РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) № 924/2012 НА СЪВЕТА
от 4 октомври 2012 година
за изменение на Регламент (ЕО) № 91/2009 за налагане на окончателно антидъмпингово мито върху вноса на някои скрепителни елементи от желязо или стомана с произход от Китайската народна република
СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1515/2001 на Съвета от 23 юли 2001 г. относно мерките, които Общността може да вземе след доклад, приет от Органа за уреждане на спорове на СТО, относно антидъмпингови и антисубсидийни въпроси (1) („регламентът относно правомощията във връзка със СТО“), и по-специално член 1 от него,
като взе предвид предложението на Европейската комисия, представено след консултация с консултативния комитет,
като има предвид, че:
A. ДЕЙСТВАЩИ МЕРКИ
(1)
Съветът, с Регламент (ЕО) № 91/2009 (2), наложи окончателно антидъмпингово мито върху вноса на някои скрепителни елементи от желязо или стомана с произход от Китайската народна република („регламентът за налагане на окончателни мерки“).
Б. ДОКЛАДИ, ПРИЕТИ ОТ ОРГАНА ЗА УРЕЖДАНЕ НА СПОРОВЕ НА СТО
(2)
На 28 юли 2011 г. Органът за уреждане на спорове („ОУС“) на Световната търговска организация („СТО“) прие доклада на Апелативния орган и изменения с него доклад на групата на съдебните заседатели по спора „Европейски общности - окончателни антидъмпингови мерки по отношение на някои скрепителни елементи от желязо или стомана от Китай“ (3) („доклади“). В посочените доклади бе констатирано, inter alia, че ЕС е действал в несъответствие със:
-
членове 6.10 и 9.2 от Антидъмпинговото споразумение на СТО по отношение на член 9, параграф 5 от Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. за защита срещу дъмпингов внос от страни, които не са членки на Европейската общност (4) („основен регламент“), приложен в рамките на разследването на вноса на някои скрепителни елементи от желязо или стомана с произход от Китайската народна република („разследването относно скрепителните елементи“),
-
членове 6.4, 6.2 и 2.4 от Антидъмпинговото споразумение на СТО по отношение на някои аспекти при определянето на дъмпинга в рамките на разследването относно скрепителните елементи,
-
член 4.1 от Антидъмпинговото споразумение на СТО по отношение на определянето на промишлеността на Съюза в рамките на разследването относно скрепителните елементи,
-
членове 3.1 и 3.2 от Антидъмпинговото споразумение на СТО по отношение на отчитането на обема на дъмпинговия внос в рамките на разследването относно скрепителните елементи,
-
членове 3.1 и 3.5 от Антидъмпинговото споразумение на СТО по отношение на анализа на причинно-следствената връзка в рамките на разследването относно скрепителните елементи, и
-
членове 6.5 и 6.5.1 от Антидъмпинговото споразумение на СТО по отношение на третирането на поверителна информация в рамките на разследването относно скрепителните елементи.
В. ПРОЦЕДУРА
(3)
На 6 март 2012 г., съгласно регламента относно пълномощията във връзка със СТО, бе започнато преразглеждане с публикуването на известие (5) в Официален вестник на Европейския съюз („известие за започване“). Европейската комисия информира страните по разследването, довело до изготвянето на Регламент (ЕО) № 91/2009 („първоначалното разследване“), относно преразглеждането и начина, по който констатациите на докладите по отношение на регламента за налагане на окончателни мерки е трябвало да бъдат взети под внимание.
Г. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ
(4)
Разглежданият продукт са някои скрепителни елементи от желязо или стомана, различни от продуктите от неръждаема стомана, т.е. винтове за дърво (с изключение на тирфони), рапидни винтове, други винтове и болтове с глави (със или без техните гайки или шайби, но изключвайки винтове, получени чрез струговане на пръти, профили или тел, с плътен напречен разрез с дебелина на стеблото, непревишаваща 6 mm, и изключвайки винтове и болтове за закрепване на железопътни елементи), както и шайби, с произход от Китайската народна република (наричани по-долу „скрепителни елементи“ или „разглежданият продукт“).
(5)
Разглежданият продукт понастоящем е класиран в кодове по КН 7318 12 90, 7318 14 91, 7318 14 99, 7318 15 59, 7318 15 69, 7318 15 81, 7318 15 89, ex 7318 15 90, ex 7318 21 00 и ex 7318 22 00.
(6)
Докладите не засягат констатациите, изложени в съображения 40-57 от регламента за налагане на окончателни мерки, отнасящи се до разглеждания продукт и сходния продукт.
Д. ПРЕРАБОТЕНИ ЗАКЛЮЧЕНИЯ ВЪЗ ОСНОВА НА ДОКЛАДИТЕ
(7)
Както е посочено в известието за започване, Комисията извърши повторна оценка на окончателните констатации от първоначалното разследване, като взе под внимание препоръките и решенията на ОУС. Тази повторна оценка се основава на информацията, събрана при първоначалното разследване, и информацията, събрана след публикуването на известието.
(8)
Първоначалното разследване на дъмпинга и вредата обхвана периода от 1 октомври 2006 г. до 30 септември 2007 г. („разследваният период“ или „РП“). По отношение на параметрите от значение в контекста на оценката на вредата, бяха анализирани данни, обхващащи периода от 1 януари 2003 г. до края на разследвания период („разглежданият период“).
(9)
Настоящият регламент има за цел коригиране на аспектите от регламента за налагане на окончателни мерки, за които в приетите от ОУС доклади бе констатирано, че не са в съответствие с изискванията, и привеждане на регламента за налагане на окончателни мерки в съответствие с препоръките и решенията на ОУС.
1. Индивидуално третиране: прилагане на член 9, параграф 5 в регламента за налагане на окончателни мерки
(10)
В настоящия раздел са представени подложените на повторна оценка констатации от първоначалното разследване относно изложените по-долу препоръки и решения на докладите, според които ЕС е действал в несъответствие с членове 6.10 и 9.2 от Антидъмпинговото споразумение на СТО по отношение на член 9, параграф 5 от основния регламент, приложен в първоначалното разследване относно скрепителните елементи.
(11)
Както е посочено в съображения 81 и 84 от регламента за налагане на окончателни мерки, за петимата включени в извадката производители износители, както и за трима разгледани поотделно производители износители, които поискаха индивидуално третиране („ИТ“), бе установено, че отговарят на всички изисквания за предоставяне на ИТ в съответствие с член 9, параграф 5 от основния регламент. Както е посочено в съображения 62 и 78 от регламента за налагане на окончателни мерки, четирима производители износители, които първоначално бяха включени в извадката, както и едно дружество, на което бе осигурено индивидуално разглеждане, бяха счетени за неоказали съдействие дружества, тъй като те представиха информация, която не съответства на доказателствата, събрани в хода на разследването.
(12)
В светлината на препоръките във връзка с член 9, параграф 5 от основния регламент, които се съдържат в докладите, Комисията прикани производителите износители от Китайската народна република да заявят своя интерес и да предоставят необходимата информация, за да бъде преразгледано тяхното настоящо положение, ако износът им за Европейския съюз понастоящем е предмет на антидъмпинговите мерки, които са в сила по отношение на вноса на някои скрепителни елементи от желязо или стомана с произход от Китайската народна република, и ако те считат, че са били демотивирани да окажат съдействие и да поискат ИТ при първоначалното разследване поради свързаната с това административна тежест или защото са счели, че не отговарят на всички критерии по член 9, параграф 5 от основния регламент.
(13)
Комисията също така прикани тези производители да заявят дали са счели, че са били демотивирани да окажат съдействие и да поискат ИТ при първоначалното разследване поради свързаната с това административна тежест или защото са счели, че не отговарят на всички критерии по член 9, параграф 5 от основния регламент. Тези заинтересовани страни бяха поканени да заявят своя интерес в срок от 30 дни след публикуването на известието за започване и да предоставят информация по следните два въпроса:
-
дали са счели, че са били демотивирани да окажат съдействие и да поискат ИТ към момента на започване на първоначалното разследване, и
-
да предоставят информация за количествата на износа за Европейския съюз и експортните цени през РП, използван при първоначалното разследване.
(14)
Някои производители износители в КНР изразиха опасения относно процедурата за прилагане на докладите на ОУС, установена в известието за започване. Те изтъкнаха по-специално, че считат публикуваните срокове за прекалено кратки. Те изразиха твърдението, че на производителите износители е била наложена излишна административна тежест, което е оказало възпиращ ефект и им е попречило да получат индивидуално третиране.
(15)
Опасенията, изразени от тези производители износители, бяха счетени за неоснователни. Комисията счете този срок за подходящ с оглед на административната тежест и малкия обем на изисканата информация. В известието за започване бе разяснено, че възможността за преразглеждане на сегашното положение на даден производител износител ще бъде разгледана след получаване на заявление, включващо следната информация:
-
обикновена декларация, че производителят износител счита, че е бил демотивиран и поради това не е оказал съдействие и не е поискал ИТ, и
-
съвсем основни данни, които показват, че той е изнасял разглеждания продукт за ЕС по време на първоначалния разследван период.
(16)
Единствената цел, с която бе изискана тази информация, бе да се даде възможност на Комисията да установи кои производители износители евентуално са били в състояние да окажат съдействие и да поискат ИТ при първоначалното разследване, но са счели, че са били демотивирани да направят това. Срокът от 30 дни бе счетен за достатъчен, за да се отговори на искане за обикновена декларация и съвсем основни данни, и не може да се разглежда като налагане на прекомерна административна тежест. Китайската търговска камара и един от китайските производители износители заявиха, че с искането за предоставяне на информацията, посочена в съображение 15 по-горе, Комисията е наложила условия на китайските производители износители, въпреки че ИТ по принцип следва да бъде предоставено съгласно членове 6.10 и 9.3 от Антидъмпинговото споразумение на СТО. Според твърдението този подход е в разрез с препоръките на ОУС и посочените страни приканиха Комисията да се свърже с китайските производители износители ex officio и да посочи, че ще им бъде предоставено ИТ. В тази връзка Комисията счете, че чрез публикуването на известието за започване, което бе изпратено на всички известни китайски производители износители, както и на тяхното търговско сдружение и на националните им органи, Комисията се е свързала с всички китайски производители износители, като ги е приканила да заявят своя интерес в срок от 30 дни, ако са осъществили износ през първоначалния разследван период и не са се представили при първоначалното разследване. Последното не следва да се счита за „условие“ в смисъл на „изпитване“, както бе представен въпросът от посочените страни, а по-скоро за деклариране на факт, който показва, че те наистина са били засегнати от първоначалното разследване. На последно място следва да се отбележи, че информацията, свързана с изнесените продукти, се изисква с цел да се провери дали трябва да се направят промени в първоначално подбраната извадка и няма връзка с въпроса за ИТ. Поради това твърдението бе отхвърлено.
(17)
От 15-те дружества, които заявиха своя интерес след публикуването на известието за започване и отправиха запитвания в рамките на определения срок:
-
десет дружества са производители износители, които вече бяха заявили своя интерес и бяха оказали съдействие на първоначалното разследване. Това показва, че те не са били демотивирани да съдействат и да поискат ИТ при първоначалното разследване и поради това тяхното положение не може да бъде преразгледано в контекста на настоящото преразглеждане; едно от посочените десет дружества, което поиска преразглеждане на действащите мита, прилагани спрямо него, бе поканено да внесе искане за преразглеждане до Комисията съгласно член 11, параграф 3 от основния регламент,
-
едно от дружествата бе нов производител износител (т.е. не е изнасяло за ЕС по време на първоначалното разследване). Следователно това дружество не е било в състояние да окаже съдействие и да поиска ИТ при първоначалното разследване поради тази причина. То бе информирано за процедурите за внасяне на искане за предоставяне на статут на нов производител износител по силата на член 2 от регламента за налагане на окончателни мерки,
-
по отношение на две дружества бе счетено, че не са производители износители, а търговски дружества, така че те бяха информирани, че не са засегнати от настоящото преразглеждане,
-
двама производители износители заявиха, че отговарят на критериите и поискаха положението им да бъде разгледано. Едно от тези дружества обаче впоследствие оттегли заявлението си.
