumping di base (cfr. grafico 1) (34). Prima dell'istituzione delle misure provvisorie, le importazioni del prodotto in esame dalla RPC sono notevolmente aumentate nel secondo e nel terzo trimestre del 2010 (per consumi entro la fine del 2010/inizio del 2011, a causa della limitata durata di conservazione). A ciò non ha corrisposto un analogo aumento dei consumi, il che dimostra che tali importazioni sono state effettuate allo scopo di accumulare scorte in previsione dell'istituzione delle misure. Il governo della RPC non ha fornito un'altra spiegazione per tale aumento e la Commissione può pertanto ragionevolmente ritenere che prima dell'istituzione delle misure provvisorie alla fine del 2010 si sia proceduto a un accantonamento di scorte. Ciò è ulteriormente attestato dal fatto che il livello delle importazioni mensili dalla RPC nel periodo tra le misure provvisorie e definitive (quarto trimestre del 2010 e primo trimestre del 2011) era molto basso. Quando le misure sono state ridotte nella fase definitiva (marzo 2011), il livello delle importazioni mensili è nuovamente risalito a un livello stabile.
Grafico 1
Importazioni del prodotto in esame dalla RPC (quantitativi mensili)
Fonte: banca dati di cui all'articolo 14, paragrafo 6
3.2. Prezzi delle importazioni oggetto di dumping e di sovvenzioni
(225)
I prezzi delle importazioni cinesi (al netto dei dazi antidumping in vigore) hanno registrato il seguente andamento:
Tabella 3
Prezzi all'importazione
2010
2011
2012
PI
Prezzo cif medio (EUR/tonnellata)
911
877
892
834
Indice (2010 = 100)
100
96
98
92
Fonte: Eurostat (Comext)
(226)
I prezzi cif delle importazioni dalla RPC (al netto dei dazi antidumping in vigore) sono passati da 911 EUR/tonnellata a 834 EUR/tonnellata durante il periodo in esame, con una riduzione dell'8 % in tale periodo.
(227)
Il governo della RPC e un utilizzatore hanno sostenuto che un confronto tra i prezzi medi all'importazione è fuorviante in mancanza di un'analisi del mix di prodotti. Il governo della RPC ha inoltre argomentato che la maggior parte delle importazioni dalla RPC era costituita dal prodotto più economico, vale a dire filati accoppiati in parallelo senza torsione (rovings).
(228)
Contrariamente a quanto affermato, il mix di prodotti è stato pienamente preso in considerazione nell'analisi, perché la Commissione ha confrontato i prezzi di vendita dei produttori esportatori cinesi con quelli dei produttori dell'Unione inclusi nel campione per ciascun tipo di prodotto. Lo stesso approccio era stato seguito nell'inchiesta iniziale.
(229)
Dopo la divulgazione delle conclusioni definitive il governo della RPC ha chiesto di conoscere i prezzi delle importazioni cinesi per tipo di prodotto di cui alla tabella 3, considerato che i dati per tipo di prodotto sono stati utilizzati per il calcolo dei margini di sottoquotazione e di pregiudizio.
(230)
Il prezzo medio delle importazioni cinesi della tabella 3 è utilizzato per dimostrare la tendenza durante il periodo in esame. L'utilizzo dei prezzi medi è appropriato per tale evidenziazione di tendenze. Ai fini del calcolo dei margini di sottoquotazione e di pregiudizio sono stati utilizzati dati per tipo di prodotto.
(231)
Allo scopo di determinare la sottoquotazione dei prezzi durante il PI, si è proceduto al confronto tra, da un lato, la media ponderata dei prezzi di vendita per tipo di prodotto praticati sul mercato dell'Unione dai produttori dell'Unione inclusi nel campione per le vendite ad acquirenti indipendenti, rettificati a livello franco fabbrica, e, dall'altro, la media ponderata dei prezzi corrispondenti per tipo di prodotto delle importazioni dei produttori cinesi inclusi nel campione al primo acquirente indipendente dell'Unione, stabiliti su base cif e opportunamente rettificati per tenere conto dei dazi doganali, dei dazi antidumping e dei costi sostenuti dopo l'importazione. Il confronto dei prezzi è stato effettuato per singole tipologie di prodotti per transazioni allo stesso stadio commerciale. Il risultato del confronto è stato espresso come percentuale del prezzo medio ponderato franco fabbrica dei produttori dell'Unione inclusi nel campione durante il periodo dell'inchiesta. Per un importante esportatore cinese nell'Unione, il margine di sottoquotazione rilevato è risultato del 2 %, nonostante i dazi antidumping (e i dazi doganali) attualmente in vigore che sono stati aggiunti al prezzo all'importazione. La grande maggioranza delle altre importazioni è stata effettuata a livelli di prezzo comparabili ai prezzi dell'Unione.
(232)
Dopo la divulgazione delle conclusioni definitive un produttore esportatore ha sostenuto che i valori cif di 3 NCP presentavano alcune imprecisioni.
(233)
L'obiezione era fondata e la Commissione ha rettificato i corrispondenti valori cif con una conseguente lieve modifica dei margini di sottoquotazione e di vendita sottocosto per questo produttore esportatore (cfr. considerando 440).
(234)
È stato sostenuto da varie parti che durante il PI non vi è stata alcuna significativa sottoquotazione dei prezzi. A loro parere, un margine di sottoquotazione del 2 % per un unico esportatore è quasi irrilevante e non può essere considerato significativo, facendo altresì riferimento alla prassi della Commissione di considerare le sottoquotazioni dei prezzi limitate o del 6 % prive di effetto sul livello generale dei prezzi nell'Unione in vista del limitato volume delle esportazioni.
(235)
Nonostante gli attuali dazi antidumping, i prezzi sono tuttora sottoquotati. Il riferimento alla prassi della Commissione è fuorviante. Nel caso del «carbonato di sodio denso» (35) si è considerato che la sottoquotazione dei prezzi del 6 % non avesse avuto praticamente alcun effetto sul livello generale dei prezzi a causa del limitato volume delle importazioni in combinazione con una quota di mercato dell'1,4 % del paese esportatore. La quota di mercato della RPC durante il PI invece è compresa tra il 15 % e il 20 %. Il procedimento relativo ad «alcuni sistemi di lettura ottica al laser» (36) riguardava una limitata sottoquotazione dei prezzi per le importazioni in questione, in considerazione i) del notevole aumento dei consumi dell'Unione (129 %) e ii) della natura del prodotto in esame, un prodotto non omogeneo con caratteristiche e differenze tecniche molto varie e soggetto a un rapido sviluppo tecnologico. Nelle inchieste in corso, il mercato del prodotto in esame è di natura completamente diversa e l'entità della sottoquotazione dei prezzi deve essere quindi considerata in tale particolare contesto di mercato. Il prodotto in esame è un prodotto di rinforzo di base omogeneo, in un mercato che è piuttosto stabile. Tale mercato è più sensibile alle differenze di prezzo e anche un piccolo differenziale di prezzo può avere un impatto considerevole sul mercato. Il fatto che non sia stata praticata una sottoquotazione rilevante pertanto non modifica le conclusioni della Commissione. Al contrario, questo elemento è stato pienamente preso in considerazione nella valutazione. Ad ogni modo, ciascun procedimento è valutato singolarmente e il quadro del pregiudizio è determinato da numerosi indicatori senza che nessuno di essi abbia un'importanza decisiva.
4. Situazione economica dell'industria dell'Unione
(236)
Conformemente all'articolo 3, paragrafo 5, del regolamento antidumping di base e all'articolo 8, paragrafo 4, del regolamento antisovvenzioni di base, l'esame dell'incidenza delle importazioni oggetto di dumping e di sovvenzioni sull'industria dell'Unione ha comportato una valutazione di tutti gli indicatori economici rilevanti per la situazione di tale industria nel periodo in esame.
(237)
Come già indicato nei considerando da 17 a 25, per determinare l'eventuale pregiudizio subito dall'industria dell'Unione si è fatto ricorso al campionamento.
(238)
Per la determinazione del pregiudizio, la Commissione ha operato una distinzione tra indicatori di pregiudizio macroeconomici e microeconomici. La Commissione ha valutato gli indicatori macroeconomici sulla base dei dati forniti nella denuncia e nella richiesta di riesame, nonché nelle successive comunicazioni e ha proceduto, ove possibile, a confronti incrociati con le statistiche. I dati riguardavano tutti i produttori dell'Unione. La Commissione ha analizzato gli indicatori microeconomici sulla base dei dati contenuti nelle risposte al questionario fornite dai produttori dell'Unione inclusi nel campione. Entrambe le serie di dati sono risultate rappresentative della situazione economica dell'industria dell'Unione.
(239)
Gli indicatori macroeconomici presi in considerazione sono: produzione, capacità produttiva, tasso di utilizzo degli impianti, volume delle vendite, quota di mercato, crescita, occupazione, produttività, entità dei margini di dumping e di sovvenzione e superamento delle conseguenze di precedenti pratiche di dumping e sovvenzioni.
(240)
Gli indicatori microeconomici presi in considerazione sono: prezzi medi unitari, costo unitario, costi del lavoro, scorte, redditività, flusso di cassa, investimenti, utile sul capitale investito e capacità di reperire capitali.
5. Indicatori macroeconomici
5.1. Produzione, capacità produttiva e tasso di utilizzo degli impianti
(241)
Una variazione della produzione annua è tipica dell'industria dell'Unione dato che i forni devono essere ricostruiti ogni 7-10 anni, il che determina un volume di produzione più elevato per la costituzione di scorte nell'anno che precede la ricostruzione e un volume di produzione inferiore nell'anno in cui è effettuata la ricostruzione. Nell'anno in cui un forno è arrestato per la ricostruzione anche la capacità produttiva risulta inferiore.
(242)
Ciò premesso, la produzione totale dell'Unione, la capacità produttiva e il tasso di utilizzo degli impianti hanno registrato nel periodo in esame il seguente andamento:
Tabella 4
Produzione, capacità produttiva e tasso di utilizzo degli impianti
2010
2011
2012
PI
Volume di produzione (in tonnellate)
560 000 - 610 000
580 000 - 630 000
510 000 - 560 000
530 000 - 580 000
Indice
100
103
92
95
Capacità produttiva (in tonnellate)
670 000 - 720 000
680 000 - 730 000
650 000 - 700 000
640 000 - 690 000
Indice
100
101
97
96
Tasso di utilizzo degli impianti
84 %
86 %
81 %
84 %
Indice
100
102
95
99
Fonte: dati forniti dall'APFE
(243)
A fronte di un aumento (del 3 %) dei consumi dell'Unione, la produzione dell'industria dell'Unione del prodotto simile è diminuita tra il 2010 e il PI del 5 %. Anche la capacità produttiva ha subito una diminuzione tra il 2010 e il PI, dell'ordine del 4 %. Il tasso di utilizzo degli impianti è rimasto relativamente stabile durante il periodo in esame, ad eccezione di una flessione nel 2012.
(244)
Tra il 2011 e il 2012 si osserva un calo della produzione di 11 punti percentuali e una flessione della capacità produttiva di 4 punti percentuali quale risultato della ristrutturazione dell'industria dell'Unione e della chiusura di alcuni stabilimenti. Il produttore di fibra di vetro a filamento Ahlstrom ha cessato la produzione alla fine del 2011 e lo stabilimento di Vado Ligure della Owens Corning è stato chiuso nel 2012, in quanto non in grado di far fronte alle importazioni in dumping. L'industria dell'Unione ritiene tuttavia che una volta completata la ristrutturazione e dopo che saranno ripristinate condizioni di concorrenza leale, essa potrà rimanere un settore vitale, il che spiega perché l'industria dell'Unione investa ancora nella ricostruzione dei forni esistenti.
(245)
Dopo la divulgazione delle conclusioni definitive il governo della RPC ha sostenuto che la Commissione ha fatto riferimento a un ciclo di vita dei forni più breve della media e pertanto che gli investimenti e/o l'uso dei forni dei produttori dell'Unione presentano notevoli inefficienze.
(246)
È stato dimostrato che le decisioni di ricostruzione dei forni da parte dell'industria dell'Unione sono adottate sulla base di considerazioni in materia di efficienza energetica e di produzione. Non vi sono elementi per ritenere che il ciclo di vita dei forni considerato dai produttori dell'Unione inclusi nel campione non sia conforme ai principi delle buone prassi del settore e alle esigenze del mix di prodotti.
(247)
Varie parti hanno sostenuto che è necessario prendere in considerazione in modo specifico un periodo di tempo più lungo di quello dal 2010 al PI a causa dei costi di ricostruzione dei forni, con conseguenze per tutti gli indicatori macro e microeconomici. Il governo della RPC ha dichiarato che non sono stati forniti dati o informazioni sugli anni in cui i produttori dell'Unione hanno proceduto alla ricostruzione dei forni.
(248)
La ricostruzione dei forni, connaturata al settore ed effettuata periodicamente, è essenziale per garantire la continuità delle attività e il mantenimento dei livelli di capacità produttiva. Gli investimenti in R&S effettuati sono direttamente legati alla capacità operativa e allo sviluppo di prodotti su misura per rispondere alle esigenze dei clienti. Tali investimenti non sono pertanto eccezionali per il periodo in esame. Qualunque sia l'arco temporale considerato, le riparazioni o la ricostruzione dei forni avranno sempre un'incidenza sul volume della produzione. Le informazioni specifiche alle società circa il momento in cui hanno proceduto alla ricostruzione di forni sono considerate riservate.
(249)
Un utilizzatore ha sostenuto inoltre che l'industria dell'Unione è stata in grado di evitare qualsiasi effetto pregiudizievole (delle importazioni oggetto di sovvenzioni e di dumping) dato che il tasso di utilizzo degli impianti è rimasto alquanto stabile nel periodo compreso tra il 2010 e la fine del PI.
(250)
La fabbricazione del prodotto simile è un processo continuo, che non può essere adeguata alle oscillazioni a breve termine della domanda. Il fatto che il tasso di utilizzo degli impianti sia rimasto alquanto stabile deve essere visto alla luce di una tendenza alla diminuzione della capacità produttiva. L'argomentazione è stata pertanto respinta.
5.2. Volume delle vendite e quota di mercato
(251)
Nel periodo in esame il volume delle vendite dell'industria dell'Unione sul mercato libero e sul mercato vincolato dell'Unione nonché le rispettive quote di mercato hanno registrato il seguente andamento:
Tabella 5
Volume delle vendite e quota di mercato
2010
2011
2012
PI
Volume delle vendite sul mercato dell'Unione - Mercato libero (in tonnellate)
420 000 - 470 000
390 000 - 440 000
400 000 - 450 000
420 000 - 470 000
Indice
100
94
96
99
Quota di mercato delle vendite sul mercato libero
58 % - 63 %
56 % - 61 %
55 % - 60 %
56 % - 61 %
Indice
100
96
95
97
Volume delle vendite sul mercato dell'Unione - Mercato vincolato (in tonnellate)
20 000 - 70 000
30 000 - 80 000
30 000 - 80 000
30 000 - 80 000
Indice
100
114
123
121
Quota di mercato delle vendite sul mercato vincolato
4 % - 9 %
5 % - 10 %
5 % - 10 %
5 % - 10 %
Indice
100
117
122
118
Fonte: dati forniti dall'APFE
(252)
Durante il periodo in esame il volume delle vendite dell'industria dell'Unione di prodotti in fibra di vetro a filamento sul mercato libero (ossia ad acquirenti indipendenti) è leggermente diminuito dell'1 %. A fronte di una crescita dei consumi del 3 % nell'Unione, ciò ha rappresentato tuttavia una riduzione della quota di mercato dell'industria dell'Unione dal 58 %-63 % nel 2010 al 56 %-61 % durante il PI. La riduzione del volume delle vendite nel 2011 è conseguenza dell'accumularsi delle scorte importate dalla RPC nel 2010, che sono gradualmente arrivate sul mercato nel 2011.