(18)
На дружествата, които бяха отправили запитвания, бе предоставена възможността да представят своите коментари по предоставената им информация.
(19)
По отношение на производителя износител, който заяви, че отговаря на критериите и поиска положението му бъде разгледано, бе констатирано, че попада в обхвата на критериите, определени в точка 1 от известието за започване. Този производител износител също така поиска индивидуално разглеждане по силата на член 17, параграф 3 от основния регламент, като твърдеше, че ако не е бил демотивиран да окаже съдействие по време на първоначалното разследване, той е щял да поиска такова третиране. Като се има предвид, че по време на първоначалното разследване всички производители износители, подали такова искане, бяха разгледани индивидуално, от съображения за еднакво третиране неговото искане бе прието.
(20)
На 6 юни 2012 г. бе публикувано известие (6), с което се съобщава започването на преразглеждане на положението към момента за този производител износител, Bulten Fasteners (China) Co., Ltd („BFC“). Изнесените от този производител износител количества през РП възлизат на по-малко от 0,4 % от общия износ от КНР през РП. С оглед на този факт Комисията счете, че не съществува необходимост да променя първоначалната извадка от производители износители. Въпросник бе изпратен само на производителя износител в КНР и свързаните с него дружества в ЕС, участващи в препродажбата на разглеждания продукт по време на първоначалния РП.
(21)
Комисията потърси и провери цялата информация, за която бе преценено, че е необходима за определяне на дъмпинга, и извърши проверки в помещенията на следните свързани дружества:
-
Bulten Sweden AB, Гьотеборг, Швеция,
-
Bulten GmbH, Бергкамен, Германия.
(22)
Комисията заключи, че на BFC не следва да се предостави ИТ в съответствие с препоръките в докладите на ОУС относно член 9, параграф 5 от основния регламент.
2. Определени аспекти на определяне на дъмпинга в разследването относно скрепителните елементи
(23)
В настоящия раздел са представени подложените на повторна оценка констатации на първоначалното разследване относно посочените по-долу препоръки и решения на докладите, според които ЕС е действал в несъответствие с членове 6.4, 6.2 и 2.4 от Антидъмпинговото споразумение на СТО по отношение на някои аспекти на определянето на дъмпинга в първоначалното разследване относно скрепителните елементи.
(24)
В контекста на отворения диалог, проведен с някои китайски производители износители и Китайската търговска камара, на страните бе предоставена по-подробна информация относно характеристиките на продуктите, продавани от оказалия съдействие индийски производител, за да се отговори на препоръките на ОУС на СТО относно членове 6.4, 6.2 и 2.4 от Антидъмпинговото споразумение на СТО, посочени в съображения 28-53 по-горе. Тази информация се отнася по-специално до характеристиките на продукта, които са били счетени за подходящи за определяне на нормалната стойност и са били използвани при сравнението с разглеждания продукт, т.е. факта, че индийските продажби на вътрешния пазар са разделени на „стандартни“ продажби и „специални“ продажби, и бе установен класът на якост за всяка сделка. След това бе изчислена нормална стойност за килограм за всеки клас на якост, както е посочено в таблицата за КНП.
(25)
Комисията се концентрира върху два елемента на сравнение с решаващо значение, а именно клас на якост и стандартни или специални скрепителни елементи, както е посочено в съображения 48-50 от регламента за налагане на окончателни мерки. Разграничението между „специални“ и „стандартни“ бе добавено като нов елемент на сравнение по време на разследването, а класът на якост бе използван като друг основен критерий за сравнение, за който бе подадена информация от повечето китайски производители износители по време на първоначалното разследване.
(26)
Както е посочено в съображение 56 от регламента за налагане на окончателни мерки, стандартните скрепителни елементи, произведени в държавата аналог, биха могли да бъдат сравнени със скрепителните елементи, изнасяни за ЕС от включените в извадката производители от КНР, тъй като бе констатирано, че те имат същите основни физически и технически характеристики като продуктите, изнасяни от КНР.
(27)
Нормалната стойност е изразена като цената франко завода, коригирана, за да се отчете ценовият ефект на етапа на контрол на качеството, извършван от индийския производител, който не е бил извършван в Китай. Поради това се получиха два списъка с нормални стойности в китайски юани (CNY) на килограм за всеки клас на якост, един за стандартните скрепителни елементи и един за специалните скрепителни елементи.
2.1. Обяснителна бележка за разгласяване на информация от 30 май 2012 г.
(28)
На 30 май 2012 г. на всички заинтересовани страни бе разгласена допълнителна информация по отношение на видовете на продукта, използвани за целите на сравняването на нормалната стойност и експортната цена. Както е посочено в известието за започване, по-точна информация относно характеристиките на продукта, които бяха счетени за подходящи за определяне на нормалната стойност, бе предоставена на всички заинтересовани страни.
(29)
Съдържанието на обяснителна бележка за разгласяване на информация бе свързано с нормалната стойност, която бе определена на базата на цените на разглеждания продукт, продаван на вътрешния пазар от оказалия съдействие индийски производител. Съгласно член 2, параграф 7, буква а) от основния регламент нормалната стойност за производителите износители, на които не е предоставено ТДПИ, трябваше да бъде установена въз основа на цените или на конструираната стойност в държавата аналог. Двама индийски производители се съгласиха да окажат съдействие, като отговориха на въпросника. Данните, предоставени в техните отговори на въпросниците, бяха проверени в обектите на тези две дружества. Само едно от дружествата обаче представи достатъчно подробни данни, които да се използват като основа за установяване на нормалната стойност.
(30)
Както е посочено в съображение 90 от регламента за налагане на окончателни мерки, „използването на данни от втория индийски производител беше подложено на съмнение от редица вносители и производители на основание, че i) за количеството, произведено и продадено на индийския вътрешен пазар от въпросния производител, се твърди, че не би било представително за количеството, изнасяно от КНР за Общността, и ii) за въпросния индийски производител се твърди, че има търговски връзки с един от подкрепящите жалбата производители от Общността. В това отношение следва да се отбележи, че i) обемът на продажбите на въпросния индийски производител беше счетен за достатъчно представителен с оглед на това да позволи установяването на надеждна нормална стойност, и ii) фактът, че производител от страната аналог има връзки с подкрепящ жалбата производител от Общността не обезсмисля избора на въпросната страна аналог. Беше отбелязано, че тези връзки са били установени след ПР. Предвид горното и липсата на съдействие от страна на производители от друга трета страна изборът на Индия за страна аналог беше счетен за разумен“.
(31)
С оглед на условията на конкуренция и откритост на индийския пазар и факта, че съдействащият индийски производител продава видове на продукта, сравними с тези, изнасяни от производителите износители от КНР, бе направено заключението, че Индия е подходяща трета държава с пазарна икономика по смисъла на член 2, параграф 7 от основния регламент.
(32)
В обяснителната бележка за разгласяване на информация бе посочено, че данните относно продажбите на вътрешния пазар обхващат разследвания период, но не съдържат контролния номер на продукта („КНП“). Индийският производител обаче бе в състояние да посочи класа на якост на продавания скрепителен елемент, както и дали този скрепителен елемент е „стандартен“ или „специален“ съгласно определението в регламента за налагане на окончателни мерки. Необходимостта да се прави разграничение между стандартни и специални скрепителни елементи не бе установена в началото на разследването, когато КНП са били създадени.
(33)
При все това Комисията отбеляза, че това разграничение е оказало влияние върху сравнимостта на цените и следователно тези данни бяха изискани от индийския производител и той ги предостави. Индийските продажби на вътрешния пазар бяха разделени на „стандартни“ и „специални“ продажби и след това бе установен класът на якост за всяка сделка. За всеки клас на якост бе изчислена нормална стойност за килограм, както бе посочено първоначално в таблицата за КНП.
(34)
Останалите особености на първоначалния КНП не бяха използвани не само защото индийският производител не бе в състояние да осигури толкова подробни данни, но също и поради следните причини:
-
Диаметърът и дължината не се смятат за имащи отношение, тъй като анализът бе извършен въз основа на теглото, като по този начин автоматично се вземат под внимание всички разлики, произтичащи от различния диаметър или дължина на скрепителния елемент.
-
Не бяха налице признаци, че съществуват разлики по отношение на хрома в покритието или в покритието като цяло - по същество показател за галванизация - между продуктите на индийския производител и китайските скрепителни елементи.
-
По отношение на единственият друг елемент на КНП - кода по КН, бе сметнато, че той не би бил надежден показател, тъй като китайските или индийските органи не правят разграничение между 10-те кода по КН, използвани при определянето на разглеждания продукт, както това се прави от органите на ЕС.
(35)
Ето защо Комисията се съсредоточи върху две разлики между продуктите, които са от решаващо значение: класа на якост, от една страна; и стандартни или специални скрепителни елементи, което е показател за разлики по отношение на клиентите и разлики в качеството, от друга страна.
(36)
Нормалната стойност е изразена франко завода, коригирана надолу, за да се премахне ценовият ефект на контрола на качеството, извършван от индийския производител, който не е бил извършван в Китай. Поради това се получиха два списъка с нормални стойности в китайски юани (CNY) на килограм за всеки клас на якост, един за стандартните скрепителни елементи и един за специалните скрепителни елементи.
(37)
Комисията информира всички заинтересовани страни, че нормалната стойност не може да бъде разгласена, тъй като се отнася до поверителната цена на един-единствен индийски производител на вътрешния пазар. Въпреки това заинтересованите страни бяха информирани, че „стандартната“ нормална стойност на скрепителен елемент от клас на якост 8.8 („G“ в таблицата за КНП), който е стандартен вид, обикновено изнасян от китайските производители, бе изчислена в диапазона от 9 до 12 CNY за килограм франко завода.
2.2. Получени коментари относно обяснителната бележка за разгласяване на информация от 30 май 2012 г.
(38)
Един вносител и четирима производители износители изразиха твърдението, че срокът, предоставен на страните да представят коментари относно допълнителната информация (10 дни), е бил твърде кратък. Комисията обаче счита, че горепосоченият срок бе уместен, като се има предвид, че предоставената информация е само допълнение към това, което вече бе разгласено в регламента за налагане на окончателни мерки в края на първоначалното разследване. Срокът, предоставен за разглеждане и коментар на тази допълнителна информация, бе счетен за разумен.
(39)
Някои страни изразиха твърдението, че Комисията е заявила, че не разполага с каквато и да била нова информация по отношение на физическите характеристики, различни от класа на якост на продуктите, използвани за определяне на нормалната стойност. Това твърдение следва да бъде отхвърлено. На този етап от прегледа Комисията само предостави допълнителни пояснения за начина, по който нормалната стойност бе установена при първоначалното разследване. Важно е да се подчертае, че „якостта“ бе определена като една от имащите отношение характеристики от страна на китайските производители износители. Това обаче не означава, че Комисията не е разполагала с никакви данни относно други физически характеристики.
(40)
Същите страни изразиха твърдението, че Комисията е заявила по време на изслушванията по отношение на евентуални корекции, които трябва да бъдат направени за целите на сравнението между експортните цени и нормалната стойност, че ще бъде предпочетено коригиране въз основа на анализ на цените, отколкото на анализ на разходите. В действителност Комисията поясни, че в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент следва да се направи сравнение с надлежно отчитане на разликите, които влияят върху сравнимостта на цените, а не на разликите по отношение на разходите.