(253)
Durante il periodo in esame, le vendite sul mercato vincolato dell'industria dell'Unione hanno rappresentato una quota tra l'11 % e il 14 % del totale delle vendite (mercato libero e vincolato) dell'industria dell'Unione sul mercato dell'Unione. Le vendite sul mercato vincolato, che presentavano una tendenza all'aumento tra il 2010 e il 2012, si sono successivamente stabilizzate nel PI. Se considerato in valori assoluti, l'aumento delle vendite sul mercato vincolato tra il 2010 e il 2011 è limitato.
5.3. Occupazione e produttività
(254)
L'occupazione e la produttività dell'Unione hanno fatto registrare il seguente andamento durante il periodo in esame:
Tabella 6
Occupazione e produttività
2010
2011
2012
PI
Numero di addetti
3 450 - 3 950
3 350 - 3 850
3 200 - 3 700
3 000 - 3 500
Indice
100
97
95
89
Produttività (unità/addetto)
153
163
150
164
Indice
100
106
98
107
Fonte: dati forniti dall'APFE
(255)
Dall'andamento dei livelli occupazionali dei produttori UE si evince che l'industria dell'Unione ha cercato di razionalizzare la produzione nel corso del periodo in esame, con l'obiettivo di ridurre i costi di produzione. Nel periodo in esame il numero di addetti è infatti calato dell'11 %.
(256)
L'effetto combinato nello stesso periodo della modifica del numero di addetti e del volume della produzione ha determinato un aumento della produttività della forza lavoro dei produttori dell'Unione, misurata in termini di produzione annua (in tonnellate) per addetto, del 7 % tra il 2010 e il PI.
5.4. Crescita
(257)
Come indicato nel considerando 217, i consumi dell'Unione sono aumentati nel periodo in esame del 3 %. Date le numerose applicazioni del prodotto simile, l'industria dell'Unione e gli utilizzatori si attendono che questa tendenza alla crescita continui nel prossimo futuro.
5.5. Entità dei margini di dumping e di sovvenzione e superamento delle conseguenze di precedenti pratiche di dumping e sovvenzioni
(258)
L'industria dell'Unione ha subito un pregiudizio a causa delle importazioni in dumping dalla RPC fino al 2011, anno in cui sono stati istituiti dazi. L'istituzione di dazi per le importazioni dalla RPC era diretta a garantire all'industria dell'Unione di competere in modo leale e in condizioni di parità con queste importazioni e di superare le conseguenze del pregiudizio subito.
(259)
Ciò tuttavia non è avvenuto: l'industria dell'Unione opera di nuovo in perdita e ha continuato a perdere quote di mercato, sebbene i consumi nell'Unione siano aumentati. Le importazioni dalla RPC a prezzi molto bassi sono continuate, guadagnando quote di mercato. La quota di mercato delle importazioni cinesi nel periodo dell'inchiesta superava di 3 punti percentuali il livello anteriore all'istituzione dei dazi (37). L'industria dell'Unione ha ristrutturato e chiuso alcuni impianti (cfr. considerando 244). È evidente che non sono state superate le conseguenze delle precedenti pratiche di dumping.
(260)
Data l'entità del volume, della quota di mercato e dei prezzi delle importazioni oggetto di dumping e di sovvenzioni dalla RPC e considerati gli attuali margini di dumping (9,6 % e 29,7 %) (38), l'incidenza sulla situazione dell'industria dell'Unione può essere considerata rilevante.
(261)
Essendo questa la prima inchiesta antisovvenzioni relativa al prodotto in esame, il superamento delle conseguenze di precedenti sovvenzioni non è oggetto di valutazione.
6. Indicatori microeconomici
6.1. Prezzi
(262)
Nel periodo in esame la media ponderata dei prezzi unitari di vendita praticati dai produttori dell'Unione inclusi nel campione ha registrato il seguente andamento:
Tabella 7
Prezzi di vendita sul mercato libero e sul mercato vincolato nell'Unione
2010
2011
2012
PI
MEDIA dei prezzi unitari di vendita franco fabbrica sul mercato libero nell'Unione (EUR/tonnellata)
1 061
1 144
1 070
1 035
Indice (2010 = 100)
100
108
101
98
MEDIA dei prezzi unitari di vendita franco fabbrica sul mercato vincolato nell'Unione (EUR/tonnellata)
1 006
1 031
1 027
989
Indice (2010 = 100)
100
103
102
98
Fonte: dati dei produttori dell'Unione inclusi nel campione
(263)
I prezzi unitari di vendita sul mercato libero sono diminuiti del 2 % nel periodo in esame. Poiché i dazi provvisori sono entrati in vigore nel settembre 2010, l'industria dell'Unione ha potuto aumentare i prezzi nel 2011. Dal 2011 i prezzi unitari di vendita sono tuttavia calati del 10 %.
(264)
Per quanto riguarda i prezzi di vendita unitari sul mercato vincolato (ossia i prezzi di trasferimento), questi hanno seguito lo stesso andamento dei prezzi unitari di vendita sul mercato libero, con un aumento dei prezzi di vendita dell'industria dell'Unione sul mercato vincolato nel 2011 cui ha fatto seguito una flessione del 4 %.
6.2. Costo unitario medio di produzione
(265)
Il costo unitario di produzione ha registrato il seguente andamento durante il periodo in esame:
Tabella 8
Costo unitario di produzione
2010
2011
2012
PI
Costo unitario di produzione (EUR/tonnellata)
964
990
1 032
976
Indice (2010 = 100)
100
103
107
101
Fonte: dati dei produttori dell'Unione inclusi nel campione
(266)
Il costo unitario medio di produzione, aumentato tra il 2010 e il 2012, è diminuito nuovamente dopo il 2012, fin quasi a raggiungere il livello del 2010. Il picco registrato nel 2012 è da attribuire alla particolare situazione degli investimenti di uno dei produttori dell'Unione inclusi nel campione. Nell'intero periodo in esame, il costo unitario medio di produzione è aumentato solo dell'1 %.
(267)
Vari utilizzatori hanno sostenuto che la situazione di una particolare società non dovrebbe giustificare conclusioni generali. La conclusione relativa al costo unitario di produzione è stata che esso è alquanto stabile. Il picco del 2012 non ha modificato le conclusioni generali.
(268)
Il costo unitario di produzione è basato sul volume di produzione globale dei produttori dell'Unione inclusi nel campione. Il prezzo unitario di vendita della tabella 7 è calcolato sulla base delle vendite ad acquirenti indipendenti dell'Unione. Di conseguenza, i due indicatori hanno una base differente e non sono direttamente comparabili.
(269)
Dopo la divulgazione delle conclusioni definitive la CCCLA ha sostenuto che è indispensabile che la Commissione disponga di dati comparabili sufficienti per valutare se la variazione dei costi di produzione potrebbe spiegare la leggera diminuzione dei prezzi di vendita dell'Unione.
(270)
Questi due indicatori hanno una base differente e se i dati assoluti non sono direttamente comparabili, le tendenze al contrario lo sono.
6.3. Costi del lavoro
(271)
Nel periodo in esame il costo medio del lavoro dei produttori dell'Unione inclusi nel campione ha registrato il seguente andamento:
Tabella 9
Costo medio del lavoro per addetto
2010
2011
2012
PI
Salario medio per addetto (EUR)
40 518
41 590
42 310
42 917
Indice (2010 = 100)
100
103
104
106
Fonte: dati dei produttori dell'Unione inclusi nel campione
(272)
Nel periodo in esame il costo medio del lavoro per addetto ha registrato una graduale tendenza al rialzo (+ 6 %), in linea con l'indice del costo del lavoro dei paesi in cui hanno sede i produttori inclusi nel campione (39).
6.4. Scorte
(273)
Nel periodo in esame il livello delle scorte dei produttori dell'Unione inclusi nel campione ha registrato il seguente andamento:
Tabella 10
Scorte
2010
2011
2012
PI
Scorte finali (in tonnellate)
18 539
46 585
50 198
52 805
Indice (2010 = 100)
100
251
271
285
Fonte: dati dei produttori dell'Unione inclusi nel campione
(274)
Le scorte finali sono prima aumentate notevolmente nel 2011 per poi continuare ad aumentare nel periodo in esame.
(275)
Il governo della RPC ha sostenuto che la variazione delle scorte risultante dai dati forniti dall'APFE evidenziava vendite non riportate e non indicava un pregiudizio rispetto alle importazioni cinesi.
(276)
L'argomentazione deve essere respinta. La Commissione ha proceduto all'analisi degli indicatori microeconomici, quali i livelli delle scorte, sulla base dei dati effettivi forniti dai produttori dell'Unione inclusi nel campione. Dall'inchiesta sui produttori dell'Unione inclusi nel campione non sono emerse vendite non riportate.
(277)
Dopo la divulgazione delle conclusioni definitive un utilizzatore ha affermato che il 2010 non è un anno di riferimento adeguato in quanto i livelli delle scorte erano insolitamente bassi rispetto al periodo dal 2006 all'ottobre 2009 (il PI dell'inchiesta antidumping iniziale).
(278)
L'obiezione è respinta in quanto i soggetti inclusi nel campione per le inchieste in corso sono differenti da quelli del campione dell'inchiesta precedente e quindi i dati non sono comparabili. La Commissione ha circoscritto la sua analisi al periodo in esame, in particolare per quanto riguarda i dati microeconomici, e non dispone di dati circa i livelli delle scorte dei produttori dell'Unione inclusi nel campione nel periodo precedente al periodo in esame. Il governo della RPC ha dichiarato che i livelli delle scorte nel 2011 sono più alti anche in considerazione di una diminuzione del 3 % dei consumi dell'Unione in tale anno. Tale elemento non ha tuttavia alcuna incidenza sulla tendenza durante il periodo in esame.
6.5. Redditività, flusso di cassa, investimenti, utile sul capitale investito e capacità di reperire capitali
(279)
Nel periodo in esame la redditività, il flusso di cassa, gli investimenti e l'utile sul capitale investito dei produttori dell'Unione inclusi nel campione hanno registrato il seguente andamento:
Tabella 11
Redditività, flusso di cassa, investimenti e utile sul capitale investito
2010
2011
2012
PI
Redditività delle vendite nell'Unione ad acquirenti indipendenti (in % del fatturato delle vendite)
3 %
2 %
-6 %
-4 %
Indice (2010 = 100)
100
66
-200
-134
Flusso di cassa (in EUR)
32 847 910
10 978 839
-1 297 704
14 660 203
Indice (2010 = 100)
100
33
-4
45
Investimenti (in EUR)
7 729 022
9 721 478
30 738 820
32 511 238
Indice (2010 = 100)
100
126
398
421
Utile sul capitale investito
2 %
2 %
-4 %
-3 %
Indice (2010 = 100)
100
69
-184
-137
Fonte: dati dei produttori dell'Unione inclusi nel campione
(280)
La Commissione ha determinato la redditività dei produttori dell'Unione inclusi nel campione esprimendo l'utile, al lordo delle imposte, derivante dalle vendite del prodotto simile ad acquirenti indipendenti dell'Unione, in percentuale rispetto al fatturato delle stesse vendite. Durante il periodo in esame la redditività dei produttori dell'Unione inclusi nel campione è notevolmente diminuita, dal 3 % a -4 %.
(281)
Il flusso di cassa netto rappresenta la capacità dei produttori dell'Unione di autofinanziare le proprie attività. Il flusso di cassa è diminuito notevolmente nel periodo in esame (-55 %).
(282)
Il livello degli investimenti dei produttori dell'Unione inclusi nel campione ha registrato una tendenza all'aumento nello stesso periodo. L'aumento è stato più significativo nel 2012 e durante il PI. Gli elevati costi di investimento sono legati alla ricostruzione dei forni: in questo settore ad alta intensità di capitale, i forni devono essere ricostruiti ogni 7-10 anni e i relativi costi possono variare tra gli 8 e i 13 milioni di EUR (il ricorso a una forchetta di valori è dovuto a ragioni di riservatezza). Tra gli investimenti figurano anche rilevanti costi per investimenti strutturali connessi al consumo di leghe nelle filiere e le periodiche ricostruzioni.
(283)
L'utile sul capitale investito, che corrisponde all'utile espresso in percentuale del valore contabile netto degli investimenti, ha chiaramente seguito la tendenza negativa della redditività. La contrazione dell'utile sul capitale investito è un chiaro segnale del deterioramento della situazione economica dell'industria dell'Unione durante il periodo in esame.
(284)
La fragile situazione finanziaria sopra menzionata si è creata malgrado l'aumento dei consumi durante il periodo in esame, come descritto nel considerando 217, e nonostante gli sforzi dell'industria dell'Unione per razionalizzare i costi di produzione (cfr. considerando 244 e 337).
(285)
Dalle inchieste non è emerso che i produttori dell'Unione inclusi nel campione abbiano avuto gravi problemi a reperire capitali.
(286)
Dopo la divulgazione delle conclusioni definitive diverse parti hanno osservato che i livelli degli investimenti sono risultati elevati per il 2012 e il PI e hanno ipotizzato che questi alti costi di investimento potrebbero essere il motivo per cui l'industria dell'Unione era in perdita nel PI. Il governo della RPC ha sostenuto inoltre che la diminuita redditività è direttamente in relazione con l'aumento dei costi di produzione e le perdite di produzione derivanti dalla ricostruzione dei forni.
(287)
In primo luogo, i 32 milioni di EUR di investimenti durante il PI dal 1o ottobre 2012 al 30 settembre 2013 si sovrappongono in parte ai 30 milioni di EUR del 2012. In secondo luogo, gli investimenti realizzati in tali periodi erano indispensabili per la ricostruzione dei forni; essi si ripetono periodicamente e sono considerati rientrare nel normale andamento delle attività come indicato ai considerando 241-250. In terzo luogo, il livello degli investimenti ha avuto un'incidenza sui risultati dell'industria dell'Unione perché genera costi aggiuntivi. Gli effetti principali degli investimenti si riflettono tuttavia nello stato patrimoniale e non nel conto profitti e perdite, mostrando i costi di ammortamento standard periodici, e non possono spiegare di per sé la situazione di perdita. Quanto all'affermazione del governo della RPC, le ricostruzioni dei forni sono accuratamente pianificate in anticipo. La continuità delle forniture ai clienti è garantita dalla creazione di riserve di sicurezza. L'impatto di tali investimenti sui costi e sui risultati dell'azienda è ripartito su diversi anni.
(288)
Alcune parti interessate hanno affermato inoltre che i) i più elevati costi di investimento si riflettono nel più basso valore dell'utile sul capitale investito per il 2012 e il PI (dato che alcuni degli investimenti non producono utili immediati) e che ii) non è logico prendere in considerazione un periodo di due anni caratterizzato da ingenti investimenti e concludere su tale base che l'industria dell'Unione ha subito un deterioramento.
(289)
Gli investimenti per i forni non sono eccezionali per il periodo in esame. Dall'inchiesta è emerso che dal 2004 l'industria dell'Unione effettua investimenti per i forni quasi ogni anno. A prescindere quindi dal periodo di tempo considerato, il volume della produzione e l'utile sul capitale investito risentiranno sempre degli effetti delle riparazioni o della ricostruzione dei forni. Il deterioramento della redditività dei produttori dell'Unione inclusi nel campione indica che essi non erano in grado di praticare prezzi per il prodotto simile tali da consentire gli investimenti indispensabili per la continuazione delle attività.
(290)
Il governo della RPC ha affermato che un'impresa utilizza dapprima i fondi disponibili prima di ricorrere a prestiti e che, di conseguenza, è normale che il flusso di cassa abbia subito un deterioramento allorché i produttori dell'Unione inclusi nel campione hanno proceduto a forti investimenti nel 2012 e nel PI. Ha sostenuto inoltre che un settore in perdita non avrebbe potuto investire tanto quanto hanno fatto le società incluse nel campione.
(291)
Quello della fibra di vetro a filamento è un settore globale con meccanismi di finanziamento che vanno al di là delle competenze finanziarie dei produttori dell'Unione inclusi nel campione. La situazione degli investimenti non ha necessariamente un impatto sul flusso di cassa. Tali argomentazioni sono pertanto respinte.
7. Conclusioni relative alla situazione dell'industria dell'Unione
(292)
I risultati delle inchieste confermano che l'industria dell'Unione ha subito un grave pregiudizio ai sensi dell'articolo 3, paragrafo 5, del regolamento antidumping di base e dell'articolo 8, paragrafo 4, del regolamento antisovvenzioni di base.
(293)
L'istituzione di misure antidumping ha consentito all'industria dell'Unione di aumentare i propri prezzi nel 2011. Contemporaneamente essa si è sforzata di accrescere l'efficienza e la produttività. Benché i consumi nell'Unione registrassero una tendenza all'aumento, l'industria dell'Unione non ha avuto altra scelta, per mantenere la propria quota di mercato, che abbassare nuovamente i propri prezzi unitari di vendita a partire dal 2012.
(294)
Dall'analisi della sottoquotazione dei prezzi (cfr. considerando 231) e della tendenza al ribasso dei prezzi di vendita dei produttori dell'Unione (cfr. considerando 263) emerge chiaramente che questi ultimi hanno cercato di competere a livello di prezzi con le importazioni cinesi e hanno eliminato il differenziale di prezzo. Ciò ha tuttavia comportato un rilevante deterioramento dei risultati finanziari dell'industria dell'Unione, che dal 2012 registra perdite. A breve e a medio termine questa situazione non è sostenibile.
(295)
Anche altri indicatori, come la produzione, la capacità produttiva, l'occupazione, le scorte e il flusso di cassa, hanno registrato un andamento negativo, persino dopo l'istituzione di misure nei confronti della RPC.
(296)
I risultati di entrambe le inchieste confermano anche che il mutamento della situazione che ha giustificato l'avvio del riesame intermedio parziale delle misure antidumping, ossia la ristrutturazione e la chiusura di alcuni stabilimenti dell'Unione, come illustrato nel considerando 244, è significativo e duraturo. Dopo la chiusura, un impianto è interamente smantellato. La costruzione di un nuovo forno richiede inoltre notevoli investimenti in termini di tempo e di capitale e non può essere realizzata a breve termine. I tempi necessari per la creazione di un nuovo impianto comprensivo di forni e i costi che ciò implica non devono pertanto essere sottovalutati. La ristrutturazione e la chiusura di alcuni stabilimenti possono quindi essere considerate significative e durature.
(297)
Varie parti hanno sostenuto che la mancanza di pregiudizio era palese. Le varie argomentazioni vengono analizzate nei considerando che seguono.
(298)
La CCCLA ha affermato che uno dei produttori dell'Unione, 3B Fibreglass, è stato acquisito nel 2012 dal gruppo Binani e che le prestazioni complessive dell'industria dell'Unione devono essere necessariamente buone perché altrimenti nessun operatore economico investirebbe in un'attività in perdita. La CCCLA ha citato anche la relazione finanziaria annuale di Braj Binani del 2013 secondo la quale «i risultati complessivi delle due unità di produzione in Belgio e in Norvegia sono considerati buoni». La CCCLA ha affermato inoltre che il fatturato di due produttori dell'Unione è aumentato tra il 2010 e il PI e che è pertanto evidente che l'industria dell'Unione non subisce alcun pregiudizio.
(299)
Il gruppo indiano Binani ha effettivamente acquisito 3B Fibreglass nel 2012. Tuttavia, a prescindere dalle motivazioni commerciali del gruppo Binani, la Commissione rinvia alle sue conclusioni dell'inchiesta secondo le quali l'industria dell'Unione ha perso quote di mercato e redditività. La citazione, presentata avulsa dal contesto, va letta per intero come segue: «I risultati complessivi delle due unità di produzione in Belgio e in Norvegia sono considerati buoni e la capacità produttiva è stata limitata in parte a fronte della diminuzione della domanda del mercato. L'evoluzione della produzione verso livelli normali di efficienza è proseguita, ma la realizzazione media è bassa a causa delle importazioni a basso prezzo dai paesi asiatici.»
(300)
L'argomentazione secondo cui l'industria dell'Unione non ha subito alcun pregiudizio perché due produttori dell'Unione registravano un aumento del fatturato tra il 2010 e il PI è fuorviante e non è corretta. La CCCLA si è basata per la sua analisi sul fatturato espresso in chilogrammi. Non è tuttavia corretto trarre conclusioni soltanto sulla base di quantitativi di vendita più elevati, senza tener conto del livello dei prezzi di tali vendite e quindi dell'incidenza sulla redditività dell'impresa.
(301)
Il governo della RPC ha sostenuto che il fatto che i membri dell'APFE stiano investendo per aumentare la capacità produttiva all'interno e all'esterno dell'Unione (ad esempio, RPC, Russia, India e Tunisia) testimonia chiaramente l'assenza di pregiudizio.
(302)
La presente inchiesta sul pregiudizio è connessa ai risultati dei produttori dell'Unione sul mercato dell'Unione. Come risulta dalla tabella 4, la capacità produttiva dell'industria dell'Unione, che ha registrato un leggero incremento dell'1 % nel 2011, è diminuita successivamente di 5 punti percentuali verso la fine del PI. Non vi è pertanto alcun aumento di capacità nell'Unione. Tuttavia, dato che tra i produttori di fibre di vetro a filamento sono numerose le società multinazionali, non sorprende che queste imprese investano anche al di fuori dell'Unione quando se ne presenti l'occasione. Gli investimenti in capacità aggiuntiva al di fuori dell'Unione sono diretti a soddisfare le esigenze dei mercati emergenti, in vista di conseguire utili. La creazione di stabilimenti in queste regioni risponde inoltre all'esigenza di una maggiore vicinanza a tali clienti. La decisione circa l'apertura o meno di uno stabilimento al di fuori dell'Unione esula comunque completamente dal fatto che i produttori dell'Unione stanno subendo un pregiudizio. Argomentazioni simili sui rilevanti investimenti effettuati dall'industria dell'Unione sono trattate nella sezione dedicata al pregiudizio autocagionato.
(303)
Numerose parti hanno sostenuto che non vi è pregiudizio alla luce del fatto che alcuni produttori dell'Unione hanno annunciato l'aumento dei prezzi del prodotto simile a partire dal gennaio 2014 al fine di compensare il continuo rincaro dei costi delle materie prime, dell'energia e dei trasporti.
(304)
In primo luogo, i livelli dei prezzi nel 2014 si riferiscono a eventi successivi al PI. In secondo luogo, l'industria dell'Unione sta assorbendo nel corso degli ultimi anni la maggior parte di tali aumenti dei prezzi attraverso guadagni di produttività. Arriva tuttavia il momento in cui diventa molto più difficile conseguire ulteriori aumenti di produttività nel breve periodo. Poiché durante il PI l'industria dell'Unione ha registrato perdite e l'assorbimento di questi aumenti di prezzo non è più possibile, a un certo punto diviene inevitabile che tali rincari siano trasferiti sui clienti con il rischio di perdere ulteriori quote di mercato. Per questi motivi le obiezioni sono state respinte.
E. NESSO DI CAUSALITÀ
1. Introduzione
(305)
Conformemente all'articolo 3, paragrafi 6 e 7, del regolamento antidumping di base e all'articolo 8, paragrafi 6 e 7, del regolamento antisovvenzioni di base, si è esaminato se le importazioni oggetto di dumping e di sovvenzioni dalla RPC abbiano recato all'industria dell'Unione un pregiudizio di portata tale da potersi definire grave.
(306)
Sono stati altresì esaminati i fattori noti, diversi dalle importazioni oggetto di dumping, che nello stesso periodo avrebbero potuto recare un pregiudizio all'industria dell'Unione, in modo da non attribuire alle importazioni oggetto di dumping e di sovvenzioni l'eventuale pregiudizio causato da tali fattori.
1.1. Effetti delle importazioni oggetto di dumping e di sovvenzioni
(307)
Le inchieste hanno dimostrato che, nonostante le misure antidumping istituite, le importazioni oggetto di dumping e di sovvenzioni dalla RPC sono aumentate (+ 32 %) in termini di volume durante il periodo in esame, adottando come anno di riferimento il 2009. Ciò ha comportato un aumento della quota di mercato della RPC dal 13 %-18 % nel 2009 al 15 %-20 % alla fine del PI.
(308)
Contemporaneamente, nonostante l'aumento dei consumi, l'industria dell'Unione ha visto diminuire di 3 punti percentuali la propria quota di mercato durante il periodo in esame.
(309)
I prezzi medi delle importazioni oggetto di dumping e di sovvenzioni, diminuiti dell'8 % tra il 2010 e il PI, sono rimasti più bassi di quelli dell'industria dell'Unione nel corso dello stesso periodo.
(310)
L'industria dell'Unione era ancora in attivo nel 2010 e nel 2011 e ha cominciato a registrare perdite solo successivamente, in coincidenza con l'aumento delle importazioni oggetto di dumping e di sovvenzioni provenienti dalla RPC. Anche dopo aver ridotto i prezzi di vendita, l'industria dell'Unione non è riuscita a mantenere la sua quota di mercato. Tale ribasso dei prezzi si è ripercosso sulla redditività, determinando una situazione di perdita.
(311)
Alla luce di quanto precede si è concluso che il livello dei prezzi delle importazioni oggetto di dumping e di sovvenzioni provenienti dalla RPC ha avuto, unitamente all'aumento in termini di volume, un impatto notevolmente negativo sulla situazione economica dell'industria dell'Unione, determinando in grande misura il grave pregiudizio subito dall'industria dell'Unione.
(312)
Dopo la divulgazione delle conclusioni definitive alcune parti hanno sostenuto che l'analisi non dimostra che le importazioni cinesi abbiano causato la depressione dei prezzi dell'industria dell'Unione e l'esistenza di un pregiudizio e che nella sua analisi la Commissione si basa unicamente su coincidenze temporali. Le parti hanno fatto riferimento alla relazione del panel in merito agli apparecchi di controllo a raggi X: «Il panel riconosce che una correlazione globale tra le importazioni oggetto di dumping e il pregiudizio dell'industria nazionale potrebbe essere compatibile con l'esistenza di un nesso di causalità. Tuttavia, una siffatta analisi di coincidenza non risolve la questione del nesso di causalità; nesso di causalità e correlazione sono due concetti distinti. Nella fattispecie, […], la questione del nesso di causalità non è risolta da tale constatazione generale di coincidenza» (40).
(313)
Le conclusioni sono basate sull'analisi di una vasta gamma di indicatori. Come indicato nella sezione D, l'esame degli effetti delle importazioni oggetto di dumping e di sovvenzioni comprendeva una valutazione di tutti gli indici e i dati economici rilevanti per la situazione dell'industria dell'Unione. Molti indicatori hanno evidenziato una situazione pregiudizievole. In tale situazione l'abbassamento dei prezzi da parte dell'industria dell'Unione è diretta unicamente a mantenere la propria quota di mercato o perlomeno a evitare di vederla ridursi ulteriormente, di fronte alla concorrenza a livello dei prezzi. Dopo l'istituzione delle misure iniziali l'industria dell'Unione è riuscita ad aumentare i prezzi nel 2011, ma negli anni successivi li ha dovuti abbassare, mentre i costi di produzione non sono diminuiti. Come descritto nei considerando da 320 a 335, le esportazioni dai paesi terzi sono state principalmente effettuate a prezzi elevati nel corso di tutto il periodo in esame e la quota di mercato dei paesi terzi è rimasta piuttosto stabile e si è persino ridotta a partire dal 2011. L'industria dell'Unione pertanto non ha abbassato i suoi prezzi a causa delle importazioni dai paesi terzi, ma a causa dei prezzi bassi delle importazioni oggetto di sovvenzioni e di dumping dalla RPC. Dal 2011 solo le importazioni dalla RPC sono aumentate in modo significativo, soltanto le importazioni dalla RPC hanno sottratto quote di mercato all'industria dell'Unione e soltanto i prezzi delle importazioni dalla RPC sono calati. Date queste premesse la Commissione conclude che la depressione dei prezzi dell'industria dell'Unione e il pregiudizio subito sono stati causati dall'aumento delle importazioni oggetto di dumping e di sovvenzioni provenienti dalla RPC. Altri fattori suscettibili di interrompere questo nesso di causalità sono analizzati di seguito.
(314)
La CCCLA e il governo della RPC hanno negato l'esistenza di una depressione o compressione dei prezzi in quanto «la diminuzione dei prezzi di vendita dei produttori dell'Unione non è significativa, avendo raggiunto un picco solo del 2 % durante il periodo in esame». Varie parti hanno anche sostenuto che un calo dell'1 % delle vendite dell'Unione, un aumento del 2 % della quota di mercato delle importazioni dall'RPC e una diminuzione del 3 % della quota di mercato dell'industria dell'Unione non giustificano le drastiche misure proposte.
(315)
La Commissione ribadisce quanto affermato in precedenza, ossia che dopo l'istituzione dei dazi provvisori nel settembre 2010 l'industria dell'Unione ha potuto aumentare i prezzi nel 2011. Dal 2011 i prezzi unitari di vendita sono tuttavia calati del 10 %. È pertanto evidente un calo significativo dei prezzi di vendita. Nonostante le misure antidumping in vigore l'industria dell'Unione ha continuato a registrare una flessione del volume delle vendite, dei prezzi e della quota di mercato, mentre contemporaneamente le importazioni cinesi sono cresciute in termini di volume delle vendite e di quota di mercato fino a raggiungere un livello significativamente più elevato rispetto al periodo dell'inchiesta iniziale. Di norma, una volta istituite misure appropriate, l'industria dell'Unione dovrebbe riprendersi dagli effetti di precedenti pratiche di dumping o di sovvenzioni. Ciò evidentemente non si è verificato. Nonostante alcuni segnali di ripresa immediatamente dopo l'istituzione delle misure, la situazione dell'industria dell'Unione si è ulteriormente deteriorata nel corso del periodo in esame.
(316)
Un importatore indipendente ha dichiarato che non era necessario che i produttori dell'Unione riducessero i prezzi nella misura in cui lo hanno fatto, dal momento che nel mercato dell'Unione la domanda è superiore all'offerta. Il governo della RPC ha sostenuto che il calo dei prezzi di vendita dell'Unione nonché la diminuzione dei prezzi delle importazioni dalla Cina non possono essere considerati in maniera avulsa dall'evoluzione dei prezzi a livello mondiale del prodotto in esame e sono in linea con il normale andamento del mercato. Il governo della RPC ha affermato inoltre che la Commissione non ha verificato se il mercato avrebbe consentito aumenti di prezzo nel 2011 (dopo l'istituzione delle misure nell'inchiesta precedente) nel quadro del contesto globale e, in caso affermativo, in quale misura. Ha sostenuto altresì che la Commissione ha sbagliato a rifiutare di accettare le prove fornite sugli aumenti di prezzo successivi al PI da parte dei produttori dell'Unione, facendo riferimento ai procedimenti sul vetro solare e sulle telecopiatrici ad uso privato (41).