(41)
Впоследствие тези страни повториха твърдението си, че следва да бъдат направени корекции, за да се вземат предвид разликите по отношение на производствените разходи, като например разликите по отношение на ефективността на потреблението на суровината; разлики по отношение на потреблението на валцдрат; по отношение на потреблението на електроенергия, самостоятелно произведената електроенергия, производителността на заето лице, разумното равнище на печалба и разликите във връзка с оборудването. Както бе посочено по-горе, член 2, параграф 10 от основния регламент се отнася до цените, а не до разходите. Тези страни не приведоха доказателства, че предполагаемите разлики в разходите са довели до разлики в цените. При разследвания, свързани с икономики в преход, каквато е например икономиката на Китай, се използва държава аналог, когато това е оправдано, за да се предотврати отчитането на цени и разходи в държави с непазарна икономика, които не са нормалният резултат от действието на пазарните сили. Поради това за целите на установяване на нормалната стойност се използват като заместител разходите и цените на производителите във функциониращи пазарни икономики. Следователно тези искания за корекции, при които да се вземат предвид разликите в производствените разходи, се отхвърлят.
(42)
Тези страни също така изразиха твърдението, че допълнителната информация, предоставена на 30 май 2012 г. относно характеристиките на продуктите, продавани от индийския производител, е била непълна, доколкото според тях е липсвала информация по следните въпроси: разлики във връзка с вида на скрепителния елемент; покритие и използване на хром; диаметър и дължина; възможност за проследяване, ISO 9000; единица за дял на дефектите; както и други аспекти на твърдост, огъване, якост, устойчивост и други коефициенти на триене. Те поискаха разяснения относно причините, поради които останалите характеристики на първоначалния КНП не бяха счетени за имащи отношение. Тези въпроси бяха разяснени в две обяснителни бележки за разгласяване на информация, съответно изпратени на 5 юли и добавени към досието, което е на разположение на заинтересованите страни за справка, на 11 юли 2012 г.
2.3. Обяснителна бележка за разгласяване на информация от 5 юли 2012 г.
(43)
След искането за допълнителна информация, отправено от страните, посочено в съображение 42 по-горе, втора обяснителна бележка за разгласяване на информация бе изпратена на всички заинтересовани страни на 5 юли 2012 г. В тази бележка бе предоставена следната допълнителна информация:
-
Таблица, показваща диапазоните на ценовите нива на нормалните стойности, изчислени по клас на якост за стандартни скрепителни елементи, продавани на вътрешния пазар на Индия на независими клиенти от единствения оказал съдействие индийски производител. Бе посочено също така, че много голяма част от износа от китайските производители попада в обхвата на клас на якост G.
-
Задълбочен анализ на данните в Индия показа, че продаваните на вътрешния пазар стандартни скрепителни елементи са с галванично покритие, отговарящо на КНП код „А“. Поради това Комисията предложи да се направи сравнение на нормалната стойност с покритие тип А за изнасяните модели.
-
След персонално извършен анализ на данните за цените на вътрешния пазар на Индия информацията относно диаметъра и дължината бе извлечена от текста с кодовете на продажбите, използвани от индийския производител. За да се даде възможност за сравнение с износа на китайските дружества, тези данни бяха обобщени в определени диапазони, за да се направи разграничение между основните размери на продукта:
Показател
Диаметър
Дължина
Малки
от М4 до M10
от 0 до 100 mm
Средни
от М12 до М20
от 100 до 200 mm
Големи
от М22 до М30
от 200 до 300 mm
-
Поради това Комисията предложи да използва тези данни за допълнително прецизиране на нормалната стойност и за изчисляване на дъмпинговите маржове въз основа на тази (прецизирана) информация. Когато изнасяните скрепителни елементи не попадат в тези диапазони, те не се използват за изчисляване на дъмпинга. Това засегна само много малко количество от износа.
-
Комисията предостави за справка предложените ревизирани КНП:
Показател
Описание
КНП
Стандартни/специални
Стандартен скрепителен елемент
S
Специален скрепителен елемент
P
Клас на якост
3.6
A
4.6
B
4.8
C
5.6
D
5.8
E
6.8
F
8.8
G
9.8
H
10.9
I
12.9
J
Покритие
Галванично покритие
A
Диаметър
от M4 до M10
S
от М12 до М20
M
от М22 до М30
L
Дължина
от 0 до 100 mm
S
от 101 до 200 mm
M
от 201 до 300 mm
L
-
Комисията представи преглед на дъмпинговите маржове, изменени съгласно предложението, посочено в обяснителната бележка за разгласяване на информация, като отбеляза, че изменените антидъмпингови маржове не биха били автоматично антидъмпинговите мита, които ще подлежат на правилото за по-ниското мито.
-
На последно място, бяха предоставени нови таблици 22, 23, 32, 33 и 34 на един производител от ЕС в отговор на коментарите от някои заинтересовани страни, че допълнителната информация, предоставена с обяснителната бележка за разгласяване на информация от 30 май 2012 г., е непълна, доколкото някои от елементите в тези таблици липсват или не са обобщени по подходящ начин.
2.4. Коментари по обяснителната бележка за разгласяване на информация от 5 юли 2012 г.
(44)
Някои от страните поискаха допълнителна информация за ценовото равнище на нормалната стойност. Както е посочено в съображение 82 по-долу, ценовото равнище не може да бъде разгласено на заинтересованите страни, тъй като то представлява поверителна информация относно цените на един използван за аналог производител. Неповерителна версия на нормалната стойност по клас на якост за стандартните скрепителни елементи обаче бе разгласена на 5 юли 2012 г. на китайските производители износители, поискали такава допълнителна информация, и също така бе добавена към досието, което е на разположение на заинтересованите страни за справка. В тази обяснителна бележка Комисията предостави таблица, показваща диапазоните на ценовите равнища на нормалните стойности, изчислени по клас на якост за стандартните скрепителни елементи, продавани на вътрешния пазар на Индия на независими клиенти от единствения оказал съдействие индийски производител.
(45)
Някои страни също така изразиха твърдението, че Комисията ги е информирала по време на изслушване, проведено на 26 юни 2012 г., че продажбите на индийския вътрешен пазар включват два вида покритие - „А“ и „В“, съгласно таблицата за КНП, използвана при първоначалното разследване. Това твърдение е необосновано. Комисията информира посочените страни, че на този етап от прегледа тя разглежда видовете покритие, използвани от индийския производител при стандартните скрепителни елементи. По време на последващото изслушване, проведено на 3 юли 2012 г., и посредством информационна бележка, добавена на 11 юли 2012 г. към досието, което е на разположение на заинтересованите страни за справка, всички страни бяха информирани, че индийският производител използва покритие „A“ за производството на стандартни скрепителни елементи.
(46)
По време на изслушването, което се проведе на 11 юли 2012 г., същите страни поискаха Комисията да разясни как е било извършено разделянето на нормалната стойност между специалните и стандартните скрепителни елементи на индийския производител. Комисията посочи, че това е направено въз основа на имената на клиентите. Както е видно обаче от протокола, изготвен от служителя по изслушванията в генерална дирекция „Търговия“, Комисията заяви преди края на изслушването, че ще трябва да изясни този въпрос, което бе направено в допълнителна информационна бележка от 13 юли 2012 г., която бе изпратена на страните, взели участие в изслушването, и бе добавена към неповерителната версия на досието за справка от всички заинтересовани страни. Изявлението, направено от посочените страни, според които Комисията е заявила, че „разделянето на нормалната стойност между специалните и стандартните скрепителни елементи е извършено, inter alia, въз основа на имената на клиентите“, следователно е непълно, тъй като бе предоставена повече информация по този въпрос, както е посочено в съображението по-долу.
(47)
По отношение на разликата между стандартните и специалните скрепителни елементи, в бележката на Комисията от 13 юли 2012 г. бе разяснено, че „не може да се изключи възможността автомобилната промишленост също да използва стандартни скрепителни елементи за някои приложения“. Някои страни изразиха твърдението, че Комисията счита, че скрепителните елементи за автомобилостроенето също биха могли да се разглеждат като стандартни. Това твърдение е необосновано. Както ясно се обяснява в посочената бележка, изявлението на Комисията бе направено в отсъствието на списък с клиентите на индийския производител. Както бе установено обаче при първоначалното разследване и е разяснено допълнително в раздел 2.7 по-долу, от съображения за качество и търговски съображения производителите на автомобили винаги поръчват скрепителни елементи, които са специално проектирани, така че да спазят изискванията на стандартите ISO за тази промишленост. Следователно всички скрепителни елементи, които са предназначени за автомобилния сектор, се считат за „специални“ продукти от производителите на скрепителни елементи, включително в Индия, според информацията, открита на уебсайтовете на индийските производители на автомобили. Тъй като индийският производител ясно определи като „специални скрепителни елементи“ всички части, произведени по специален проект, Комисията счита, че стандартните скрепителни елементи, предназначени за автомобилната промишленост, не са били включени в списъка на стандартните скрепителни елементи, предоставен по време на първоначалното разследване.
(48)
Китайската търговска камара и китайски производител износител представиха подобни твърдения, както е посочено по-горе по отношение на възможното включване на скрепителните елементи, които са предназначени за автомобилния сектор, в нормалната стойност, и освен това изразиха твърдението, че скрепителните елементи за автомобилостроенето, които не са изработени в съответствие с конкретен проект на клиент, все пак трябва да преминат през специален контрол на качеството или трябва да отговарят на изискванията за възможност за проследяване, което ги прави по-скъпи, и по принцип следва да се считат за специални скрепителни елементи. Те изразиха твърдението, че констатациите на Комисията, според които скрепителните елементи, използвани за високотехнологични приложения, които обаче не са произведени по чертежи на ползвателя, въпреки всичко трябва да се считат за специални скрепителни елементи, са неоснователни и поради това Комисията е действала в несъответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент, като е нарушила принципа на обективно сравнение. Освен това те считаха, че констатациите на Комисията, основаващи се на разделянето, направено от индийския производител, не са били предмет на проверка на място. В светлината на горепосоченото те поискаха от Комисията да преразгледа разграничението между стандартни и специални скрепителни елементи и ако това не е възможно, да се използва различен набор от данни за нормалната стойност.
(49)
Обосновката на Комисията по отношение на разграничението между стандартни и специални скрепителни елементи вече е разгледана в съображение 47 по-горе. По отношение на твърдението за липсата на проверка на разделянето, извършено от индийския производител, Комисията провери списъка на продажбите чрез няколко проверки на протичането на операциите (т.е. задълбочена проверка на извадка от сделки за продажби, включени в списъка на продажбите, за да се провери тяхната точност) съгласно стандартните процедури за проверка. В допълнение последващото разделяне на този списък с продажби, предоставен от индийския производител, бе сравнено със средното ценово равнище на разделянето, както е обяснено в посочената бележка. Следователно твърдението, че Комисията е приела на доверие данните, предоставени от индийския производител, не е обосновано.
(50)
Освен това критериите, използвани от индийския производител, за да се състави определение за специалните скрепителни елементи, т.е. изработени в съответствие с чертеж на клиента, както е споменато в съображение 47 по-горе, предоставят достатъчно гаранции за надеждността на данните. При първоначалното разследване Комисията вече извърши корекция на нормалната стойност, за да се вземат под внимание мерките за контрол на качеството, прилагани от индийския производител, които не бяха установени за китайските производители, включени в извадката. При тези обстоятелства Комисията не смята за необходимо да прибегне до друг набор от данни за нормалната стойност, както бе предложено от засегнатите страни. На последно място, както бе посочено в съображение 89 от регламента за налагане на окончателни мерки, въпреки усилията на Комисията други производители от евентуална държава аналог не предложиха да окажат съдействие в рамките на процедурата.