(317)
La Commissione giudica l'affermazione secondo la quale la domanda è superiore all'offerta non suffragata da elementi di prova. La perdita di quote di mercato e l'aumento del livello delle scorte non confortano la tesi secondo cui la domanda era superiore all'offerta, bensì attestano il contrario. In merito a quanto affermato dal governo della RPC, l'evoluzione dei prezzi esaminata è connessa alle vendite sul mercato dell'Unione e non a livello mondiale. Sul mercato dell'Unione, la concorrenza tra il prodotto simile e il prodotto in esame è a livello dei prezzi. Come dimostrato in precedenza, la riduzione dei prezzi non può che essere attribuita a tale concorrenza (in considerazione della relativa stabilità dei costi di produzione e dei consumi nell'Unione). Il governo della RPC inoltre non ha fornito ulteriori informazioni in merito all'andamento dei prezzi mondiali. L'argomentazione è considerata pertanto priva di fondamento. Per quanto riguarda l'argomentazione sugli aumenti di prezzo successivi al PI, gli eventi successivi al PI esulano dal campo di applicazione della presente inchiesta. Ad ogni modo non sono stati forniti elementi di prova di effettivi aumenti di prezzo che si sarebbero concretizzati dopo il PI. L'obiezione è quindi respinta.
(318)
La CCCLA ha sostenuto inoltre che il dato della diminuzione media dell'8 % dei prezzi delle importazioni cinesi di cui al considerando 226 avrebbe dovuto essere rettificato per tener conto dei dazi e delle formalità doganali, del dazio antidumping, dei margini di utile degli importatori e delle spese generali, amministrative e di vendita sostenute dagli importatori. I prezzi così rettificati sarebbero quindi di livello comparabile con i prezzi di vendita dell'Unione, come indicato nella tabella 7, e non avrebbero pertanto svolto un ruolo determinante per il grave pregiudizio subito dall'industria dell'Unione.
(319)
Ai fini dell'analisi dell'indicatore il valore cif delle vendite dei produttori esportatori della tabella 3 è confrontato con i prezzi franco fabbrica dei produttori dell'Unione di cui alla tabella 7. Questo metodo è corretto per un'analisi delle tendenze. Per il calcolo dei margini di sottoquotazione e di pregiudizio sono stati utilizzati effettivamente i prezzi rettificati, come illustrato nel considerando 231. A tale riguardo la Commissione ribadisce che la sottoquotazione è solo uno degli indicatori da considerare, ma che ai fini dell'analisi tutti gli indicatori di pregiudizio dovrebbe essere presi in esame. L'obiezione è pertanto respinta.
1.2. Effetti di altri fattori
1.2.1. Importazioni da altri paesi
(320)
Il volume delle importazioni da paesi terzi, i prezzi medi unitari e la quota di mercato durante il periodo in esame sono presentati nella tabella che segue.
Tabella 12
Volume delle importazioni (in tonnellate), prezzi medi unitari (EUR/tonnellata)
2010
2011
2012
PI
Totale paesi terzi
Volume (in tonnellate)
128 378
182 601
183 446
174 553
Indice (2010 = 100)
100
142
143
136
Quota di mercato
14 % - 19 %
22 % - 27 %
21 % - 26 %
20 % - 25 %
Malaysia
Volume (in tonnellate)
37 919
70 847
60 931
60 841
Prezzo medio/tonnellata (in EUR)
980
1 029
998
958
Quota di mercato
2 % - 7 %
7 % - 12 %
5 % - 10 %
5 % - 10 %
Norvegia
Volume (in tonnellate)
25 204
30 496
33 277
30 781
Prezzo medio/tonnellata (in EUR)
1 167
1 044
1 006
944
Quota di mercato
0 % - 5 %
1 % - 6 %
1 % - 6 %
1 % - 6 %
Turchia
Volume (in tonnellate)
18 430
20 017
23 235
19 233
Prezzo medio/tonnellata (in EUR)
1 199
1 231
1 064
1 067
Quota di mercato
0 % - 5 %
0 % - 5 %
0 % - 5 %
0 % - 5 %
Fonte: Eurostat (Comext)
(321)
Oltre che dalla RPC, il prodotto in esame è importato principalmente da Malaysia, Norvegia, Turchia e, in misura minore, da Messico, Stati Uniti e Taiwan. La quota di mercato complessiva dei paesi terzi è stata caratterizzata da un forte aumento tra il 2010 e il 2011. Successivamente la quota di mercato è diminuita durante il PI.
(322)
Per la maggior parte delle importazioni da paesi terzi (ad eccezione di alcuni piccoli quantitativi provenienti da Taiwan), si sono rilevati prezzi notevolmente più elevati di quelli delle importazioni dalla RPC. Inoltre i prezzi medi complessivi delle importazioni da altri paesi sono risultati superiori o analoghi a quelli dell'industria dell'Unione.
(323)
La quota maggiore (40 %) delle importazioni nell'Unione da paesi terzi è detenuta dalla Malaysia. Le importazioni da tale paese tuttavia sono limitate a un unico tipo di prodotti in fibra di vetro a filamento, ovvero chopped strands. La quota di mercato dell'industria dell'Unione detenuta dalla Malaysia è aumentata durante il periodo in esame. In media, i prezzi delle importazioni di chopped strands dalla Malaysia erano più elevati di quelli delle importazioni dalla RPC e di livello pressoché analogo ai prezzi praticati dall'industria dell'Unione. I prezzi delle importazioni dalla Malaysia non hanno impedito ai produttori dell'Unione di aumentare i loro prezzi tra il 2010 e il 2011, allorché sono stati istituiti dazi provvisori nei confronti della RPC. Se i prezzi della Malaysia avessero recato effettivamente un grave pregiudizio all'industria dell'Unione, i produttori dell'Unione non avrebbero potuto aumentare i loro prezzi nel momento in cui sono stati imposti dazi antidumping provvisori sulle importazioni dalla RPC. Le importazioni dalla Malaysia sono in concorrenza con la produzione dell'industria dell'Unione, ma si sono mantenute stabili per tutto il periodo in esame in termini di prezzo, di tipologia di prodotto e di quantità.
(324)
Al secondo posto in termini di più elevata quota di importazioni da paesi terzi nell'Unione figura la Norvegia. La quota di mercato dell'Unione detenuta dalla Norvegia è rimasta stabile durante il periodo in esame. I prezzi medi delle importazioni dalla Norvegia per tipo di prodotto sono risultati superiori a quelli delle importazioni dalla RPC. Le importazioni norvegesi sono principalmente costituite da rovings, prodotti da un'unica società appartenente allo stesso gruppo di uno dei produttori dell'Unione. Peraltro tutta la produzione norvegese è venduta attraverso il produttore dell'Unione. Si considera pertanto che nel caso della Norvegia non ci sia concorrenza di paesi terzi.
(325)
La terza più ampia quota delle importazioni da paesi terzi nell'Unione è detenuta dalla Turchia. La quota di mercato dell'Unione detenuta dalla Turchia è rimasta stabile durante il periodo in esame. In media, i prezzi all'importazione per tipo di prodotto del prodotto simile erano nettamente superiori a quelli delle importazioni dalla RPC.
(326)
Il governo della RPC ha sostenuto che le scorte dell'Unione sono cresciute nel 2011 a seguito di un massiccio aumento delle importazioni provenienti da paesi terzi, mentre nello stesso anno le importazioni dalla RPC sono diminuite.
(327)
Tra il 2010 e il 2011 le importazioni cinesi sono effettivamente diminuite, mentre le importazioni da paesi terzi sono aumentate. Nel 2010 e nel 2011 tuttavia l'industria dell'Unione era ancora in attivo e ha cominciato a registrare perdite solo successivamente, in coincidenza con l'aumento delle importazioni oggetto di dumping e di sovvenzioni provenienti dalla RPC. Le importazioni da paesi terzi hanno subito una contrazione dopo il 2011 e non si può pertanto attribuire ad esse la causa delle perdite registrate successivamente dall'industria dell'Unione. Per i motivi sopra esposti è ragionevole concludere che, seppure una parte delle importazioni provenienti da altri paesi possa avere inciso negativamente sull'industria dell'Unione, tale incidenza non è stata tale da interrompere il nesso di causalità tra le importazioni oggetto di dumping e di sovvenzioni dalla RPC e il pregiudizio subito dall'industria dell'Unione.
(328)
Dopo la divulgazione delle conclusioni definitive diverse parti hanno sostenuto che il mix di prodotti impiegato per l'analisi della sottoquotazione (comparazione dei prezzi della RPC e dei produttori dell'Unione) non è stato utilizzato per le importazioni da paesi terzi. Il governo della RPC ha chiesto esplicitamente maggiori informazioni sulla composizione dei prodotti importati da paesi terzi che non sono ricavabili dalle statistiche di Eurostat.
(329)
La Commissione ha tenuto pienamente conto del mix di prodotti nell'analisi delle importazioni da paesi terzi, procedendo alla comparazione dei prezzi dei paesi terzi per tipo di prodotto con i corrispondenti prezzi dell'Unione per tipo di prodotto. Dato che in ciascuno dei tre paesi terzi vi è un solo produttore, non si sono potuti divulgare i dati specifici per motivi di riservatezza.
(330)
Il governo della RPC ha affermato che la conclusione della Commissione secondo cui una parte delle importazioni da paesi terzi può aver influito sulla situazione dei produttori dell'Unione senza tuttavia interrompere il nesso di causalità non è obiettiva, né fondata su un'analisi ponderata.
(331)
I tre principali paesi terzi esportatori del prodotto simile nell'Unione sono la Malaysia, la Norvegia e la Turchia. Come indicato in precedenza, le importazioni dalla Malaysia erano incentrate su un unico tipo di prodotto a un livello dei prezzi comparabile con quello dell'industria dell'Unione. Il produttore norvegese non è considerato rappresentare una concorrenza da paesi terzi per i motivi sopra esposti. La quota di mercato delle importazioni turche è rimasta stabile e relativamente scarsa in termini di volume nel corso del periodo in esame. L'affermazione secondo cui le importazioni da paesi terzi abbiano interrotto il nesso di causalità è respinta.
(332)
Il governo della RPC ha sostenuto inoltre che la Commissione ha ignorato gli effetti delle importazioni da Taiwan e Messico che mostrano notevoli variazioni in termini di prezzo e di volume.
(333)
Considerato il volume limitato delle importazioni da Taiwan e Messico, dette importazioni non possono aver interrotto il nesso di causalità.
(334)
Il governo della RPC ha obiettato inoltre che la Commissione ha ignorato nella sua analisi dell'accumulo delle scorte cinesi il fatto che tra il 2010 e il 2011 le importazioni da paesi terzi sono aumentate di oltre il 40 %.
(335)
Dalle statistiche (cfr. considerando 224) emerge che l'accumulo di scorte di prodotti cinesi ha avuto luogo nel secondo e nel terzo trimestre del 2010 (per il consumo prima della fine del 2010/inizio del 2011, a causa della limitata durata di conservazione). L'aumento delle importazioni provenienti da paesi terzi è stato registrato nel 2011, quando era svanito l'effetto dell'accumulo di scorte ed erano entrate in vigore le misure nei confronti delle importazioni dalla RPC che si sono rivelate di fatto vantaggiose per i produttori di paesi terzi. L'obiezione è quindi respinta.
1.2.2. Costi di produzione
(336)
Numerose parti hanno sostenuto che l'aumento dei costi di produzione dell'industria dell'Unione, attribuibile principalmente all'aumento dei costi delle materie prime, dell'energia, dei trasporti e del lavoro, ha inciso negativamente sulla redditività dell'industria dell'Unione. Una parte ha inoltre individuato nell'incapacità dei clienti di restituire le bobine come un importante fattore di costo, senza approfondire ulteriormente l'impatto in termini di costi. A sostegno di tali affermazioni sono state citate le dichiarazioni di produttori dell'Unione di trovarsi effettivamente a far fronte a incrementi dei costi.
(337)
L'industria dell'Unione ha effettivamente registrato aumenti dei costi delle materie prime, dell'energia, dei trasporti e del lavoro, ma, come si evince dalla tabella 8, il costo medio di produzione dell'industria dell'Unione per tonnellata è aumentato soltanto dell'1 % tra il 2010 e il PI. Ciò significa che l'industria dell'Unione è stata in grado di compensare la maggior parte degli aumenti dei costi tramite guadagni di efficienza e una maggiore produttività. Si è pertanto concluso che l'aumento dei costi di produzione non ha contribuito al pregiudizio e, di conseguenza, non ha potuto interrompere il nesso di causalità.
(338)
Dopo la divulgazione delle conclusioni definitive diverse parti hanno ribadito le loro affermazioni senza addurre nuove argomentazioni.
1.2.3. Andamento dei consumi
(339)
Come indicato in precedenza, i consumi dell'Unione hanno registrato un aumento del 3 % tra il 2010 e il PI. Considerate le nuove applicazioni del prodotto simile, si prevede che i consumi continueranno a crescere, come rilevato sia dall'industria dell'Unione sia da molti utilizzatori. L'industria dell'Unione non è stata tuttavia in grado di mantenere la propria quota di mercato, anzi ne ha perduto una parte, mentre le importazioni oggetto di dumping e di sovvenzioni provenienti dalla RPC stanno aumentando la propria quota di mercato dal 2011. Le variazioni dei consumi nell'Unione non possono pertanto aver interrotto il nesso di causalità tra il pregiudizio e le importazioni oggetto di dumping o di sovvenzioni provenienti dalla RPC.
1.2.4. Capacità produttiva e scorte insufficienti nell'Unione
(340)
Il governo della RPC ha sostenuto, facendo riferimento a vari rendiconti finanziari di produttori dell'Unione, che l'eventuale pregiudizio è causato dalla loro insufficiente capacità produttiva. Nel rendiconto finanziario del 2010 di 3B Fibreglass si legge che «la limitata capacità produttiva non ha consentito alla società di acquisire ulteriori quote di mercato» e «ci ha costretto a far fronte all'evoluzione della domanda dei nostri clienti con un livello limitato di scorte». Nel rendiconto finanziario del 2011 di 3B Fibreglass si afferma che «i segnali di ripresa dell'economia del 2010 si sono confermati nel primo semestre del 2011, ma il fatto che i livelli di produzione della società siano stati inferiori alle previsioni nel primo trimestre non ci ha consentito di trarre pienamente vantaggio dall'aumento delle attività e ci ha costretto a limitare i nostri impegni contrattuali nel 2011». Nel rendiconto finanziario del 2011 di Lanxess si legge che «nel 2011 la produzione di fibre di vetro di Lanxess raggiungeva la massima capacità produttiva» e «nel secondo trimestre del 2012 la prevista chiusura del forno 1 durerà quasi 10 settimane e la produzione annuale diminuirà pertanto del 14 % nel 2012».
(341)
Nel 2010 il livello delle scorte era effettivamente modesto, come risulta dalla tabella 10, in conseguenza della riduzione del livello della produzione nel 2009, allorché varie linee di produzione erano state smantellate, temporaneamente chiuse o ridimensionate a causa dell'erosione dei prezzi e della perdita di quote di mercato dovuta alle importazioni in dumping provenienti dalla RPC (42). L'industria dell'Unione ha aumentato tuttavia il livello delle scorte di oltre il 150 % nel 2011 e continua ad aumentarle. Fare riferimento esclusivamente ad alcune scorte per il solo 2010 non è corretto: occorre invece individuare una tendenza per l'intero periodo in esame.
(342)
Alcune delle citazioni si riferiscono inoltre a una riduzione dei livelli di produzione a causa di riparazioni/ricostruzioni di forni. Come spiegato nel considerando 241, tali riparazioni/ricostruzioni sono connaturate a questo settore ed è consuetudine costituire scorte in vista della riparazione/ricostruzione di un forno in modo da continuare a rifornire i principali clienti.
(343)
L'industria dell'Unione potrebbe investire per accrescere la sua capacità se potesse operare in condizioni di equità, idonee a consentirle di conseguire utili tali da giustificare e permettere un aumento della capacità.
(344)
La capacità produttiva e le scorte dell'Unione non sono considerate insufficienti e, di conseguenza, non possono aver contribuito al pregiudizio e non possono aver interrotto il nesso di causalità tra le importazioni oggetto di dumping e di sovvenzioni e il pregiudizio subito dall'industria dell'Unione.
1.2.5. Incidenza della crisi economica
(345)
È stato sostenuto da più parti che il pregiudizio subito dall'industria dell'Unione è stato determinato dalla crisi economica che ha portato a una forte contrazione della domanda proveniente dai settori utilizzatori (quali l'industria automobilistica e il mercato dell'energia eolica).
(346)
Il governo della RPC ha citato i rendiconti finanziari di vari produttori dell'Unione, come ad esempio quello del 2010 dell'European Owens Corning Fibreglass SPRL («EOCF») in cui si afferma che «questa diminuzione si spiega in parte con la forte dipendenza di tale attività dal mercato dell'energia eolica, il cui deterioramento è proseguito a causa delle difficoltà di finanziare nuovi progetti incontrate dagli operatori attivi in tale mercato», il rendiconto finanziario del 2011 di Lanxess ove si legge che «successivamente all'istituzione di misure antidumping nei confronti delle importazioni cinesi, Lanxess è stata in grado di aumentare i suoi prezzi di vendita. Nella seconda metà del 2011 si rileva tuttavia una contrazione del 16 % rispetto al 2010, a causa del trend economico al ribasso» e il rendiconto finanziario del 2012 di EOCF ove si afferma che il fatturato del 2012 «è dovuto principalmente al persistere della crisi economica che non consente alla società di sfruttare al massimo la capacità produttiva».
(347)
Tra il 2010 e il 2011 è stato effettivamente registrato un calo del 3 % dei consumi dell'Unione di prodotti in fibra di vetro a filamento. Tuttavia, alla fine del PI, i consumi dell'Unione erano nuovamente aumentati di 6 punti percentuali.
(348)
La citazione del fatto che una delle società abbia dovuto abbassare i suoi prezzi del 16 % nel secondo semestre del 2011 rispetto al 2010 fornisce solo un'immagine parziale della situazione del 2011. Dall'inchiesta è emerso un aumento dell'8 % del prezzo unitario per l'intero anno 2011 (rispetto al 2010).
(349)
Inoltre l'industria dell'Unione, che era ancora in attivo nel 2010 e nel 2011, ha cominciato in seguito a registrare perdite, in coincidenza con l'aumento delle importazioni oggetto di dumping e di sovvenzioni provenienti dalla RPC a prezzi inferiori a quelli dell'industria dell'Unione.
(350)
Se la crisi economica tra il 2010 e il 2011 può aver contribuito al deterioramento della situazione economica dell'industria dell'Unione, essa non giustifica il fatto che l'industria dell'Unione abbia operato in perdita nel 2012 e durante il PI. Le principali perdite sono state registrate soltanto dopo la crisi economica, in un momento in cui i consumi erano di nuovo in aumento.
(351)
Quanto al brano citato del rendiconto finanziario del 2011 di Owens Corning, è importante osservare che la citazione si riferisce a EOCF, ossia all'entità commerciale della Owens Corning per tutte le attività di tale società in Europa e nel Medio Oriente. Oltre al prodotto simile, EOCF ha venduto nel corso di tale periodo prodotti non tessuti, tessuti, prodotti per coperture (shingles) e prodotti per l'isolamento, che non sono interessati dal procedimento. Tale citazione non è quindi specifica al prodotto simile sul mercato dell'Unione.
(352)
Quanto al brano citato del rendiconto finanziario del 2012 di Owens Corning, esso riguarda specificamente l'attività di produzione di tessuti da parte di EOCF in uno dei suoi stabilimenti. Dato che i tessuti non rientrano nel prodotto simile, tale citazione non è pertinente.
(353)
Alla luce di quanto precede si conclude che la crisi economica potrebbe aver inciso negativamente sull'industria dell'Unione, ma non in misura tale da interrompere il nesso di causalità tra le importazioni oggetto di dumping e di sovvenzioni e il pregiudizio subito dall'industria dell'Unione.
1.2.6. Competitività delle importazioni oggetto di dumping e di sovvenzioni provenienti dalla RPC
(354)
Alcune parti hanno sostenuto che il pregiudizio è causato più dall'obsolescenza delle tecnologie dell'industria dell'Unione rispetto alle moderne tecnologie impiegate dai produttori esportatori cinesi, che non dal dumping o da sovvenzioni del prodotto in esame.
(355)
L'inchiesta ha confermato tuttavia che anche l'industria dell'Unione dispone di processi di produzione moderni. L'affermazione secondo la quale lo stato delle tecnologie dell'industria dell'Unione interromperebbe il nesso di causalità tra le importazioni oggetto di dumping e di sovvenzioni e il pregiudizio subito dall'industria dell'Unione viene pertanto respinta.
1.2.7. Pregiudizio autocagionato
(356)
Varie parti hanno sostenuto che il pregiudizio potrebbe essere stato autocagionato dato che i) i prezzi praticati dai produttori dell'Unione nel 2014 erano inferiori alle quotazioni ricevute dai produttori esportatori cinesi, ii) gli investimenti effettuati dai ricorrenti negli ultimi anni contrastano con un pregiudizio in quanto è difficile conciliare rilevanti investimenti con l'asserzione che il settore abbia subito un pregiudizio e non hanno comportato una maggiore quota di mercato per l'industria dell'Unione, iii) gli investimenti effettuati dai ricorrenti potrebbero essere stati indirizzati verso la ristrutturazione e l'installazione di capacità supplementari per la produzione dei prodotti in fibra di vetro a filamento «sbagliati», per esempio i prodotti per i quali la domanda è più limitata, e non ad esempio dei chopped strands per i quali le parti sostengono esistesse una domanda significativa e, di fatto, una potenziale carenza di offerta nell'Unione.
(357)
Per quanto riguarda la prima argomentazione sui prezzi più bassi praticati dai produttori dell'Unione, va osservato che questa affermazione si riferisce a un evento successivo al PI e che i livelli dei prezzi nel 2014 non possono essere presi in considerazione. Inoltre, dato che i forni funzionano 24 ore su 24 e che è molto costoso rallentare la produzione, l'industria dell'Unione ha tentato di mantenere la sua quota di mercato vendendo a prezzi più bassi, coprendo così una parte dei costi fissi.
(358)
Quanto ai rilevanti investimenti effettuati dall'industria dell'Unione negli ultimi anni, va ricordato che in questo settore ad alta intensità di capitale i forni devono essere ricostruiti ogni 7-10 anni e che i relativi costi possono variare tra gli 8 e i 13 milioni di EUR (il ricorso a una forchetta di valori è dovuto a ragioni di riservatezza). Una parte considerevole delle altre elevate spese di investimento, a carattere più strutturale, è legata al consumo di leghe nelle filiere e alla conseguente ricostruzione di queste ultime. Tali investimenti sono pertanto connaturati al settore e sono necessari per mantenere l'attuale capacità. Anche gli investimenti destinati a R&S sono necessari per restare sul mercato e per soddisfare le esigenze dei clienti.
(359)
Per quanto riguarda la terza argomentazione circa presunti investimenti «sbagliati» per prodotti diversi dai chopped strands, va osservato che i) l'industria dell'Unione ha proceduto a una ristrutturazione per poter offrire un'ampia gamma di prodotti e non è stata apportata alcuna prova che una ristrutturazione di tale tipo non fosse economicamente realizzabile e che ii) la produzione di chopped strands cessata a seguito della ristrutturazione negli ultimi anni è stata trasferita a un altro impianto di produzione opportunamente convertito.
(360)
Il governo della RPC ha sostenuto che i produttori dell'Unione detenevano scorte di prodotti importati da paesi terzi e ha citato il rendiconto finanziario del 2011 di uno dei produttori dell'Unione: «Le scorte di merci (per un valore di 21,4 milioni di EUR al 31 dicembre 2011), in aumento a causa del rallentamento dell'economia globale risentito dal nostro settore nella seconda metà dell'anno, sono costituite fino al 75 % da prodotti finiti importati da società extraeuropee del [nostro] gruppo […], mentre la parte restante è costituita da materiali e prodotti necessari per la fabbricazione di tessuti».
(361)
L'aumento dei livelli delle scorte registrato da questo produttore dell'Unione nel 2011 si spiega con la costituzione di scorte per rifornire uno dei suoi stabilimenti extra UE nel momento in cui quest'ultimo procedeva alla ricostruzione di un forno nel 2012. Non si sarebbe fatto ricorso a importazioni da altri stabilimenti extra UE se detti prodotti per lo stabilimento extra UE avessero potuto essere prodotti nell'Unione.
(362)
Dopo la divulgazione delle conclusioni definitive il governo della RPC ha chiesto di chiarire se tali importazioni provenivano dalla RPC o da un altro paese e quale ne era il volume. I produttori dell'Unione inclusi nel campione non hanno tuttavia acquistato il prodotto in questione dalla RPC nel periodo in esame.
(363)
Il governo della RPC ha inoltre sostenuto che il pregiudizio potrebbe essere stato autocagionato poiché il produttore dell'Unione 3B Fibreglass ha deciso di ricostituire le scorte per BASF nel 2011, in un momento in cui la produzione era insufficiente. In proposito ha citato il rendiconto finanziario del 2011 di 3B Fibreglass: «per ricostituire le nostre scorte per BASF e far fronte alla riparazione a freddo del forno n. 2».
(364)
Appare tuttavia del tutto normale che una impresa si assicuri scorte sufficienti per adempiere agli obblighi contrattuali con i principali clienti. La citazione fa riferimento inoltre alla prevista riparazione di un forno che impone di costituire scorte sufficienti per poter essere in grado di rifornire i clienti (e di soddisfare gli accordi contrattuali di fornitura della 3B ai suoi clienti) durante i lavori di riparazione.
(365)
Alla luce di quanto precede è pertanto respinta l'argomentazione di un supposto pregiudizio autocagionato che interromperebbe il nesso di causalità tra le importazioni oggetto di dumping e di sovvenzioni e il pregiudizio subito dall'industria dell'Unione.
1.2.8. Vendite all'esportazione dei produttori dell'Unione e delocalizzazioni per accrescere la vicinanza ai mercati
(366)
Il governo della RPC ha sostenuto che un eventuale presunto pregiudizio è attribuibile alla decisione di trasferire la produzione più vicino ai settori utilizzatori, aggiungendo che si tratta di un fenomeno che non si verifica soltanto a livello di Unione ma anche su scala mondiale. Il governo della RPC ha affermato che il produttore dell'Unione P+D ha ampliato le sue attività in Russia e in India, così come i produttori dell'Unione 3B in Tunisia e PPG nella RPC, mentre il produttore dell'Unione Ahlstrom ha trasferito la propria produzione dall'Europa verso la RPC all'inizio del 2011 per rispondere meglio alle esigenze dei mercati dell'energia eolica in espansione dell'Asia e, in particolare, della RPC.
(367)
Dato che tra i produttori di fibre di vetro a filamento sono numerose le società multinazionali, non sorprende che queste imprese investano anche al di fuori dell'Unione quando se ne presenti l'occasione. Gli investimenti in capacità aggiuntiva al di fuori dell'Unione sono diretti a soddisfare le esigenze dei mercati emergenti, in vista di conseguire un utile. La creazione di stabilimenti in queste regioni risponde infatti all'esigenza di una maggiore vicinanza a tali clienti. La decisione di una società di aprire o meno uno stabilimento al di fuori dell'Unione comunque esula completamente dal fatto che i produttori dell'Unione stiano subendo un pregiudizio.
(368)
Dopo la divulgazione delle conclusioni definitive il governo della RPC ha ribadito la sua affermazione che imponenti investimenti all'estero hanno sottratto all'Unione produzione, occupazione e vendite all'esportazione e le hanno quindi recato pregiudizio.
(369)
Tale argomentazione non è suffragata da elementi di prova. I produttori di fibre di vetro a filamento operano secondo un modello di prossimità regionale che prevede che i clienti siano forniti da impianti di produzione nella rispettiva regione. Gli indicatori relativi alla capacità e all'occupazione non dimostrano che potenziali grandi investimenti all'estero siano stati effettuati a scapito delle attività nell'Unione.
(370)
Il governo della RPC ha inoltre sostenuto che la diminuzione delle vendite all'esportazione dell'industria dell'Unione ha avuto gravi effetti negativi che non sono stati esaminati dalla Commissione.
(371)
Nelle presenti inchieste, le vendite all'esportazione dell'industria dell'Unione (ad acquirenti indipendenti e collegati) rappresentavano tra l'11 % e il 13 % del totale delle sue vendite (ad acquirenti indipendenti e collegati) nel periodo compreso tra il 2010 e la fine del PI. Analogamente, nel corso dell'inchiesta antidumping iniziale tale quota oscillava tra il 10 % e il 14 % nel periodo tra il 2006 e il settembre 2009. Dato che le oscillazioni del volume delle esportazioni non sono significative e sono in linea con i volumi di esportazione della precedente inchiesta antidumping, l'evoluzione delle vendite all'esportazione non ha avuto i gravi effetti negativi asseriti.
(372)
Per i motivi sopra esposti le vendite all'esportazione dei produttori dell'Unione e le rilocalizzazioni non hanno contribuito al pregiudizio e non possono pertanto interrompere il nesso di causalità tra le importazioni oggetto di dumping e di sovvenzioni e il pregiudizio subito dall'industria dell'Unione.
1.2.9. Tasso di cambio euro/dollaro statunitense
(373)
Il governo della RPC ha sostenuto che le forniture cinesi comportano rischi connessi alla maggiore complessità della logistica e a oscillazioni del tasso di cambio e che i consumatori sono pertanto poco inclini a una eccessiva esposizione a tali rischi. Un utilizzatore ha affermato che i prezzi dei prodotti in fibra di vetro a filamento cinesi risentono fortemente dell'andamento del tasso di cambio tra euro e dollaro. Dato che il dollaro USA si sta progressivamente deprezzando rispetto all'euro dal 2000, si sostiene che ciò potrebbe aver interrotto il nesso di causalità.
(374)
In effetti, all'inizio del 2000 l'euro era più debole rispetto al dollaro che non ora. Va osservato tuttavia che il tasso di cambio euro/dollaro è stato relativamente stabile nel periodo in esame. Durante tale periodo la redditività dei produttori dell'Unione inclusi nel campione è comunque notevolmente diminuita, passando dal 3 % a -4 %. Anche considerando che il tasso di cambio euro/dollaro abbia contribuito al pregiudizio, ciò non riduce in alcun modo gli effetti pregiudizievoli prodotti sul mercato dell'Unione dalle importazioni in dumping a basso prezzo dalla RPC tra il 2011 e la fine del PI.
(375)
Il tasso di cambio euro/dollaro non ha quindi contribuito al pregiudizio e non ha potuto interrompere il nesso di causalità tra le importazioni in dumping e il pregiudizio subito dall'industria dell'Unione.