(51)
Относно използването на данните от индийския производител от държавата аналог за установяване на нормалната стойност, Сдружението на европейските разпространители (EFDA) заяви, че тази техника не е подходяща, като се има предвид, че неговите продуктова гама, обем на производството, потребителски профил, метод на разпространение и пазарна позиция не са сравними с положението на китайските производители износители. Освен това от сдружението заявиха, че китайските цени са били ниски, тъй като те отразяват ползите от големите производствени обеми на стандартни продукти, тъй като те са специализирани и ефективни производители. Освен това от EFDA поискаха по-подробна информация за цените и обема на производство на индийския производител по отношение на стандартните скрепителни елементи. На последно място, EFDA представи данни на Евростат в подкрепа на своите твърдения, че сравнението по отношение на експортните цени от КНР и Индия за два конкретни кода по КН ще покаже, че индийският износ на тези продукти е бил под 4 % от износа на КНР и че Индия не е надежден доставчик на тези продукти за експортните пазари.
(52)
По отношение на целесъобразността на избора на индийския производител от държавата аналог се прави препратка към последната част от съображение 49 по-горе. По отношение на общото твърдение, че китайските експортни цени отразяват ползите от големите производствени обеми, тези твърдения не бяха обосновани или изразени количествено по съдържателен начин, който би могъл да спомогне за извършването на анализа на този етап от прегледа. Що се отнася до искането за допълнителна информация по отношение на данните на индийския производител се прави препратка към съображение 82 относно поверителността. По отношение на твърдението, че износът от Индия не е бил сравним с този от КНР по време на РП и след него, за определяне на нормалната стойност именно цените на индийския вътрешен пазар се считат за имащи отношение в съответствие с основния регламент, а не индийските експортни цени. Следователно тези твърдения на EFDA са неоснователни.
(53)
Във връзка с въпроса за покритието, използвано от индийския производител, Китайската търговска камара и китайски производител износител изразиха съмнения и поискаха Комисията да разясни как поверителната информация доказва по убедителен начин, че индийският производител е продавал единствено скрепителни елементи с галванично покритие на вътрешния си пазар. По време на проверката индийският производител предостави доказателства, които позволиха на Комисията да заключи, че стандартните скрепителни елементи, продавани на вътрешния пазар, са с галванично покритие, съответстващо на покритие тип „A“ на първоначалния КНП. При тези обстоятелства Комисията счита, че доказателствената документация е достатъчна, за да се заключи, че стандартните скрепителни елементи, продавани на вътрешния пазар, са били с галванично покритие. В тази връзка бе направена корекция на разликата по отношение на хрома, както е посочено в съображение 81 по-долу.
2.5. Допълнителна информация, изискана след получаването на обяснителната бележка за разгласяване на информация от 5 юли 2012 г.
(54)
Някои производители износители поискаха допълнителни разяснения и информация, за да бъдат в състояние евентуално да поискат корекции в техния дъмпингов марж, установен при първоначалното разследване, въз основа на следните съображения:
а)
характеристики на „видовете на продукта“ (кодове по КН, клас на якост, стандартни и специални части) за определянето на нормалната стойност;
б)
допълнителна информация относно характеристиките на продуктите, продавани от индийския производител, използвани за определянето на нормалната стойност;
в)
разяснения относно причините, поради които останалите характеристики на първоначалния КНП не са били използвани; и
г)
корекции, които да се направят за отчитане на разлики във физичните характеристики.
(55)
Що се отнася до буква а) по-горе, както е посочено в настоящата информационна бележка, предоставена на 30 май 2012 г., класът на якост на скрепителните елементи, продавани от оказалия съдействие индийски производител, бе показателят за якост, съдържащ се в КНП, използван във въпросника, изпратен до всички страни. Класът на якост бе установен чрез използването на същите имащи отношение елементи на КНП на индийския производител в списъците с продажби, проверени по време на посещенията за проверка на място.
(56)
Разграничението между специални и стандартни скрепителни елементи бе разяснено в съображение 54 от регламента за налагане на окончателни мерки. „Специални“ скрепителни елементи са тези, които са произведени по чертеж на клиент. „Стандартни“ скрепителни елементи са тези, които са произведени за складови наличности, а не според изискванията на конкретен клиент. Необходимостта от разграничение между стандартните и специалните скрепителни елементи, произвеждани от оказалия съдействие индийски производител, бе призната в пълна степен и, както е посочено в съображения 51 и 54 от регламента за налагане на окончателни мерки, сравнението между експортната цена и нормалната стойност за включените в извадката китайски производители износители бе направено между скрепителни елементи от вида „стандартни“.
(57)
По отношение на въпросите, повдигнати в буква б), от съображения за поверителност не е възможно да се разгласят точните видове на модела винтове и болтове, продаван от индийския производител. При все това, както бе посочено по-горе, бе направено сравнение на база тегло в рамките на една и съща категория стандартни или специални скрепителни елементи и в рамките на същия клас на якост, посочен в КНП.
(58)
Също по отношение на въпросите, повдигнати в буква б), няколко заинтересовани страни поискаха повече информация относно покритието. Данните от първоначалното разследване бяха анализирани по-подробно и това показа, че продуктът, продаван като „стандартен“ на вътрешния пазар в Индия, има основно покритие, т.е. галванично покритие. Тази информация бе предоставена по време на изслушванията, поискани от заинтересованите страни, и бе разгласена отново на заинтересованите страни, които поискаха тези сведения, и също така бе добавена към досието, което е на разположение на заинтересованите страни за справка.
(59)
Двама от включените в извадката производители износители поискаха повече информация относно корекциите във връзка с използването на хром в покритието. Данните за продажбите, предоставени от оказалия съдействие индийски производител, бяха анализирани допълнително, което доведе до корекция в нормалната стойност за отчитане на разликата по отношение на хрома, както е обяснено в съображение 81 по-долу. Същите двама производители износители поискаха повече яснота по въпроса как е била определена рентабилността за продажбите на вътрешния пазар, осъществени от оказалия съдействие индийски производител; дали производствените разходи са били съобщени въз основа на КНП, или са били използвани средните разходи; както и дали нормалната стойност включва продажбите към свързани дружества.
(60)
Цялата имаща отношение информация във връзка с нормалната стойност бе посочена в съображение 94 от регламента за налагане на окончателни мерки. Също така бе пояснено, че са били използвани само продажби на вътрешния пазар към несвързани дружества.
(61)
По-късно тези двама производители износители заявиха, че имат сериозни съмнения по въпроса дали изпитванията във връзка с рентабилността и представителността са извършени по правилен начин. По-конкретно, по отношение на изпитването за представителност, тези производители износители изразиха съмнение дали количествата на продажбите на вътрешния пазар, осъществени от индийския производител, възлизат на над 5 % от техните експортни продажби на преразгледаните продуктови групи. По отношение на изпитването за представителност бе установено, че в случаите, когато условието за 5 % не е изпълнено за определен вид на продукта, за продажбите на вътрешния пазар все пак бе установено, че са с достатъчен обем, че да се осигури правилно сравнение. По отношение на рентабилността се потвърждава, че тази оценка бе извършена въз основа на вида на продукта.
(62)
По отношение на въпросите, повдигнати в буква в) по-горе, а именно защо не е бил използван пълният КНП за сравняване на нормалната стойност с експортната цена, по време на разследването стана ясно, че пълният КНП не би бил надежден показател. На първо място, защото нито китайските, нито индийските органи правят разграничение между 10-те кода по КН, използвани при определянето на разглеждания продукт, както това се прави от органите на ЕС. На второ място, както е обяснено в съображение 48 от регламента за налагане на окончателни мерки, известен брой заинтересовани страни изразиха твърдението, че скрепителните елементи, произведени от китайските производители износители, са стандартни продукти (основно в диапазона между 4.8 и 8.8 клас на съпротивление), при които няма специални характеристики по отношение на суровина, съпротивление, покритие или аспекти, свързани със сертифицирането/безопасността, които са предназначени за приложения от нисък клас (непрофесионална употреба и общо разпространение), за разлика от високотехнологичните приложения, и не отговарят на стриктните изисквания на конкретни крайни ползватели като автомобилната, химическата или въздухоплавателната промишленост.
(63)
По отношение на въпросите, повдигнати в буква г) по-горе, елементи като „възможност за проследяване“, стандарт ISO 9000, единица за дял на дефектите и други критерии, като например „твърдост, огъване, якост, устойчивост, коефициент на триене“, които бяха поставени на дневен ред от двама други производители износители, не могат да бъдат приети, тъй като въпросните дружества не са показали как тези елементи влияят на сравнимостта на цените между нормалната стойност и експортната цена.
(64)
При липсата на каквато и да е конкретна информация относно невъзможността да се извърши сравнение, както се твърди в допълнение към препоръките, направени от заинтересованите страни при първоначалното разследване, и като се има предвид ограниченото количество допълнителна информация относно други технически характеристики, като например полагането на покритие, при първоначалното разследване се стигна до заключението, че основните фактори и разлики, изтъкнати от заинтересованите страни, по-специално разделението на стандартни и специални скрепителни елементи и класът на якост, представляват достатъчна основа, върху която да се базира сравнението между нормалната стойност и експортните цени.
2.6. Допълнително разгласяване на информация относно нормалната стойност на 11 юли 2012 г.
(65)
На 11 юли 2012 г. Комисията разгласи допълнително прекласифицирането на нормалната стойност, както е описано по-горе, предложи преизчисляване на дъмпинговите маржове въз основа на разясненото по-горе и поиска коментари.
(66)
Както е посочено в съображение 32 по-горе, индийският производител представи в първоначалния си отговор списък на продажбите на вътрешния пазар („DMSAL“), без КНП. Единственият показател за всяка продажба бе код, който представлява вътрешен код за всеки продукт и текст с описание на продукта, например:
M8X1,25X16 FLANGE SCREW
(67)
Както бе разяснено в съображения 48-57 от регламента за налагане на окончателни мерки, индийското дружество предостави отделни данни за своите продажби на вътрешния пазар по отношение на стандартните и специалните скрепителни елементи, като използва разграничаването, посочено в съображение 77. В резултат на това DMSAL бе представен като две досиета, „DMSAL - стандартни“ и „DMSAL - специални“. Продажбите, които не можеха да бъдат определени като стандартни или специални, бяха изключени от по-нататъшното изчисляване на нормалната стойност.
(68)
По време на разследването стана ясно, че класът на якост на скрепителния елемент ще бъде необходим, за да се определи нормалната стойност. Индийското дружество установи класа на якост за всеки ред от досиетата „DMSAL - стандартни“ и „DMSAL - специални“ и те бяха представени с колона „Клас“, в която е посочен класът на якост, като например:
Описание
Клас
M8X1,25X16 FLANGE SCREW
8.8
(69)
Първоначалната нормална стойност бе изчислена на тази основа, като се използват разделянето стандартни/специални и класът на якост, както е посочено в първото разгласяване на прегледа на изпълнението на 30 май 2012 г.
(70)
Както е посочено в съображение 54, някои производители износители поискаха допълнителни разяснения, като се позоваха на липсата на сравнение въз основа на покритието, диаметъра и дължината на скрепителния елемент и изразиха твърдението, че това би могло да се отрази на равнището на първоначално изчислената нормална стойност.
(71)
При липсата на КНП текстът с описанието на всяка сделка (след обединяването на сделки със същото текстово описание) бе анализиран, за да се извлекат данните за диаметъра и дължината на продадените скрепителни елементи. Ако използваме примера по-горе, M8 = диаметър и 16 = дължина. Следователно в този случай се описва винт с диаметър от 8 mm и дължина 16 mm. Стойността 1,25 се отнася до стъпката на резбата, която не бе използвана за класиране на разглеждания продукт.
(72)
В КНП, използван от китайските производители износители, тези данни се съобщават по малко по-различен начин. Винтът, посочен по-горе, би бил описан като „080016“ за диаметър и дължина.
(73)
За да се осигури съответствие между нормалната стойност и експортната цена, Комисията извърши разделение по диаметър и дължина в три равни диапазона, както е предвидено във второто писмо за разгласяване от 5 юли 2012 г.:
Показател
Диаметър
Дължина
Малки
от M4 до M10
от 0 до 100 mm
Средни
от М12 до М20
от 100 до 200 mm
Големи
от М22 до М30
от 200 до 300 mm
(74)
Малко на брой продажби на индийския производител попадат извън тези диапазони и те не бяха използвани при изчисляването на нормалната стойност. Винтът, описан по-горе, следователно би бил описан с ревизирания КНП „GSS“ = клас на якост 8.8; малък диаметър; малка дължина.
(75)
От примера по-горе е видно, че текстът с описанието на продукта не включва никаква информация относно покритието, използвано от местния индийски производител. Поради това досието на разследването бе проверено за доказателства за вида на покритието, ако има такова, използвано от индийския производител за продаваните от него стандартни скрепителни елементи на вътрешния пазар. Поверителни данни от досието, проверени в помещенията на индийския производител, показаха използването на галванизиране (КНП тип А) на стандартните скрепителни елементи на вътрешния пазар и това бе разгласено на всички страни на 5 юли 2012 г.
2.7. Коментари по обяснителната бележка за разгласяване на информация от 11 юли 2012 г.
(76)
Няколко производители износители отговориха на горепосоченото разгласяване. Както бе поискано от тези производители износители, бе проведено изслушване, председателствано от служителя по изслушванията в ГД „Търговия“, за да продължи диалогът с Комисията и да се обсъдят въпросите, повдигнати от тях. По-специално производителите износители повдигнаха следните въпроси:
а)
методологията, чрез която индийският производител е разделил своите продажби на вътрешния пазар на стандартни и специални;
б)
в случай че някои скрепителни елементи, продавани на автомобилната промишленост, са били считани за стандартни скрепителни елементи, би била оправдана една „съществена корекция“;
в)
корекции на нормалната стойност съгласно член 2, параграф 10, буква б) за косвените данъци, платени за вноса на валцдрат в Индия;
г)
наличието на хром VI в покритието на стандартните скрепителни елементи;
д)
следваната от Комисията методология, когато не е имало съответстващи продажби на вътрешния пазар за конкретна сделка за износ; и
е)
разгласяване на продуктовите кодове на продажбите на вътрешния пазар на индийския производител.
(77)
По отношение на буква а) по-горе индийският производител раздели своите продажби на вътрешния пазар на стандартни и специални, като счита, че скрепителните елементи, произведени по чертеж на клиент, са специални скрепителни елементи, докато другите продажби включват стандартни скрепителни елементи, т.е. такива, които не са произведени по специални чертежи или чертежи на клиент.
(78)
По отношение на буква б) по-горе и както е посочено в обяснителна бележка за досието от 13 юли 2012 г., изпратена до посочените заинтересовани страни след изслушването, което се проведе на 11 юли, Комисията потвърди, че при отсъствие на имена на клиенти, както бе посочено по-горе, тя се позовава на съображение 47 по-горе. Освен това Комисията отбелязва, че според Европейското сдружение на производителите на скрепителни елементи „в Европа, когато даден клиент - по-специално в автомобилния сектор - поръча продукт от групата на скрепителните елементи, произвеждан в съответствие с чертеж, но който е същевременно в пълно съответствие с международните стандарти (ISO, EN, DIN, AFNOR, UNI), този продукт във всеки случай се счита от производителя на скрепителни елементи за „специален“ продукт и следователно се идентифицира в рамките на вътрешната класификация на компанията като „специален“… това е „modus operandi“ на всички производители на скрепителни елементи по целия свят, както и в Индия“. Следователно Комисията е убедена, че стандартните скрепителни елементи, които са предназначени за автомобилната промишленост, не са били включени в списъка на стандартни скрепителни елементи, предоставен по време на първоначалното разследване. Поради това твърдението бе отхвърлено.
(79)
По отношение на буква в) по-горе, по време на изслушване производителите износители повдигнаха въпроса за корекция по член 2, параграф 10, буква б) от основния регламент, за да се вземат предвид митата върху вноса на валцдрат в Индия, включени в нормалната стойност, но не и върху експортните цени от Китай. Китайските дружества, включени в извадката, по време на първоначалното разследване са закупили валцдрат, произведен в Китай.
(80)
Суровината, внесена от индийския производител, е била предмет на основното мито (5 % от митническата стойност) и митническата такса за образование (3 % от стойността на основното мито плюс сумата на изравнителното мито). Съгласно член 2, параграф 10, буква б) от основния регламент обаче такава корекция за косвените данъци може да се поиска само ако вносните такси за сходния продукт и за материалите, които са физически вложени в него, когато са предназначени за потребление на вътрешния пазар, не се събират или се възстановяват, когато сходният продукт се изнася за Европейския съюз. При липсата на искане и на доказателства, че износът от горепосочените производители износители за ЕС ще се ползва от несъбиране или възстановяване на такси върху вноса на суровини (валцдрат), твърдението трябва да бъде отхвърлено. Освен това такава корекция по принцип не е възможна, когато съответният производител износител, какъвто е случаят при настоящото преразглеждане, доставя всичките си суровини от местни снабдители, поради което за него няма вносни такси.
(81)
По отношение на буква г) по-горе данни в досието на първоначалното разследване показват, че стандартното покритие на стандартните скрепителни елементи, продавани на вътрешния пазар на Индия, съдържа хром Cr3 и поради това съответства на определението в КНП, според което към покритието не се добавя хром VI. Поради това дъмпинговите маржове бяха преизчислени, като бе използван най-скъпият вид хромово покритие по отношение на износа, без корекция на експортната цена. Двама производители износители изразиха твърдението, че информацията за покритието засяга по-скоро настоящото положение, а не толкова положението през РП. По време на проверката в хода на първоначалното разследване бяха получени проверени данни, които показват, че всички стандартни скрепителни елементи, продавани на вътрешния пазар на Индия, са били с галванично покритие през първоначалния РП.
(82)
По отношение на буква д) по-горе се потвърждава, че дъмпинговите маржове бяха изчислени въз основа на принципа, че когато няма съответстващи продажби на вътрешния пазар, сделката за износ е изключена от изчисляването на дъмпинга. Някои страни заявиха, че няма основание за изключване на някои сделки за износ при изчисляването на дъмпинговия марж. При все това обаче за всички китайски производители износители, включени в извадката, бе установено значително съответствие между продажбите на вътрешния пазар и продажбите за износ, така че да се постигне обективно представяне на продажбите, извършени от различните страни.
(83)
По отношение на буква е) по-горе Китайската търговска камара и китайски износител заявиха, че индийският производител не е представил достатъчно основание, което да не позволява на Комисията да разгласи специфична информация по отношение на продуктовите кодове за неговите продажби на вътрешния пазар. Комисията предостави възможно най-много информация, при спазване на правилата за поверителност, чрез редица бележки към досието, информационна бележка, предоставена на разположение на всички заинтересовани страни, и изслушвания, осигурени на Китайската търговска камара и на всички китайски износители, които поискаха такива изслушвания. По отношение на искането за разгласяване на продуктовите кодове на индийския производител разгласяването на тази информация ще позволи на другите страни да изчислят с приемлива точност цените на вътрешния пазар на индийския производител, което следва да се избегне на основание защита на поверителна търговска информация. Ако не бъде защитена поверителната информация, това може да изправи Комисията пред евентуални искове за нанесени вреди и да демотивира дружествата в държави аналог, чието сътрудничество е доброволно, да оказват съдействие при разследванията. Поради това искането бе отхвърлено.
2.8. Корекции на методологията, използвана в регламента за налагане на окончателни мерки при изчисляването на нормалната стойност
(84)
С оглед на забележките, отправени от китайските производители износители при настоящото преразглеждане по отношение на определянето на видовете на продукта при изчисляването на нормалната стойност от Индия, които твърдят, че в допълнение към разделението на стандартни и специални скрепителни елементи и клас на якост, елементите диаметър, дължина и покритие са важни, и на изслушванията и диалога, които се проведоха в присъствието на служителя по изслушванията, данните на индийския производител бяха разгледани отново.
(85)
В резултат от това преразглеждане Комисията успя да установи диаметъра и дължината на скрепителните елементи, продавани на вътрешния пазар на Индия. За да се гарантира обективно сравнение между тези скрепителни елементи и изнасяните от КНР, бяха определени диапазони за диаметъра и дължината и бе изчислена нормалната стойност за всеки диапазон. Това бе разяснено подробно в две информационни бележки от 5 и 11 юли 2012 г., които бяха предоставени на всички заинтересовани страни. Като обобщава в диапазони, с цел да извърши разграничение между основните размери на продукта, продаван от индийския производител, тази методика даде възможност за обективно сравнение с износа на китайските дружества, както това бе поискано от заинтересованите страни. Впоследствие двама производители износители заявиха, че не разполагат с пълна информация, като изразиха твърдението, че класификацията е неясна и неподходяща и следователно не разполагат с достатъчна информация, за да поискат корекция за физически различия. Като се изключат посочените общи изявления обаче, тези двама производители износители не представиха нито добре обосновано алтернативно предложение, нито съществени доказателства. Поради това твърдението бе отхвърлено.
(86)
EFDA заяви, че използването на диаметъра и дължината не отговаря на реалността и предложи алтернативен вариант, свързан с двата критерия, според тях с цел да се избегне някои продукти да бъдат пропуснати, без обаче да обоснове този алтернативен подход. Класификацията, предложена от Комисията, не изключва никой от видовете на продукта (всички възможни комбинации на диаметри и дължини са обхванати) и следователно това твърдение не би могло да бъде разгледано допълнително.
(87)
За всички продавани стандартни скрепителни елементи бе констатирано, че са с галванично покритие, и нормалната стойност бе изчислена въз основа на покритието, отговарящо на КНП код „А“. В случаите, когато включеният в извадката китайски производител износител не е изнасял скрепителни елементи с покритие от вид А, бе използван най-близкият до него вид покритие без корекция на експортната цена.
(88)
Данните за класа на якост и разделянето на стандартни и специални скрепителни елементи остават непроменени.
(89)
Двама производители износители поискаха намесата на служителя по изслушванията в генерална дирекция „Търговия“, за да се разгледат поверителните данни на индийския производител, използван за аналог, и да се предоставят гаранции относно поверителния характер на неговите продажби на вътрешния пазар, както и по въпроса за покритието на стандартните скрепителни елементи, наличието на хром в покритието и относно извличането на информация относно дължината и диаметъра за стандартните скрепителни елементи. Служителят по изслушванията, след като разгледа поверителните данни на индийския производител, използван за аналог, представи пояснения по въпросите, поставени от двамата производители износители. Докладът на служителя по изслушванията бе добавен към досието, което е на разположение на заинтересованите страни за справка.
(90)
Въпреки гореспоменатата допълнителна информация, разяснения, изслушвания и проведения диалог, някои страни продължиха да твърдят, че не разполагат с достатъчно информация, която да им позволи да поискат корекции, за да се гарантира обективно сравнение. Комисията предостави изчерпателна информация на страните относно продуктовите групи, използвани при установяването на нормалната стойност, както бе изискано от Апелативния орган (7). Освен това в продължение на дълъг период от време (от 30 май 2012 г. до 19 юли 2012 г.) Комисията предостави информация и отговори на всички въпроси, повдигнати от всички страни. При това на всички страни бе предоставен допълнителен срок от 20 дни, за да представят своите коментари по разгласяването на окончателните мерки.
(91)
Същите страни изразиха твърдението, че противно на доклада на Апелативния орган, Комисията отказва да разгласи информация относно конкретните продукти на индийския производител, които са използвани за установяване на нормалната стойност, без да представя основателна причина. Член 6.5 от Антидъмпинговото споразумение гласи, че информацията, която е поверителна или се предоставя на поверителна основа, се третира като такава от страна на разследващите органи. В този случай индийският производител предостави информация за видовете на продукта, продавани на местния пазар, на поверителна основа и дружеството представи отново искане за поверително третиране, адресирано до Комисията, като заяви, че продължава да счита, че информацията е строго поверителна, както е посочено в съображение 82. Тези страни също така заявиха, че Комисията не е успяла да предостави съдържателно резюме с неповерителен характер на информацията, предоставена от индийския производител, както се изисква в докладите. В продължаващия процес на диалог обаче и както е посочено в съображенията по-горе, Комисията разгласи цялата имаща отношение информация (в рамките, които позволява нейният поверителен характер) на заинтересованите страни във връзка с индийския производител, така че те да могат да защитят своите интереси.