1.3. Conclusioni sul nesso di causalità
(376)
In conclusione, l'analisi di cui sopra ha dimostrato l'effettivo incremento in termini di volume e di quota di mercato delle importazioni oggetto di dumping e di sovvenzioni dalla RPC. La pressione esercitata dall'aumento delle importazioni oggetto di dumping e di sovvenzioni sul mercato dell'Unione non ha consentito all'industria dell'Unione di fissare i suoi prezzi di vendita in linea con le normali condizioni di mercato e con gli aumenti dei costi registrati. Anche dopo aver ridotto i prezzi di vendita, i produttori dell'Unione inclusi nel campione non sono riusciti a mantenere la propria quota di mercato. La riduzione dei prezzi si è ripercossa sulla redditività, determinando una insostenibile situazione di perdita.
(377)
Nell'analisi sopra illustrata sono state operate una netta distinzione e separazione tra gli effetti di tutti i fattori noti sulla situazione dell'industria dell'Unione, da un lato, e gli effetti pregiudizievoli delle importazioni oggetto di dumping, dall'altro. Sulla base di tale analisi si conclude che le importazioni oggetto di dumping e di sovvenzioni dalla RPC hanno recato un grave pregiudizio all'industria dell'Unione ai sensi dell'articolo 3, paragrafo 6, del regolamento antidumping di base e dell'articolo 8, paragrafo 5, del regolamento antisovvenzioni di base.
(378)
I fattori noti, diversi dalle importazioni oggetto di dumping e di sovvenzioni, sono stati esaminati alla luce delle disposizioni dell'articolo 3, paragrafo 7, del regolamento antidumping di base e dell'articolo 8, paragrafo 6, del regolamento antisovvenzioni di base. Nessuno di essi, analizzato sia individualmente sia complessivamente, è stato considerato tale da interrompere il nesso di causalità tra le importazioni oggetto di dumping e di sovvenzioni e il pregiudizio grave subito dall'industria dell'Unione.
(379)
Dopo la divulgazione delle conclusioni definitive il governo della RPC ha sostenuto che la Commissione si è limitata a rigettare le argomentazioni delle parti interessate anziché esaminare tutti i fattori noti diversi dalle importazioni oggetto di dumping che sono causa di pregiudizio per l'industria dell'Unione.
(380)
La Commissione ha valutato l'effetto dei seguenti altri fattori: importazioni da altri paesi, costi di produzione, andamento dei consumi, capacità produttiva e livelli delle scorte, crisi economica, competitività delle importazioni dalla RPC, pregiudizio autocagionato, vendite all'esportazione dei produttori dell'Unione e rilocalizzazioni e tasso di cambio EUR/USD. Dall'inchiesta non sono emersi altri fattori che potrebbero eventualmente interrompere il nesso di causalità.
F. INTERESSE DELL'UNIONE
(381)
Come disposto dall'articolo 31 del regolamento antisovvenzioni di base, la Commissione ha esaminato se, nonostante le conclusioni relative alle pratiche pregiudizievoli di sovvenzionamento, non vi fossero fondati motivi per concludere che non è nell'interesse dell'Unione prendere provvedimenti in questo caso particolare. La determinazione dell'interesse dell'Unione si è basata su una valutazione di tutti i diversi interessi in gioco, compresi quelli dell'industria dell'Unione, degli importatori e degli utilizzatori.
(382)
A tutte le parti interessate è stata offerta la possibilità di comunicare le loro osservazioni conformemente all'articolo 31, paragrafo 2, del regolamento antisovvenzioni di base. La Commissione ha inviato questionari a 5 importatori indipendenti e a 34 utilizzatori. Due importatori e 13 utilizzatori hanno trasmesso un questionario debitamente compilato entro le scadenze stabilite. Inoltre, vari utilizzatori e associazioni di utilizzatori si sono manifestati nel corso dell'inchiesta inviando lettere in cui hanno espresso la loro contrarietà a qualsiasi eventuale misura nel caso in esame. Anche il governo della RPC e la CCCLA hanno presentato osservazioni contrarie all'adozione di eventuali misure nel caso in esame.
(383)
Nell'inchiesta antidumping iniziale si era valutato che l'istituzione di misure non fosse contraria all'interesse dell'Unione. Poiché il riesame intermedio è limitato al pregiudizio, le conclusioni sull'interesse dell'Unione rimangono valide. L'analisi che segue riguarda pertanto l'inchiesta antisovvenzioni.
1. Interesse dell'industria dell'Unione
(384)
Le misure antidumping istituite non hanno determinato una riduzione delle importazioni in dumping dalla RPC e non hanno donato una boccata di ossigeno all'industria dell'Unione. Come indicato in precedenza, l'industria dell'Unione ha continuato a subire un grave pregiudizio in conseguenza dell'erosione dei prezzi provocata dalle importazioni in dumping dalla RPC. Se non sarà istituita nessuna misura, è molto probabile che la tendenza mostrata dalla situazione finanziaria dell'industria dell'Unione continui a restare negativa. La situazione dei produttori dell'Unione inseriti nel campione è stata contrassegnata da un calo della redditività, che è passata da +3 % nel 2010 a -4 % alla fine del PI. Qualsiasi ulteriore calo dell'attività comporterebbe in definitiva tagli della produzione e ulteriori chiusure di stabilimenti, mettendo a rischio l'occupazione e gli investimenti nell'Unione.
(385)
L'istituzione di misure ripristinerebbe condizioni di equa concorrenza sul mercato. La tendenza alla riduzione registrata dalla redditività dell'industria dell'Unione è il risultato della sua difficoltà a competere con le importazioni sovvenzionate, a basso prezzo, originarie della RPC. Si prevede che l'istituzione di misure antisovvenzioni porrebbe pertanto fine alla depressione dei prezzi e alla perdita di quote di mercato e che i prezzi di vendita dell'industria dell'Unione comincerebbero a risalire, con un conseguente suo recupero di margini di redditività verso livelli considerati indispensabili per questo settore ad alta intensità di capitale.
(386)
Le misure darebbero all'industria dell'Unione la possibilità di riprendersi dagli effetti del dumping pregiudizievole accertato nel quadro dell'inchiesta.
(387)
Si è concluso pertanto che l'istituzione di misure antisovvenzioni sarebbe chiaramente nell'interesse dell'industria dell'Unione.
(388)
Dopo la divulgazione delle conclusioni definitive un'associazione di settore ha sostenuto che un incremento delle misure non recherebbe alcun beneficio all'industria dell'Unione dato che le misure del 2011 non avevano avuto evidentemente alcun effetto.
(389)
La Commissione respinge tale asserzione e si richiama ai precedenti considerando in cui ha concluso che se non saranno istituite ulteriori misure è molto probabile che la tendenza negativa mostrata dalla situazione finanziaria dell'industria dell'Unione continuerà a essere mantenuta.
2. Interesse degli importatori
(390)
Come illustrato in precedenza, per gli importatori indipendenti non si è fatto ricorso al campionamento e due importatori indipendenti hanno collaborato appieno all'inchiesta rispondendo al questionario. Le attività relative al prodotto in esame rappresentano solo una parte secondaria del fatturato globale dei due importatori (meno dello 0,5 %). Entrambi si sono espressi contro un potenziale aumento dei dazi antidumping che potrebbe determinare, a loro avviso, la cessazione delle importazioni del prodotto in esame dalla RPC.
(391)
La somma delle importazioni dichiarate da questi due importatori rappresentava una quota significativa di tutte le importazioni provenienti dalla RPC durante il PI e, pertanto, essi sono considerati rappresentativi degli importatori dell'Unione. Nessun altro importatore ha collaborato trasmettendo il questionario compilato o presentando osservazioni documentate. Alla luce di quanto precede si è concluso che, data l'incidenza limitata del prodotto in esame sulle attività complessive degli importatori, l'istituzione di misure non avrà effetti negativi significativi sull'interesse globale degli importatori dell'Unione.
3. Interesse degli utilizzatori
(392)
Il prodotto simile trova numerose applicazioni, come ad esempio nell'industria automobilistica, nella fabbricazione di turbine eoliche, nonché in campo marittimo, aerospaziale, dei trasporti e delle infrastrutture. È stata ottenuta la collaborazione di una vasta schiera di utilizzatori che sono stati raggruppati secondo il settore di attività: fabbricanti di compound, fabbricanti di materiali compositi, fabbricanti di tessuti multiassiali e fabbricanti di turbine eoliche. Ciò ha permesso alla Commissione di valutare l'impatto di un inasprimento delle misure sui diversi tipi di utilizzatori.
(393)
Gli utilizzatori che hanno collaborato hanno acquistato circa il 13 % del prodotto in esame dalla RPC durante il PI. Di conseguenza, la grande maggioranza del prodotto simile è stata acquistata da altre fonti, quali paesi terzi e l'industria dell'Unione. Solo alcuni di essi hanno acquistato il prodotto in esame esclusivamente dalla RPC.
(394)
Gli utilizzatori a valle del prodotto simile sono numerosi e di dimensioni che vanno dalle imprese globali alle PMI. Dalle informazioni presentate durante l'inchiesta emerge inoltre che il settore degli utilizzatori dell'Unione conta un consistente numero di addetti, stimati in 100 000 unità, benché non siano stati trasmessi dati completi e circostanziati.
3.1. Possibili effetti delle misure sulla redditività degli utilizzatori
(395)
Nel complesso, a giudicare dalle risposte fornite al questionario, la situazione degli utilizzatori di fibre di vetro a filamento appare relativamente buona. In effetti, la maggior parte degli utilizzatori che hanno collaborato ha riferito di aver realizzato un utile dalla vendita dei prodotti incorporanti il prodotto in esame nel corso di tutto il periodo in esame. Tranne due utilizzatori che hanno segnalato una perdita su tale attività durante il PI, la maggior parte degli altri utilizzatori ha conseguito utili compresi tra il 2 % e il 22 %. Pertanto, anche dopo l'istituzione delle misure vigenti gli utilizzatori erano ancora in grado di conseguire utili.
(396)
Sulla base delle informazioni ricevute si è proceduto a effettuare un'analisi dell'impatto sugli utilizzatori per ciascun gruppo di questi.
(397)
Dall'inchiesta è emerso che, in funzione delle caratteristiche dei diversi utilizzatori, varia anche la loro capacità di trasferire gli aumenti dei dazi sui propri clienti e, di conseguenza, che l'impatto di una maggiorazione del dazio sul margine di profitto sarà differente per ciascun settore utilizzatore.
(398)
In sintesi, l'istituzione di misure combinate si tradurrebbe in una diminuzione degli utili inferiore a un punto percentuale per la grande maggioranza degli utilizzatori, ad eccezione dei fabbricanti di tessuti multiassiali. Nel caso di tali fabbricanti infatti la quota del prodotto in esame sui costi di produzione è più elevata rispetto agli altri utilizzatori considerati. Questi particolari utilizzatori saranno pertanto colpiti in misura più significativa rispetto agli altri.
(399)
Alla luce dell'analisi di cui sopra si ritiene molto probabile che gli utilizzatori nei settori dei compound, dei materiali compositi e delle turbine eoliche possano assorbire una parte o la totalità dell'aumento dei costi. Essi potrebbero anche essere in grado di trasferire in parte l'aumento dei costi sui propri clienti. A questo proposito, un utilizzatore principale attivo nella fabbricazione di turbine eoliche ha affermato di condividere le conclusioni dell'inchiesta e che assorbirà i dazi.
(400)
Questo limitato impatto globale sulla redditività significa anche che l'occupazione a livello di utilizzatore non è minacciata dal proposto aumento dei dazi nella misura prevista da diversi utilizzatori.
(401)
Ad ogni modo, qualsiasi potenziale effetto negativo sarebbe attenuato dalla possibilità per gli utenti di continuare ad accedere alle importazioni da paesi terzi. L'istituzione di misure non vieta agli utilizzatori di rifornirsi da altri fornitori.
(402)
Dopo la divulgazione delle conclusioni definitive, numerosi utilizzatori hanno sostenuto che le argomentazioni degli utilizzatori erano state respinte sulla base esclusivamente di valutazioni qualitative. Essi hanno anche sostenuto che la diminuzione del loro margine di profitto è molto maggiore di un punto percentuale come affermato nel considerando 398, in particolare se la valutazione viene effettuata per singolo prodotto.
(403)
Tali argomentazioni sono respinte per i motivi che seguono. Sulla base dei dati forniti dagli utilizzatori, la Commissione ha proceduto a calcolare dettagliatamente l'incidenza quantitativa di un inasprimento delle misure sulla redditività degli utilizzatori. I settori che utilizzano il prodotto in esame sono eterogenei e presentano notevoli differenze in termini di dimensioni (da PMI a imprese multinazionali), di dipendenza dal prodotto in esame, di applicazioni del loro prodotto finale e di tipologia di clienti (da piccole a grandi imprese, vendite nell'Unione rispetto a vendite all'esportazione). Come già precisato nel considerando 398, la Commissione riconosce che alcuni segmenti di utilizzatori saranno più colpiti di altri. Sulla base dei dati forniti dagli utilizzatori che hanno collaborato, la quota del prodotto in esame utilizzato, acquistato dalla RPC, è stata piuttosto limitata (inferiore al 13 % - cfr. considerando 393). Inoltre, anche la quota del prodotto in esame proveniente dalla RPC sui costi totali di produzione è stata in media limitata, ovvero inferiore al 4 %, fatta eccezione per i fabbricanti di tessuti multiassiali per i quali tale quota è notevolmente più alta. L'impatto di un aumento dei dazi è stato calcolato in base all'ipotesi dell'acquisto dalla RPC di un volume di fibre di vetro analogo a quello registrato nel PI e dell'imposizione sui prezzi delle importazioni cinesi di dazi di circa il 30 %, anche se la grande maggioranza dei produttori esportatori cinesi sarà assoggettata a dazi ridotti. Sulla base di queste ipotesi, i calcoli hanno rivelato che, in media per tutti gli utilizzatori che hanno collaborato, l'impatto di un aumento dei prezzi del prodotto in esame originario della RPC sulla redditività sarà inferiore a un punto percentuale come indicato sopra.
3.2. Mancanza di intercambiabilità
(404)
Secondo quanto sostenuto da diversi utilizzatori, molti dei prodotti in fibra di vetro a filamento di cui gli utilizzatori hanno bisogno non sarebbero direttamente disponibili sul mercato. Al contrario, i fornitori dovrebbero esperire una lunga e complessa procedura di qualificazione che potrebbe durare tra i 6 e i 12 mesi, senza alcuna garanzia di successo. Di conseguenza cambiare fornitore per evitare il pagamento dei dazi risulterebbe costoso, impossibile da realizzare nel breve periodo e rischioso sotto il profilo tecnologico.
(405)
A questo proposito è vero che, per quanto attiene a determinate applicazioni, le caratteristiche del prodotto in esame possono comportare un lungo processo di qualificazione, che richiede test. Tuttavia, tenuto conto anche delle osservazioni di numerosi utilizzatori, nella maggioranza dei casi esistono al momento molteplici fonti di approvvigionamento. L'inchiesta ha rivelato inoltre che gli utilizzatori si tutelano tenendo aperte varie opzioni di approvvigionamento e spesso hanno testato il prodotto di diversi fornitori per non dipendere da uno solo di essi. Giova altresì ricordare che la finalità delle misure non è quella di escludere determinati fornitori dal mercato dell'Unione, dato che ogni misura è proposta unicamente allo scopo di ripristinare l'equità degli scambi e di eliminare le distorsioni del mercato.
(406)
È pertanto improbabile che l'istituzione di misure in merito al prodotto in esame proveniente dalla RPC determini una cessazione temporanea della fornitura di materie prime agli utilizzatori.