2.9. Определяне на нормалната стойност за производителите износители от КНР, нормална стойност, експортни цени, сравнение
(92)
Нормалната стойност бе изчислена и сравнена с експортната цена, както е изложено по-горе. Корекции на експортната цена бяха направени с цел премахване на ценовата разлика в случаите, когато към покритието на съответните скрепителни елементи е добавен хром VI. Сравнение между двете стойности бе направено на база цената франко завода, както при първоначалното разследване.
2.10. Искания за корекции въз основа на характеристиките на продукта
(93)
Един производител износител поиска корекция съгласно член 2, параграф 10, буква а) от основния регламент за физически разлики между различните видове (шестограмни болтове, винтове за дърво, болтове и др.) на разглеждания продукт. Тъй като разглежданият производител износител, от съображения за поверителност, няма достъп до всички данни за нормалната стойност, дружеството е използвало своите собствени експортни цени за доказване на степента, в която цените варират за всеки вид скрепителен елемент.
(94)
При първоначалното разследване сравнението между нормалната стойност и експортната цена бе направено чрез разграничаване на стандартните от специалните видове скрепителни елементи, както е посочено в съображение 102 от регламента за налагане на окончателни мерки, както и чрез установяване на класа на якост. Пълните контролни номера на продуктите (КНП) не бяха използвани в настоящия случай, като се има предвид, че производителят от държавата аналог не предостави информация, категоризирана на базата на КНП, както бе изискано. Един от елементите на първоначалния КНП имаше за цел определяне на различните видове скрепителни елементи според това в рамките на кой код по КН попадат те. Като се има предвид, че тази информация не бе предоставена от индийския производител, този елемент не можеше да бъде използван за извършване на сравнението при първоначалното разследване.
(95)
В информацията, предоставена от производителя износител, се посочва, че може да има основания да се извършат корекции поради разликите в различните видове скрепителни елементи. Предложената методология обаче не бе сметната за целесъобразна предвид факта, че дружеството не предостави точна информация за вида на продукта съгласно кода по КН, както бе разяснено в съображение 34, както първоначално бе изискано. Като алтернатива бяха разгледани разликите при цените на промишлеността на Съюза на пазара на Съюза за определяне на това дали съществуват ценови разлики между различните видове скрепителни елементи. Информацията, предоставена от промишлеността на Съюза, бе предоставена изцяло под формата на КНП, както бе изискано първоначално. Тази проверка потвърди, че цените на пазара на ЕС варират в зависимост от вида на скрепителния елемент. На тази основа бе счетено за целесъобразно да се коригират нормалните стойности, за да отразяват тези различия. Като основа за корекцията, средната цена на продажбите на промишлеността на Съюза на пазара на Съюза бе оценена като „1“, като за всички отделни видове бе определена индивидуална стойност в зависимост от тяхната цена по отношение на средната цена. След това тези стойности бяха приложени към нормалната стойност, използвана в сравнението с всеки вид на продукта, изнасян от производителя износител.
(96)
Тъй като тези корекции бяха направени въз основа на пазарната стойност на разликите във физическите характеристики на пазара на ЕС, бе счетено за целесъобразно да се направят подобни корекции при изчисляването на дъмпинговите маржове на всички производители износители.
(97)
След публикуването на документа за разгласяване на общата информация CCME и един от китайските производители износители заявиха, че Комисията продължава да нарушава членове 2.4, 6.2 и 6.4 от Антидъмпинговото споразумение на СТО, като не предоставя навременно информацията, въз основа на която са сравнени експортната цена и нормалната стойност, и приканиха Комисията да разгласи изчерпателна информация относно използваните за нормалната стойност видове на продукта, за да изпълни своето задължение да предостави на китайските производители износители възможността да гарантират защитата на своите интереси и да представят своите аргументи на базата на цялата необходима информация, както и да гарантира обективно сравнение между експортните цени и нормалната стойност. Поради това посочените страни поискаха от Комисията да преразгледа следните аспекти:
а)
пълно разгласяване на използваните за нормалната стойност видове на продукта;
б)
да се гарантира, че стандартните скрепителни елементи, произвеждани от китайските производители износители, не се сравняват със скрепителни елементи, произведени от производителя, използван за аналог, с цел употреба във високотехнологични приложения;
в)
да се предостави информация по въпроса как да се обосновават исканията за корекции;
г)
да се предостави информация по въпроса как са извършени определени корекции; и
д)
задължението на ЕС да не изключва нито една сделка за износ.
(98)
По отношение на буква а), във връзка с информацията, предоставена посредством информационните бележки от 30 май 2012 г., 11 юли 2012 г. и 13 юли 2012 г., документа за разгласяване на общата информация, изпратен на 31 юли 2012 г., и по-специално съображения 77-96, и изслушванията, проведени в хода на процеса на консултации, се смята, че цялата информация, която може да бъде разгласена в рамките на изискванията във връзка с поверителния характер, е била предоставена на заинтересованите страни.
(99)
По отношение на буква б) във връзка с необходимостта да се гарантира, че стандартните скрепителни елементи, произведени от китайските производители износители, не се сравняват със скрепителни елементи, произведени от производителя, използван за аналог, предназначени за употреба във високотехнологични приложения, този аспект бе разгледан в рамките на съображение 78 по-горе. При липсата на нови доказателства и с оглед на наличието не необосновани твърдения на посочените страни относно евентуално наличие на скрепителни елементи, предназначени за високотехнологични приложения, различни от употреба в автомобилната промишленост, Комисията смята, че информацията, която е на разположение в досието, е достатъчно надеждна, за да се гарантира, че само стандартни скрепителни елементи са използвани за определянето на нормалната стойност, използвана за сравнението с експортните цени на посочения китайски износител.
(100)
По отношение на буква в) и твърденията, според които Комисията не е предоставила информация по въпроса как китайските производители износители биха могли да обосноват искания за корекции във връзка с елементите „възможност за проследяване“, стандарт ISO 9000, единица за дял на дефектите и други критерии като „твърдост, огъване, якост, устойчивост, коефициент на триене“ (вж. съображение 63 по-горе) и задълженията относно разходите за внос (вж. съображения 79 и 80 по-горе), Комисията отбелязва следното. На първо място тя припомня, че тези въпроси са били повдигнати от страните, без да бъдат предоставени допълнителни данни. По време на изслушване, проведено от служителя по изслушванията на 11 юли 2012 г., Комисията покани страните да предоставят допълнителна информация във връзка с горепосочените въпроси, но такава не бе предоставена. По отношение на искането за корекции на експортните цени, за да се отчетат митата върху вноса на валцдрат в Индия и, като цяло, по-евтиният достъп до суровини за китайските производители износители, Комисията разясни подробно в съображение 80 причината, поради която тази корекция не може да бъде приета. Освен това, както е посочено в съображение 63 от първоначалния регламент, разходите за основната суровина - стоманен валцдрат, не отразяват в значителна степен пазарните стойности. Бе констатирано, че цените на стоманения валцдрат на вътрешния пазар са значително по-ниски от цените на други пазари. Поради това тези изкривени цени не могат да бъдат използвани като основа за корекции, както се изиска от посочените страни. При тези обстоятелства Комисията не разбира каква е допълнителната информация, която според Китайската търговска палата и производителя износител може да бъде предоставена, за да бъдат обосновани допълнително тези две искания за корекции.
(101)
По отношение на буква г) се припомня, че информацията относно „видовете нормална стойност на производителите от ЕС и техните ценови равнища, както и въздействието на произтичащите от това корекции на видовете нормална стойност на производителя, използван за аналог“ е поверителна и не може да бъде разгласена. Китайската търговска камара и китайски производител износител поискаха допълнителни разяснения по въпроса как са извършени корекциите за разликите в цените на покритието. Както бе посочено в съображение 92 по-горе обаче, следва да се отбележи, че в документа за разгласяване на специфична информация Комисията посочи за кои видове на изнасяния продукт са били извършени корекции, с което даде възможност на засегнатите страни да разберат как е извършена корекцията.
(102)
По отношение на буква д) и твърденията, че е необходимо да се отчетат всички сравними сделки за износ при изчисляването на дъмпинга, за да се гарантира обективно сравнение съгласно член 2.4.2 от Антидъмпинговото споразумение на СТО, Комисията отбелязва, че тя следва точно искането и предложенията на посочените страни, според които нормалната стойност, използвана за определянето на дъмпинговите маржове, трябва да бъде коригирана. Използваната методология бе разяснена в съображения 93-96 по-горе, а основанията за изразяване на размера на установения дъмпинг като процент от тези сделки за износ, използвани при изчисляването на размера на дъмпинга, посочени в съображения 107 и 108 по-долу, са изцяло в съответствие с член 2.4.2 от Антидъмпинговото споразумение на СТО, в което са посочени сравними сделки за износ. В този случай всички сравними сделки (по видове на продукта) са използвани за сравнението. Поради това е основателно размерът на установения дъмпинг да се изрази като процент от тези сделки за износ, използвани при изчисляването на размера на дъмпинга.
(103)
След разгласяването на общата информация двама китайски производители износители отново заявиха, че следва да бъдат извършени корекции, за да се отчетат твърдените разлики в ефективността на потреблението на суровини и по-лесният достъп до суровини, по-ефективното потребление на електричество и по-ниската средна производителност на заето лице. Припомня се, че на нито един от китайските производители износители не бе предоставено ТДПИ при първоначалното разследване и че за тяхната ценова структура не може да се приеме, че отразява пазарната стойност, която може да бъде използвана за основа за корекции, по-специално по отношение на достъпа до суровини. В допълнение към това следва да се отбележи, че за съществуващите в КНР производствени процеси бе установено, че са сравними с тези на индийския производител, а за твърдените разлики бе констатирано, че са твърде незначителни. В този случай за индийския производител бе установено, че се конкурира с много други производители на индийския вътрешен пазар и се смята, че неговите цени отразяват изцяло състоянието на вътрешния пазар. Както бе посочено в съображение 41 по-горе, трябваше да бъде използван заместител на разходите и цените във функциониращи пазарни икономики с цел установяване на нормалната стойност.
(104)
Същите двама китайски производители износители заявиха, че при обобщаването на данните за диаметъра и дължината в диапазони Комисията не трябва да се позовава на диапазоните, а да използва действителните данни за дължината и диаметъра за извършване на сравнението. На първо място, както е посочено в съображение 70 по-горе, Комисията прие след изслушване, проведено на 26 юни 2012 г. със същите страни, да раздели диаметъра и дължината в диапазони с цел да отчете въздействието на физическите характеристики върху цените. Посочените страни сами посочиха някои евентуални диапазони, но Комисията посочи по време на изслушването, че предложените диапазони следва да бъдат изменени, за да се гарантира, че за всички изнасяни видове има съответстващи им видове, произвеждани от индийския производител, които силно ги наподобяват. На второ място, посочените страни заявиха в коментари по време на изслушване, проведено на 3 юли 2012 г. например, че диаметърът няма съществено отражение по отношение на средното потребление на суровини за единица продукция. Поради това твърдението бе отхвърлено.
2.11. Дъмпингови маржове
(105)
Дъмпинговите маржове бяха установени на базата на сравнение на среднопретеглената нормална стойност със среднопретеглена експортна цена.
(106)
Окончателният дъмпингов марж, изразен като процент от вносната цена CIF на границата на Съюза, без платено мито, за производителя износител, обект на настоящото преразглеждане, е следният:
Bulten Fasteners (China) Co., Ltd
0,0 %
(107)
Изменените окончателни дъмпингови маржове, изразени като процент от вносната цена CIF на границата на Съюза, без платено мито, са следните:
Производител износител в КНР
Действащ дъмпингов марж
Изменен дъмпингов марж
Biao Wu Tensile Fasteners Co., Ltd.
69,9 %
43,4 %
Kunshan Chenghe Standard Components Co., Ltd.
93,2 %
63,7 %
Ningbo Jinding Fastener Co., Ltd.
74,5 %
64,3 %
Ningbo Yonghong Fasteners Co., Ltd.
105,3 %
69,7 %
Changshu City Standard Parts Factory and Changshu British Shanghai International Fastener Co., Ltd.
63,1 %
38,3 %
CELO Suzhou Precision Fasteners Co., Ltd
0 %
0 %
Golden Horse (Dong Guan) Metal Manufactory Co., Ltd
26,5 %
22,9 %
Yantai Agrati Fasteners Co., Ltd
0 %
0 %
Оказали съдействие производители износители, които не са избрани да участват в извадката
78,1 %
54,1 %
Всички други дружества
115,4 %
74,1 %
(108)
Един производител износител заяви, че при изчисляването на неговия дъмпингов марж общият размер на дъмпинга следва да бъде изразен като процент от общата CIF стойност на всички сделки за износ, а не като процент от сделките за износ, използвани при изчислението на размера на дъмпинга. В противен случай според това дружество ще се стигне до презумпция за дъмпинг при тези сделки за износ, които не са използвани при определянето на дъмпинга.
(109)
Сравнение между експортната цена и нормалната стойност бе направено на основата на среднопретеглената стойност само за тези видове на продукта, изнасяни от китайския производител износител, за които съответстващ вид е произвеждан и продаван от индийския производител. Счита се, че това е най-надеждната база за определяне на нивото на дъмпинга, ако има такъв, на този производител износител; опитът да се намерят силно наподобяващи видове на продукта на индийския производител за всички други изнасяни видове би довел до неточни констатации. На тази основа е правилно да се изрази размерът на установения дъмпинг като процент от сделките за износ, използвани при изчисляването на размера на дъмпинга - тази констатация се смята за представителна за всички изнасяни видове на продукта. Същият подход бе използван при изчисляването на дъмпинговите маржове на другите производители износители.
3. Определяне на промишлеността на Съюза
(110)
Както е посочено в известието за започване, Комисията преразгледа определението за промишлеността на Съюза с цел да се вземат предвид препоръките от докладите на ОУС, според които ЕС е действал в несъответствие с член 4.1 от Антидъмпинговото споразумение на СТО, като е изключил от определението за промишлеността на Съюза производителите, които не желаят да бъдат включени в извадката, и като е счел, че прагът от 25 %, заложен в член 4, параграф 1 от основния регламент, автоматично представлява „основна част“ от общото производство на Съюза на разглеждания продукт. В параграф 430 от доклада на Апелативния орган, издаден на 15 юли 2011 г., се признава, че „фрагментираният характер на промишлеността за скрепителни елементи обаче може да е позволил подобна малка част поради факта, че би било практически невъзможно да получи повече информация, при условие че процесът, в рамките на който Комисията дефинира промишлеността, не води до значителен риск от нарушаване на конкуренцията. […] чрез ограничаването на обхвата на определението за местната промишленост до производителите, които желаят да участват в извадката, Комисията е изключила производители, които са предоставили имаща отношение информация.“ (подчертано от автора). Именно тези производители сега са включени в определението за промишлеността на Съюза.
(111)
При първоначалното разследване бе установено, че продукцията на производителите от Съюза, които се съгласиха да бъдат включени в извадката и изцяло оказаха съдействие на първоначалното разследване, представлява 27,0 % от общото производство на разглеждания продукт в Съюза. Затова се приема, че тези дружества представляват промишлеността на Съюза по смисъла на член 4, параграф 1 и член 5, параграф 4 от основния регламент.
(112)
След заключенията на докладите на ОУС и въз основа на всички валидни заявления, получени от всички производители в ЕС, които са заявили своя интерес в срока, определен в параграф 6, буква б), подточка i) от известието за образуване на антидъмпингова процедура относно вноса на някои скрепителни елементи от стомана или желязо с произход от Китайската народна република (8), и независимо от това дали те са посочили, че са готови да бъдат включени в извадката, Комисията изчисли повторно, че промишлеността на Съюза всъщност представлява 36,3 % от общото производство на разглеждания продукт в Съюза през 2006 г.
(113)
След като преразгледа определението за „промишленост на Съюза“, Комисията прецени дали процентът от продукцията на скрепителни елементи на тази промишленост от общото изчислено производство представлява основна част по смисъла на член 4.1 от Антидъмпинговото споразумение на СТО.
(114)
Както е посочено в съображение 112 от регламента за налагане на окончателни мерки, разследването установи, че сходният продукт е произвеждан от голям брой производители в Съюза, който по приблизителни оценки възлиза на над 300, основно малки и средни предприятия („МСП“), но включва и няколко големи дружества или групи от дружества. Към момента на започване на първоначалното разследване Комисията се свърза с всеки от тези известни производители и поиска от тях да участват в разследването и да предоставят определена информация за своите дейности. Нито в известието за започване, публикувано при започването на първоначалното разследване, нито в придружителното писмо, изпратено в деня на започването до всички известни производители от ЕС, не се посочваше, че информацията, представена от производителите от ЕС, които не желаят да съдействат, няма да се вземе предвид.
(115)
Както бе посочено, по-голямата част от производителите на скрепителни елементи в ЕС са малки предприятия, ако не и микропредприятия (семейни предприятия), които обикновено разполагат с ограничени ресурси, включително финансови и човешки, не са членове на национални или европейски сдружения, които биха могли да ги представляват по време на разследването, и както често се случва с МСП, не разполагат с ресурси да наемат специализирани търговски адвокати и счетоводители. Малките предприятия също така хранят сериозни опасения по отношение на защитата на техните поверителни данни, за които те смятат, че са от жизненоважно значение, в хода на такива разследвания. Независимо от това голям брой производители (общо 63-ма производители от ЕС) заявиха своя интерес и предоставиха исканата информация. Следва да се отбележи, че тези производители представляват както МСП, така и по-големи дружества, които са разпръснати в целия ЕС. В светлината на гореизложеното, с оглед на специфичните обстоятелства на настоящия случай, за тези производители, които представляват 36,3 % от общото производство на разглеждания продукт в ЕС, може да се счита, че представляват основна част от цялата промишленост на Съюза и следователно по смисъла на член 4.1 от Антидъмпинговото споразумение на СТО. Освен това, както бе споменато, тъй като всички известни производители в ЕС се отзоваха при започването на процедурата в сроковете, предвидени в първоначалното известие за започване, подбраната извадка при първоначалното разследване може да се разглежда като представителна дори след включването на други 18 производители от ЕС в определението за промишлеността на Съюза.
(116)
Китайската търговска камара заяви, че Комисията не може да се ограничи до използване на данните, предоставени от производителите от ЕС, които заявиха своя интерес в рамките на срока, посочен в съображение 112 по-горе, тъй като някои производители от ЕС може да са избрали да не заявят своя интерес, тъй като не са желаели да участват в извадката и следователно са знаели, че техният отговор няма да се вземе предвид. Сдружението на износителите от КНР поиска от Комисията„да започне целия процес на подбор отначало и да се свърже с всички производители от ЕС, без да посочва, че производителите трябва да искат да участват в извадката“ (9). В светлината на гореизложеното обаче се стигна до извода, че не е необходимо да се подновява процесът на подбор на окончателна извадка, тъй като най-големите известни производители от ЕС се отзоваха на етапа на образуването на процедура. След разгласяването Китайската търговска камара отново заяви, че не може да бъде изключена възможността голям брой производители просто да не отговорят на въпросника за изготвяне на извадка „точно поради факта, че те знаят, че нежеланието им да участват в извадката автоматично ще доведе до изключването им от определението за местната промишленост“. Следва да се отбележи, че същите аргументи бяха представени от китайските производители износители и европейските вносители по време на първоначалното разследване, като те изразиха твърдението, че не е налице правен интерес. Както е разяснено в съображение 26 от регламента за налагане на окончателни мерки, Комисията се свърза със значителен брой производители от Съюза след започването на процедурата и само няколко от тези производители предоставиха отговор. Следва да се отбележи, че не бе посочено дали те евентуалното ще бъдат включени в окончателната извадка. Всъщност евентуалният подбор на производители от Съюза в окончателната извадка нямаше отношение към решението им да заявят своя интерес по време на процедурата, тъй като решението бе мотивирано от други фактори, като например посочените в съображение 115 по-горе. Поради това отправеното до Комисията искане тя отново да извърши оценка на вредата бе отхвърлено.
4. Състояние на промишлеността на Съюза
(117)
Вследствие на докладите констатациите относно вредата, направени по време на първоначалното разследване, бяха преразгледани на равнището на промишлеността на Съюза съгласно определението в съображение 114 по-горе, що се отнася до тенденциите, засягащи производството, производствения капацитет, използването на капацитета, продажбите, единичните цени, пазарния дял, заетостта и производителността, т.е. от информацията, събрана във връзка с шестимата включени в извадката производители и 57-те производители, които сега са част от промишлеността на Съюза. По отношение на други фактори за вреда, установени за производителите от ЕС, включени в извадката, тъй като информацията относно складовите наличности, рентабилността, паричния поток, инвестициите, възвръщаемостта на инвестициите, способността за привличане на капитал и заплатите е получена от проверените отговори на въпросника на шестимата включени в извадката производители, констатациите следователно се потвърждават в преразглеждането.
4.1. Производство, производствен капацитет и използване на капацитета
(118)
Развитието на производството, производствения капацитет и използването на капацитета при промишлеността на Съюза въз основа на цялата налична информация (вж. съображение 112) е следното:
Цялата промишленост на Съюза
2003 г.
2004 г.
2005 г.
2006 г.
РП
Производствен обем (в тонове)
489 993
524 571
493 924
519 880
537 877
Индекс
100
107
100
106
110
Производствен капацитет (в тонове)
859 766
881 454
902 741
919 485
944 817
Индекс
100
102
105
107
110
Използване на капацитета (%)
57 %
60 %
55 %
57 %
57 %
(119)
Независимо от значителното нарастване на търсенето с 29 % между 2004 г. и РП, производственият обем на промишлеността на Съюза се колебае през целия разглеждан период и е по-висок с 9 % през РП в сравнение с 2003 г., спрямо 6 % при първоначалното разследване, т.е. все още е значително по-малко от нарастването на търсенето с 29 %.
(120)
По отношение на производствения капацитет и използването на капацитета заключенията от първоначалното разследване, макар и въз основа на различен набор от данни, са потвърдени (вж. съображения 130-133 от регламента за налагане на окончателни мерки).
4.2. Продажби, пазарен дял, ръст и средни единични цени в Съюза
(121)
Данните по-долу представляват продажбите на промишлеността на Съюза към несвързани клиенти в Съюза (като обем и стойност) въз основа на цялата налична информация:
Цялата промишленост на Съюза
2003 г.
2004 г.
2005 г.
2006 г.