3.3. Impossibilità di trasferire gli aumenti dei prezzi e maggiore concorrenza da parte dei prodotti a valle di provenienza extra UE
(407)
Numerosi utilizzatori hanno sostenuto di trovarsi ad affrontare una forte concorrenza da parte di produttori extra UE e, di conseguenza, di non essere in grado di trasferire sui clienti gli aumenti di prezzo del prodotto in esame perché ciò determinerebbe una perdita di vendite. Date le differenze tra le imprese utilizzatrici, la capacità di traslare eventuali aumenti dei costi sui clienti sarà differente da un tipo di utilizzatore all'altro. Emerge tuttavia dalle risposte al questionario che, nel caso della maggioranza degli utilizzatori non in grado di trasferire la maggior parte dell'aumento dei costi, il loro fatturato e la loro redditività ne risentirebbero solo in misura limitata.
(408)
Vari utilizzatori hanno espresso il timore che l'istituzione di dazi antisovvenzioni possa creare uno svantaggio competitivo nei confronti dei fornitori extra UE che hanno accesso al prodotto in esame senza subire le conseguenze delle misure. Gli utilizzatori sostengono di doversi confrontare con la concorrenza delle importazioni dalla RPC sui mercati a valle. L'istituzione di misure combinate inasprirebbe la concorrenza. Alla luce di quanto precede si è sostenuto che non sarebbe possibile trasferire sui clienti un aumento dei prezzi delle materie prime. Si è affermato inoltre che ciò porterebbe alla delocalizzazione della produzione fuori dell'Unione, con rilevanti perdite di posti di lavoro.
(409)
Va osservato che il fatto che l'istituzione di misure antisovvenzioni possa comportare un aumento della concorrenza non può rappresentare un motivo per non istituirle, nel caso in cui tali misure siano giustificate. Le inchieste riguardano un prodotto specifico. Qualsiasi settore utilizzatore è pienamente legittimato a ricorrere al diritto commerciale dell'UE e a chiedere un'inchiesta antidumping per i propri prodotti. La scelta sul luogo in cui localizzare un'impresa dipende da molti fattori ed è improbabile che essa discenda esclusivamente dall'esistenza di dazi su un'unica materia prima.
(410)
È stato sostenuto da varie parti che i produttori dell'Unione sono società globali, di proprietà straniera, mentre la maggior parte delle società di materiali compositi sono di piccole o medie dimensioni e gestite a livello locale. Queste PMI hanno affermato che l'aumento dei dazi comporterà la perdita di posti di lavoro. Anche la CCCLA ha previsto che nell'Unione si verificheranno perdite di posti di lavoro in caso di delocalizzazione degli utilizzatori a causa dell'aumento dei dazi. Un utilizzatore ha affermato inoltre che eventuali delocalizzazioni degli utilizzatori determineranno anche una diminuzione delle vendite per l'industria dell'Unione.
(411)
La Commissione esamina tutti i posti di lavoro nell'Unione, a prescindere dalla proprietà e dalle dimensioni dell'azienda. A tale riguardo la Commissione fa riferimento anche ai considerando 400 e 403. La Commissione ritiene inoltre speculative e non adeguatamente suffragate le argomentazioni in merito a delocalizzazioni, potenziali perdite di posti di lavoro e diminuzione delle vendite dell'industria dell'Unione.
(412)
Numerose parti hanno sostenuto che i prodotti sono attualmente fabbricati nell'Unione per il mercato mondiale in concorrenza con i paesi terzi. Un utilizzatore ha affermato che può importare il prodotto in esame nel quadro del regime di perfezionamento attivo senza pagare i dazi antidumping nella misura in cui il prodotto finito da esso fabbricato è successivamente esportato al di fuori dell'Unione. La conseguenza è che tale utilizzatore può offrire ai propri clienti extra UE prezzi più competitivi rispetto ai clienti dell'Unione.
(413)
Gli utilizzatori possono effettivamente importare il prodotto in esame nel quadro del regime di perfezionamento attivo senza pagare i dazi antidumping nella misura in cui il prodotto finito da essi fabbricato è successivamente esportato al di fuori dell'Unione. Ciò non modifica tuttavia le conclusioni della Commissione nella presente inchiesta.
3.4. Scarsità degli approvvigionamenti
(414)
Un utilizzatore ha sostenuto che l'industria dell'Unione non è in grado di soddisfare pienamente la domanda nell'Unione in particolare riguardo a taluni tipi di grandi ordinativi di prodotti in fibra di vetro a filamento su misura. Lo stesso utilizzatore ha affermato inoltre che, molto probabilmente a causa delle limitate capacità produttive dell'Unione, nessun produttore dell'Unione sarebbe disposto a riservare una parte considerevole della sua capacità per rifornire un unico cliente. Un altro utilizzatore ha dichiarato che non esiste un eccesso di offerta di chopped strands e che l'esclusione della RPC dal mercato dell'Unione comporterebbe, in particolare in vista di un aumento della domanda, notevoli problemi di approvvigionamento sul mercato dell'Unione. Il governo della RPC cita il produttore dell'Unione 3B secondo il quale dal 2002 non è stata installata nessuna nuova capacità di fusione e che, al fine di soddisfare le esigenze del mercato, in particolare in Europa, sono necessarie capacità di produzione aggiuntive di 200 000 tonnellate.
(415)
A tale riguardo va in primo luogo ricordato che lo scopo delle misure antisovvenzioni è porre rimedio a pratiche commerciali sleali che hanno un effetto pregiudizievole sull'industria dell'Unione e ristabilire una situazione di reale concorrenza sul mercato dell'Unione, e non quello di eliminare le importazioni. Le misure proposte non sono tali da impedire ai produttori esportatori della RPC di avere accesso al mercato dell'Unione, sebbene a prezzi non pregiudizievoli, e consentiranno pertanto il mantenimento della presenza di importazioni di chopped strands, nonché di altri prodotti in fibra di vetro a filamento, dalla RPC sul mercato dell'Unione.
(416)
Quanto alla capacità dell'industria dell'Unione di far fronte a eventuali carenze di chopped strands, l'attuale tasso di utilizzo degli impianti dell'industria dell'Unione consente una qualche produzione supplementare da parte di questa.
(417)
Come tutti gli altri tipi del prodotto in esame, anche i chopped strands potrebbero essere importati nell'Unione da paesi terzi, quali la Malaysia.
(418)
I produttori di fibre di vetro a filamento cinesi inoltre hanno aperto stabilimenti molto vicino all'Unione (Egitto e Bahrein) in modo da rifornire il mercato dell'Unione.
(419)
Alla luce di quanto precede si può concludere che a un'eventuale carenza di approvvigionamento di chopped strands si potrebbe ovviare aumentando il tasso di utilizzo degli impianti dell'industria dell'Unione, ricorrendo alle importazioni da altri paesi, nonché continuando a importare dalla RPC a prezzi non pregiudizievoli.
(420)
Alla luce di quanto precede si è concluso che l'effetto globale dell'istituzione di misure combinate sui settori dell'Unione a valle è limitato ed è più che compensato dall'effetto positivo che tali misure avranno per l'industria dell'Unione.
(421)
Dopo la divulgazione delle conclusioni definitive un'associazione di settore ha dichiarato che è difficile comprendere come i produttori dell'Unione dispongano di capacità inutilizzate in un momento in cui vi è carenza di fibre di vetro e i prezzi sul mercato dell'Unione sono in aumento. Diverse parti hanno ribadito la loro tesi secondo cui l'istituzione di ulteriori misure determinerà una carenza di approvvigionamento di prodotti dei produttori dell'Unione.
(422)
Per il periodo in esame, l'inchiesta non ha evidenziato alcuna carenza di approvvigionamento. Per quanto riguarda potenziali future carenze di approvvigionamento, la Commissione ritiene, come esposto in precedenza, che un aumento dei dazi non impedisca le importazioni nell'Unione dalla RPC e da paesi terzi.
4. Conclusioni relative all'interesse dell'Unione
(423)
Alla luce di quanto precede si presume che l'istituzione di misure combinate offra la possibilità all'industria dell'Unione di migliorare la propria situazione grazie all'aumento dei prezzi di vendita e della sua quota di mercato. Alcuni effetti negativi potrebbero derivare per alcuni utilizzatori dall'aumento dei costi, ma è presumibile che questi siano più che compensati dai benefici che ne dovrebbero trarre l'industria dell'Unione e i loro fornitori.
(424)
Si è pertanto concluso che nel complesso non esistono validi motivi contrari all'istituzione di misure sulle importazioni del prodotto in esame originario della RPC.
(425)
Dopo la divulgazione delle conclusioni definitive diverse parti hanno sostenuto che le conseguenze delle misure proposte sono sottostimate. A loro parere la Commissione attribuisce maggiore peso alle richieste di un piccolo gruppo di produttori di fibre di vetro che non alle resistenze da parte di un gruppo molto più ampio, ma frammentato, composto prevalentemente da piccoli e medi subfornitori che non hanno avuto una reale possibilità di farsi sentire con la stessa influenza.
(426)
Tali argomentazioni sono da respingere perché agli utilizzatori sono state date numerose opportunità di manifestarsi nel corso dell'inchiesta. Molti lo hanno fatto e i loro dati sono stati accuratamente esaminati e presi in considerazione. Nel corso dell'inchiesta è stata data importanza a tutte le parti interessate.
G. MISURE ANTIDUMPING E ANTISOVVENZIONI DEFINITIVE
(427)
Alla luce delle conclusioni della Commissione in merito alle sovvenzioni, al pregiudizio, al nesso di causalità e all'interesse dell'Unione, è opportuno istituire misure definitive per impedire che le importazioni oggetto di dumping e di sovvenzioni rechino ulteriore pregiudizio all'industria dell'Unione.
1. Livello di eliminazione del pregiudizio
(428)
Per determinare il livello delle misure la Commissione ha dapprima stabilito l'importo del dazio necessario per eliminare il pregiudizio subito dall'industria dell'Unione.
(429)
Il pregiudizio sarebbe eliminato se l'industria dell'Unione potesse coprire i propri costi di produzione e conseguire dalla vendita del prodotto simile sul mercato dell'Unione l'utile al lordo delle imposte che potrebbe ragionevolmente ottenere un'impresa di tale tipo nello stesso settore in condizioni di concorrenza normali, ovvero in assenza di importazioni in dumping. Come nell'inchiesta iniziale è stato considerato un utile di riferimento del 5 %.
(430)
L'APFE ha chiesto un utile di riferimento del 10 %-12 %, sostenendo che l'utile di riferimento per l'analisi dovrebbe tener conto della necessità di un'industria ad alta intensità di capitale di ottenere un soddisfacente rendimento del capitale investito come previsto dagli investitori. L'APFE ha fatto riferimento anche a una relazione della Stern Business School dell'Università di New York che ha calcolato il costo medio ponderato del capitale (WACC, acronimo dell'espressione inglese «weighted average cost of capital»), che combina il costo del capitale proprio e il costo del capitale di debito in diversi settori industriali (43). Tale relazione calcola tra l'8,3 % e l'8,4 % il WACC medio per il settore della fibra di vetro a filamento. L'APFE ha fatto anche riferimento all'utile dell'8,3 % considerato nel caso del vetro solare cinese (44). Inoltre, considerando che i costi del capitale proprio e del capitale di debito sono leggermente più elevati nell'Unione rispetto agli Stati Uniti, secondo l'APFE il tasso per l'Unione dovrebbe essere leggermente superiore, ovvero compreso tra il 10 % e il 12 %.
(431)
L'utile effettivamente conseguito durante il periodo in esame non può essere considerato dato che erano ancora significativi i volumi di importazioni in dumping dalla RPC nonostante i dazi in vigore.
(432)
Nel caso del vetro solare cinese è stato considerato un utile di riferimento dell'8,3 %, pari all'utile medio realizzato dai produttori dell'Unione inclusi nel campione nel 2010, allorché le importazioni del prodotto in esame erano ancora modeste e non avevano potuto distorcere le normali condizioni di concorrenza (ossia l'utile non aveva ancora subito l'effetto delle importazioni in dumping).
(433)
Pur essendo innegabile che l'industria dell'Unione sia un settore ad alta intensità di capitale, l'APFE non è stata in grado di dimostrare che l'utile di riferimento basato sul WACC della relazione della Stern Business School soddisfi il test applicabile. L'argomentazione è stata pertanto respinta.
(434)
Dopo la divulgazione delle conclusioni definitive, l'APFE ha sostenuto che le conclusioni circa il margine di profitto di riferimento dovrebbero essere rivedute dato che l'industria dell'Unione è in grado di conseguire utili superiori al 5 % per determinati tipi di prodotti, come i filati tagliati a umido per i tessuti non tessuti e per il gesso, settori nei quali sono in grado di competere in modo equo con le importazioni provenienti dai paesi terzi e non devono affrontare l'aggressiva concorrenza dei prodotti cinesi in fibra di vetro a filamento oggetto di dumping e di sovvenzioni venduti a prezzi sottoquotati.
(435)
Nell'inchiesta precedente era stato considerato un utile di riferimento del 5 %. In mancanza di argomentazioni debitamente comprovate circa un mutamento delle condizioni di mercato tale da giustificare un utile di riferimento più elevato, tale margine di profitto è stato mantenuto.
(436)
Inoltre, i filati tagliati a umido, utilizzati come materiale di rinforzo come qualsiasi altro tipo del prodotto in esame, hanno una durata di conservazione limitata e costi di trasporto più elevati a causa del peso aggiuntivo dell'acqua contenuta (cfr. considerando 63). I filati tagliati a umido sono importati nell'Unione in quantità molto inferiori rispetto agli altri prodotti in fibra di vetro a filamento. Il margine di profitto di questo unico tipo di prodotto non è pertanto rappresentativo per il prodotto in esame.
(437)
La Commissione ha quindi determinato il livello di eliminazione del pregiudizio confrontando il prezzo medio ponderato all'importazione dei produttori esportatori della RPC inclusi nel campione con il prezzo medio ponderato non pregiudizievole del prodotto simile venduto dai produttori dell'Unione inclusi nel campione sul mercato dell'UE durante il periodo dell'inchiesta. Le differenze evidenziate da tale confronto sono state espresse come percentuale del valore cif medio ponderato all'importazione.
(438)
Dopo la divulgazione delle conclusioni definitive, un produttore esportatore ha sostenuto che i valori cif di 3 NCP presentavano alcune imprecisioni.
(439)
Previa verifica, la Commissione ha rettificato i corrispondenti valori cif con una conseguente lieve modifica dei margini di sottoquotazione e di vendita sottocosto per questo produttore esportatore.
(440)
Sono stati così determinati i livelli di eliminazione del pregiudizio riportati di seguito.
Società
Livello di eliminazione del pregiudizio
Jushi Group
24,8 %
Jiangsu Changhai Group
4,9 %
Chongqing Polycomp International Corporation
29,6 %
Altre società che hanno collaborato
26,1 %
(441)
Un utilizzatore ha sostenuto che tutti i dati sono rimasti invariati e che la Commissione potrebbe quindi giungere alla conclusione che si è aggravato l'asserito pregiudizio recato dalle importazioni dalla RPC soltanto applicando una differente metodologia di calcolo del margine di pregiudizio rispetto all'inchiesta iniziale.
(442)
I dati non sono rimasti invariati. Pertanto, applicando la metodologia dell'inchiesta iniziale, il calcolo dell'attuale margine di pregiudizio porta a un risultato differente per effetto del cambiamento dei dati impiegati, quali costi, prezzi e perdite.
(443)
Dopo la divulgazione delle conclusioni definitive un produttore esportatore si è chiesto quali mutamenti della situazione giustifichino per il calcolo del margine di pregiudizio un calcolo basato sui NPC rispetto al semplice confronto dei prezzi medi effettuato nell'inchiesta iniziale.
(444)
La Commissione reputa la metodologia di base delle inchieste in corso identica a quella applicata nell'inchiesta precedente. È stato applicato il metodo del campionamento e qualsiasi confronto è stato effettuato tra elementi simili. Un calcolo del margine di pregiudizio basato sui NPC ha consentito un calcolo più accurato e dettagliato, ma questo non può essere considerato un cambiamento di metodo.
(445)
Lo stesso produttore esportatore ha affermato che i feltri in filati tagliati costituiti da filamenti di fibra di vetro fanno parte del prodotto in esame, ma che il calcolo del margine di pregiudizio non rispecchia i NCP per i feltri in filati tagliati. Il produttore esportatore si è domandato se i) i produttori dell'Unione non producevano più tali feltri in filati tagliati e ii) perché la Commissione non sembra aver avuto in passato alcuna difficoltà a trovare un sostituto per un determinato tipo di prodotto ai fini del calcolo del margine di pregiudizio anche se non vi era un'esatta corrispondenza in base all'NCP.
(446)
Nel prodotto in esame rientrano effettivamente i feltri in filati tagliati e alcuni produttori dell'Unione (o loro unità) producono tali feltri. I produttori dell'Unione inclusi nel campione producevano feltri dei tipi non importati dalla RPC durante il PI. Tuttavia, nel complesso, la corrispondenza a livello di NCP era elevata e non è stato necessario ricorrere a prodotti sostitutivi.
(447)
Lo stesso produttore esportatore si è chiesto i) perché è stata necessaria una rettifica di stadio commerciale e a chi i produttori dell'Unione vendono effettivamente i loro prodotti e ii) perché, per le vendite cinesi, non sono stati presi in considerazione ai fini del calcolo del margine di pregiudizio i costi di trasporto al magazzino e i costi di deposito nell'UE.
(448)
I produttori dell'Unione inclusi nel campione vendono prevalentemente direttamente agli utilizzatori finali. Ciò non avviene per gli esportatori cinesi inclusi nel campione: la maggior parte delle vendite viene effettuata tramite distributori o altri canali di vendita intermedi. Di conseguenza, al fine di rendere i prezzi più comparabili si è provveduto a portare tutte le vendite al livello di vendita agli utenti finali. In base alla metodologia standard, il calcolo dei margini di sottoquotazione tiene conto dei costi successivi all'importazione, mentre quello del margine di pregiudizio si basa sul valore cif delle vendite all'esportazione cinesi.
(449)
Il produttore esportatore si è stupito che il dazio antidumping in vigore non sia incluso nel margine di pregiudizio perché l'inclusione di tale dazio nel valore cif sarebbe coerente con la metodologia di sottoquotazione dei prezzi applicata.
(450)
Il margine di eliminazione del pregiudizio esposto nel presente regolamento rispecchia l'intero margine necessario per eliminare il pregiudizio. L'eventuale inclusione del margine antidumping in vigore nel margine di eliminazione del pregiudizio avrebbe permesso di ottenere solo un margine di eliminazione parziale.
(451)
Successivamente alla divulgazione delle conclusioni definitive il denunziante ha sostenuto che, essendo stato constatato che lo Jiangsu Changhai Group non ha collaborato pienamente all'inchiesta (cfr. sezione C.2.1), le informazioni relative al prezzo all'esportazione di tale gruppo non sono attendibili e, di conseguenza, non dovrebbero essere utilizzate nel calcolo del margine di pregiudizio. Il denunziante ha argomentato che il prezzo all'esportazione di tale gruppo potrebbe essere viziato qualora sia stato determinato sulla base dei costi di produzione della società che non hanno potuto essere stati adeguatamente verificati a causa della mancata piena collaborazione nel corso dell'inchiesta. Il prezzo all'esportazione di tale gruppo dovrebbe piuttosto essere stabilito sulla base dei dati disponibili a norma dell'articolo 18, paragrafo 1, del regolamento antidumping di base e dell'articolo 28, paragrafo 1, del regolamento antisovvenzioni di base.
(452)
Come precisato nel considerando 92, all'interno del gruppo, il prodotto in esame non è stato esportato dalla società che ha fornito informazioni fuorvianti ma solo da OCH. Quest'ultima, tuttavia, ha collaborato pienamente in entrambe le inchieste e ha fornito informazioni affidabili sul prezzo all'esportazione del gruppo (ad esempio, esibendo fatture che sono state verificate in loco dalla Commissione). La Commissione non ha pertanto motivo di mettere in dubbio il prezzo all'esportazione del gruppo. Il calcolo del margine di pregiudizio è stato effettuato sulla base del prezzo all'esportazione effettivo verificato (quale figura sulle fatture di vendita), a prescindere dal modo in cui esso è stato definito, se fondato sui costi di produzione della società Tianma o meno. Tale argomentazione è stata pertanto respinta.
2. Misure definitive
(453)
L'inchiesta antisovvenzioni è stata condotta in parallelo con il riesame delle misure antidumping, limitatamente al pregiudizio. In considerazione del ricorso alla regola del dazio inferiore e del fatto che i margini di sovvenzione definitivi sono inferiori al livello di eliminazione del pregiudizio, la Commissione dovrebbe, a norma dell'articolo 15 del regolamento antisovvenzioni di base, istituire il dazio compensativo definitivo al livello dei margini di sovvenzione definitivi stabiliti e poi istituire un dazio antidumping definitivo fino al pertinente livello di eliminazione del pregiudizio.
(454)
Applicando questa metodologia e sulla base dei dati in questione, in particolare in considerazione del fatto che le misure sono limitate dal margine di pregiudizio, la Commissione ritiene che in questo caso non si abbia alcun «doppio conteggio».
(455)
Dato l'elevato livello di collaborazione dei produttori esportatori cinesi, il dazio per «tutte le altre società» è stato fissato al livello del dazio massimo applicabile alle società incluse nel campione o che hanno collaborato all'inchiesta. Il dazio previsto per «tutte le altre società» sarà applicato a quelle che non hanno collaborato all'inchiesta.
(456)
Per gli altri produttori esportatori cinesi non inclusi nel campione che hanno collaborato elencati nell'allegato I, l'aliquota del dazio definitivo è fissata a livello della media ponderata delle aliquote stabilita per i produttori esportatori inclusi nel campione che hanno collaborato, ad esclusione del gruppo a cui appartiene il produttore esportatore soggetto alle disposizioni dell'articolo 28, paragrafo 1.
(457)
Dopo la divulgazione delle conclusioni definitive un produttore esportatore ha chiesto di ottenere un trattamento individuale ai sensi dell'articolo 9, paragrafo 5, del regolamento antidumping di base, e di beneficiare di un calcolo del margine di dumping individuale.
(458)
Tuttavia, dato che il riesame intermedio parziale è limitato al pregiudizio, i margini di dumping definiti nella precedente inchiesta antidumping restano invariati. La richiesta di un margine di dumping individuale è stata pertanto respinta.
(459)
Alla luce di quanto precede, le aliquote alle quali tali dazi saranno istituiti sono fissate come segue:
Esportatore cinese
Margine di dumping (stabilito nell'inchiesta iniziale)
Margine di sovvenzione
Livello di eliminazione del pregiudizio
Dazio compensativo
Dazio antidumping
Jushi Group
29,7 %
10,3 %
24,8 %
10,3 %
14,5 %
Jiangsu Changhai Group
9,6 %
5,8 %
4,9 %
4,9 %
0 %
Chongqing Polycomp International Corporation
29,7 %
9,7 %
29,6 %
9,7 %
19,9 %
Altre società che hanno collaborato
29,7 %
10,2 %
26,1 %
10,2 %
15,9 %
Aliquote del dazio per tutte le altre società
10,3 %
19,9 %
(460)
L'aliquota del dazio antidumping e antisovvenzioni indicata nel presente regolamento, e applicata a titolo individuale a una società, è stata stabilita in base alle conclusioni delle presenti inchieste e rispecchia pertanto la situazione constatata durante tali inchieste per la società in questione. Tale aliquota del dazio (a differenza del dazio per paese, applicabile a «tutte le altre società») si applica quindi esclusivamente alle importazioni di prodotti originari del paese interessato e fabbricati dalla società indicata. Tale aliquota non può applicarsi ai prodotti importati fabbricati da qualsiasi altra società non espressamente menzionata nel dispositivo del presente regolamento, compresi i soggetti giuridici collegati alle società espressamente citate; tali prodotti sono assoggettati all'aliquota del dazio applicabile a «tutte le altre società».
(461)
Una società può chiedere l'applicazione dell'aliquota di dazio individuale in caso di successiva modifica della denominazione. La richiesta va trasmessa alla Commissione (45) e deve contenere tutte le pertinenti informazioni utili a dimostrare che la modifica non pregiudica il diritto della società di beneficiare dell'aliquota di dazio ad essa applicabile. Se il cambiamento della denominazione della società non pregiudica il suo diritto a beneficiare dell'aliquota di dazio ad essa applicabile, un avviso relativo alla modifica della denominazione sarà pubblicato nella Gazzetta ufficiale dell'Unione europea.
(462)
Per garantire una corretta applicazione del dazio antidumping, l'aliquota del dazio per tutte le altre società dovrebbe essere applicata non soltanto ai produttori esportatori che non hanno collaborato, ma anche ai produttori che non hanno esportato verso l'Unione durante il PI.
3. Impegno
(463)
Un produttore esportatore cinese ha offerto un impegno in materia di prezzi ai sensi dell'articolo 8, paragrafo 1, del regolamento antidumping di base e dall'articolo 13, paragrafo 1, del regolamento antisovvenzioni di base. L'impegno offerto comprendeva prezzi minimi all'importazione per varie tipologie principali e sottotipologie del prodotto in esame.
(464)
La Commissione constata che il prodotto in esame presenta una grande varietà di tipi e di forme, con differenze di prezzo che variano fino al 700 %. È quindi elevato il rischio di compensazione incrociata. Anche all'interno di una stessa tipologia di prodotti, i prezzi possono variare fino al 550 % a seconda delle sottotipologie di prodotti. I vari prezzi minimi all'importazione proposti dal produttore esportatore cinese erano inoltre ben inferiori al prezzo non pregiudizievole e quindi non avrebbero potuto eliminare il pregiudizio subito dall'industria dell'Unione.
(465)
Alla luce di quanto precede non sarebbe stato possibile per i servizi doganali distinguere uno specifico prodotto al fine di determinare la sua appartenenza a una determinata categoria di prezzi minimi all'importazione, senza effettuare singole analisi per ogni importazione e il monitoraggio risulterebbe dunque molto oneroso, se non irrealizzabile.
(466)
La società esporta nell'Unione anche altri prodotti che non sono soggetti a misure. Esiste pertanto un rischio di compensazione se tali prodotti sono venduti agli stessi clienti. Alcuni dei suoi clienti nell'Unione sono società collegate che commerciano anche con altre società collegate extra UE. Tali complesse relazioni d'affari e commerciali creano ulteriori potenziali rischi di compensazione incrociata.
(467)
Alla luce di quanto precede, l'offerta di impegno è stata respinta.
(468)
Il comitato di cui all'articolo 15, paragrafo 1, del regolamento antidumping di base non ha espresso un parere,
HA ADOTTATO IL PRESENTE REGOLAMENTO:
Articolo 1
1. È istituito un dazio compensativo definitivo sulle importazioni di filati tagliati (chopped strands) di fibra di vetro di lunghezza non superiore a 50 mm, di filati accoppiati in parallelo senza torsione (rovings) di fibra di vetro, esclusi i rovings di fibra di vetro che sono impregnati e rivestiti e subiscono una perdita alla combustione superiore al 3 % (determinata secondo la norma ISO 1887), e di feltri (mats) costituiti da filamenti di fibra di vetro ad eccezione dei feltri in lana di vetro, attualmente classificati ai codici NC 7019 11 00, ex 7019 12 00 (codici TARIC 7019120021, 7019120022, 7019120023, 7019120025, 7019120039) e 7019 31 00, originari della Repubblica popolare cinese.
2. L'aliquota del dazio compensativo definitivo applicabile al prezzo netto franco frontiera dell'Unione, dazio non corrisposto, per il prodotto descritto al paragrafo 1 e fabbricato dalle società sotto elencate è la seguente:
Società
Dazio compensativo definitivo (%)
Codice addizionale TARIC
Jushi Group Co., Ltd; Jushi Group Chengdu Co., Ltd; Jushi Group Jiujiang Co., Ltd
10,3
B990
Changzhou New Changhai Fiberglass Co., Ltd; Jiangsu Changhai Composite Materials Holding Co., Ltd; Changzhou Tianma Group Co., Ltd
4,9
A983
Chongqing Polycomp International Corporation
9,7
B991
Altre società che hanno collaborato elencate nell'allegato I
10,2
Tutte le altre società
10,3
A999
3. L'applicazione delle aliquote individuali del dazio compensativo specificate per le società menzionate al paragrafo 2 è subordinata alla presentazione alle autorità doganali degli Stati membri di una fattura commerciale valida conforme ai requisiti indicati nell'allegato II. In caso di mancata presentazione di tale fattura si applica l'aliquota del dazio applicabile a «tutte le altre società».
4. Salvo indicazione contraria, si applicano le disposizioni vigenti in materia di dazi doganali.
Articolo 2
L'articolo 1 del regolamento di esecuzione (UE) n. 248/2011 del Consiglio è sostituito dal seguente.
1.
È istituito un dazio antidumping definitivo sulle importazioni di filati tagliati (chopped strands) di fibra di vetro di lunghezza non superiore a 50 mm, di filati accoppiati in parallelo senza torsione (rovings) di fibra di vetro, esclusi i rovings di fibra di vetro che sono impregnati e rivestiti e subiscono una perdita alla combustione superiore al 3 % (determinata secondo la norma ISO 1887) e di feltri (mats) costituiti da filamenti di fibra di vetro ad eccezione dei feltri in lana di vetro, attualmente classificati ai codici NC 7019 11 00, ex 7019 12 00 (codici TARIC 7019120021, 7019120022, 7019120023, 7019120025, 7019120039) e 7019 31 00, originari della Repubblica popolare cinese.
2.
L'aliquota del dazio antidumping definitivo applicabile al prezzo netto franco frontiera dell'Unione, dazio non corrisposto, per il prodotto descritto al paragrafo 1 e fabbricato dalle società sotto elencate è la seguente:
Società
Dazio antidumping definitivo (%)
Codice addizionale TARIC
Jushi Group Co., Ltd; Jushi Group Chengdu Co., Ltd; Jushi Group Jiujiang Co., Ltd
14,5
B990
Changzhou New Changhai Fiberglass Co., Ltd; Jiangsu Changhai Composite Materials Holding Co., Ltd; Changzhou Tianma Group Co., Ltd
0
A983
Chongqing Polycomp International Corporation
19,9
B991
Altre società che hanno collaborato elencate nell'allegato I
15,9
Tutte le altre società
19,9
A999
3.
L'applicazione delle aliquote del dazio antidumping individuale specificate per le società menzionate al paragrafo 2 è subordinata alla presentazione alle autorità doganali degli Stati membri di una fattura commerciale valida, conforme ai requisiti indicati nell'allegato II. In caso di mancata presentazione di tale fattura si applica l'aliquota del dazio applicabile a «tutte le altre società».
4.
Salvo indicazione contraria, si applicano le disposizioni vigenti in materia di dazi doganali.
Articolo 3
Il presente regolamento entra in vigore il giorno successivo alla pubblicazione nella Gazzetta ufficiale dell'Unione europea.
Il presente regolamento è obbligatorio in tutti i suoi elementi e direttamente applicabile negli Stati membri conformemente ai trattati.
Fatto a Bruxelles, il 16 dicembre 2014