РП
Продажби на промишлеността на Съюза в Съюза (в хил. евро)
990 540
1 050 039
1 102 684
1 198 794
1 289 940
Индекс
100
106
111
121
130
Продажби на промишлеността на Съюза в Съюза (MT)
445 769
494 307
468 892
506 752
507 750
Индекс
100
111
105
114
114
Единична продажна цена на промишлеността на Съюза в Съюза (EUR/МТ)
2 222
2 124
2 351
2 365
2 540
Индекс
100
96
106
106
114
Пазарен дял на промишлеността на Съюза (%)
Няма данни
28 %
27 %
24 %
22 %
Индекс
Няма данни
100
96
86
80
(122)
Изменените данни, отчетени в горната таблица, потвърждават констатациите, изложени в съображения 137-140 от регламента за налагане на окончателни мерки, доколкото всички вредоносни тенденции се потвърждават. Обемът на продажбите на промишлеността на Съюза се е повишил с 14 % по време на разглеждания период, а не с 12 %, както бе установено при първоначалното разследване, а по отношение на стойността нарастването е с 30 %, а не с 21 %. Установено бе, че тенденциите в действителност са твърде сходни на тези от първоначалното разследване. Същият спад в обема на продажбите между 2004 и 2005 г. потвърждава заключението, посочено в съображение 139 от регламента за налагане на окончателни мерки, че промишлеността на Съюза не е била в състояние да се възползва от нарастването на потреблението в Съюза и поради това пазарният дял на производителите от Съюза е намалял с 20 % за по-малко от три години.
4.3. Заетост и производителност
(123)
Развитието на заетостта и производителността при промишлеността на Съюза е, както следва:
Цялата промишленост на Съюза
2003 г.
2004 г.
2005 г.
2006 г.
РП
Брой на заетите лица
7 530
8 340
8 559
8 549
8 581
Индекс
100
111
114
114
114
Производителност (тон/заето лице)
65
63
58
61
63
Индекс
100
97
89
93
96
4.4. Заключение относно вредата
(124)
В светлината на изложеното по-горе заключенията, посочени в съображения 153-161 от регламента за налагане на окончателни мерки, се потвърждават.
5. Обем на дъмпинговия внос
(125)
Както е посочено в известието за започване, Комисията взе предвид заключенията от докладите на ОУС, според които ЕС е действал в несъответствие с членове 3.1 и 3.2 от Антидъмпинговото споразумение на СТО по отношение на разглеждането на обема на дъмпинговия внос при първоначалното разследване относно скрепителните елементи.
(126)
Съответно Комисията преразгледа своята оценка на вредата в светлината на факта, че за някои производители бе установено, че не са извършвали дъмпинг през РП. Припомня се, че при първоначалното разследване двама китайски производители износители не извършваха дъмпинг. Както е посочено в съображение 105 по-горе, за още един производител износител бе установено, че не е извършвал дъмпинг при настоящото преразглеждане. Общият обем на вноса от тези трима производители износители възлиза на едва 0,01-0,40 % от общия внос на разглеждания продукт от КНР през РП. Анализът на вредата относно развитието на вноса от КНР, който бе извършен въз основа на обема на дъмпинговия внос, от който е изваден недъмпинговият внос, показва значителни промени в тенденциите, описани в съображение 121 от регламента за налагане на окончателни мерки.
2003 г.
2004 г.
2005 г.
2006 г.
РП
Обеми на вноса от КНР (МТ)
216 085
295 227
387 783
485 435
577 811
Индекс
100
137
179
225
267
Пазарен дял на КНР
Няма данни
17 %
22 %
23 %
25 %
Източник: Евростат.
6. Причинно-следствена връзка - равнище на износа на промишлеността на Съюза
(127)
Както е посочено в известието за започване, Комисията преразгледа своя анализ на причинно-следствената връзка с цел да се вземат предвид заключенията от докладите, според които ЕС е действал в несъответствие с членове 3.1 и 3.5 от Антидъмпинговото споразумение на СТО, като се вземат предвид статистическите данни за общия износ, отчетени от Евростат, а не специфичното равнище на износа на промишлеността на ЕС.
(128)
Равнището на износа на промишлеността на Съюза бе анализирано в съображение 175 от регламента за налагане на окончателни мерки. Бе установено, че износът към трети държави представлява само 11 % от общото производство на промишлеността на Съюза на сходния продукт през 2006 г. Както е посочено в докладите на ОУС обаче, използваните данни, свързани с износа на всички производители от Съюза, се основават на данни от Евростат, а не на износа на промишлеността на Съюза. След докладите на ОУС Комисията преразгледа своя анализ на причинно-следствената връзка, като разгледа въпроса дали равнището на износа от наново определената промишленост на Съюза може да е било фактор за претърпяната вреда. Бе установено, че износът за трети държави е представлявал само 3,7 % от производството на наново определената промишленост на Съюза на сходния продукт по време на РП, а не 11 %, както е посочено в съображение 175 от регламента за налагане на окончателни мерки. Този износ е нараснал с около 4 % между 2003 г. и РП. Освен това този износ е осъществяван последователно на цени, значително надхвърлящи продажните цени на пазара на Съюза.
Цялата промишленост на Съюза
2003 г.
2004 г.
2005 г.
2006 г.
РП
Износ на Съюза към останалия свят през РП (МТ)
19 599
23 613
21 098
20 967
20 400
Индекс
100
120
108
107
104
Износ на Съюза към останалия свят през РП (в хил. евро)
47 261
55 657
52 958
58 831
55 477
Индекс
100
118
112
124
117
Единична цена (EURO/МТ)
2 411
2 357
2 510
2 806
2 719
(129)
Следователно може да се направи заключение, че равнището на износа на промишлеността на Съюза за трети държави не е причина за съществена вреда. Освен това окончателното заключение, посочено в съображение 184 от регламента за налагане на окончателни мерки, според което дъмпинговият внос с произход от КНР е причинил съществена вреда на промишлеността на Съюза по смисъла на член 3, параграф 6 от основния регламент, се потвърждава.
7. Третиране на поверителната информация
(130)
Както е посочено в известието за започване, Комисията се ангажира да преразгледа заключенията, базирани на решенията в докладите, според които ЕС е действал в несъответствие с членове 6.5 и 6.5.1 от Антидъмпинговото споразумение на СТО по отношение на третирането на поверителна информация.
(131)
Вследствие на докладите Комисията прикани двамата значими производители в Съюза да представят разумна обосновка на твърдението, че поверителната информация не е пригодна за изготвянето на неповерително обобщение. Двамата производители предоставиха допълнителна информация в неповерителна форма или, ако някои данни не можеше да бъдат обобщени, те посочиха причините за това. Така предоставената информация от тези производители бе изпратена на всички заинтересовани страни. Едно сдружение, представляващо вносителите от Европейския съюз, твърдеше, че информацията, предоставена от двамата производители от Съюза, е неразбираема и не позволява сравнение с данните на Евростат, които са на разположение на обществеността. По отношение на това твърдение следва да се отбележи, че като се има предвид, че информацията, предоставена от тези двама производители, е специфична за дружеството информация, не е вероятно да съществува обществено достъпен източник, който да даде възможност за извършване на кръстосани проверки.
(132)
Китайската търговска камара и EFDA заявиха, че допълнително предоставената информация е непълна, тъй като някои елементи в таблици 22, 23 и 32-34 все още липсват и следователно не са в съответствие с начина, по който следва да бъдат приложени констатациите на ОУС. Не бяха получени други коментари след разгласяването на тази допълнителна неповерителна информация. Тъй като таблици 32-34 съдържат данни за продажбите и разходите, направени от съответното дружество, тази информация, която по своето естество е поверителна, бе обобщена, за да се предостави информация по отношение на нейното съдържание, без да се разгласява поверителна информация. Другата информация, посочена като липсваща в таблица 22 (доставени видове суровини и обеми на закупените суровини) и таблица 23 (предоставени са само индексирани данни за маржа на печалбата преди облагането с данъци и липсват отделни данни за продажбите в рамките на ЕС и извън него), отново бе предоставена от засегнатото дружество от Съюза, за да се даде възможност да бъде добре разбрана информацията, и отговорът бе добавен към досието, което е на разположение на заинтересованите страни за справка. В заключение се счита, че препоръките на докладите по този въпрос бяха напълно спазени.
(133)
В допълнение EFDA заяви, че таблица 24, предоставена от производител от Съюза, не позволява да се направи заключението, че това дружество е претърпяло значителна вреда, тъй като се наблюдава постоянно нарастване на печалбата, използването на капацитета и производството. Комисията обаче направи отново оценка на вредата, включително на данните за шестимата включени в извадката производители от ЕС, и заключи, че е претърпяна съществена вреда, както е потвърдено в съображение 124 по-горе. Поради това твърдението е неоснователно.
(134)
На последно място, както е посочено в точка 6 от известието за започване, след констатацията по отношение на членове 6.5 и 6.5.1 от Антидъмпинговото споразумение на СТО по отношение на третирането на поверителна информация, на 30 май 2012 г. Комисията разгласи данните на Евростат за общото производство в ЕС на скрепителни елементи, както бе представено първоначално.
8. Други препоръки и решения
(135)
Както се посочва в известието, Комисията разгледа коментарите на страните по разследването относно скрепителните елементи, в които те твърдят, че са били неблагоприятно засегнати от разгласяването на констатациите по отношение на третирането като предприятия, работещи в условията на пазарна икономика, или по отношение на всяка друга препоръка или решение на ОУС. Комисията предостави ИТ на едно дружество в съответствие с препоръките относно член 9, параграф 5 от основния регламент в докладите на ОУС.
Е. РАЗГЛАСЯВАНЕ
(136)
Всички страни бяха информирани относно посочените по-горе констатации. На страните също така бе даден срок да представят коментари и искания след разгласяването на информацията. Вследствие на разгласяването бяха получени няколко коментара.
(137)
От горепосоченото следва, че антидъмпинговите мерки, приложими по отношение на вноса на някои скрепителни елементи от желязо или стомана с произход от Китайската народна република, наложени с Регламент (ЕО) № 91/2009, следва да се запазят и че върху вноса от Bulten Fasteners China следва да бъде наложено мито в размер на 0 %.
Ж. ЗАКЛЮЧЕНИЕ
(138)
Въз основа на изложеното по-горе се стигна до заключението, че вредоносният дъмпинг, установен при първоначалното разследване, се потвърждава. Комисията обаче предостави ИТ на едно дружество в съответствие с препоръките относно член 9, параграф 5 от основния регламент в докладите на ОУС. Следователно член 1, параграф 2 от регламента за налагане на окончателни мерки следва да бъде съответно изменен. Същият член следва също така да бъде изменен, за да се вземат предвид изменените антидъмпингови мита, изчислени за някои от дружествата, изброени в таблицата в член 1, параграф 2 от регламента за налагане на окончателни мерки, както е посочено по-долу:
Производител износител в КНР
Дъмпингов марж
Марж на вредата
Окончателни мерки
Biao Wu Tensile Fasteners Co., Ltd.
43,4 %
99,9 %
43,4 %
Kunshan Chenghe Standard Components Co., Ltd.
63,7 %
79,5 %
63,7 %
Ningbo Jinding Fastener Co., Ltd.
64,3 %
64,4 %
64,3 %
Ningbo Yonghong Fasteners Co., Ltd.
69,7 %
78,3 %
69,7 %
Changshu City Standard Parts Factory и Changshu British Shanghai International Fastener Co., Ltd.
38,3 %
65,3 %
38,3 %
CELO Suzhou Precision Fasteners Co., Ltd.
0,0 %
0,3 %
0,0 %
Golden Horse (Dong Guan) Metal Manufactory Co., Ltd.
22,9 %
133,2 %
22,9 %
Yantai Agrati Fasteners Co., Ltd.
0,0 %
0,0 %
0,0 %
Оказали съдействие производители износители, които не са избрани да участват в извадката
54,1 %
77,5 %
54,1 %
Всички други дружества
74,1 %
85,0 %
74,1 %
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
Таблицата, съдържаща ставките на окончателното антидъмпингово мито, приложимо към нетната цена франко границата на Съюза, преди обмитяване, на продуктите, произведени от дружествата, посочени в член 1, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 91/2009, се заменя със следната таблица:
„Дружество
Мито (%)
Допълнителен код по ТАРИК
Biao Wu Tensile Fasteners Co., Ltd., Shanghai
43,4 %
A924
CELO Suzhou Precision Fasteners Co., Ltd., Suzhou
0,0 %
A918
Changshu City Standard Parts Factory и Changshu British Shanghai International Fastener Co., Ltd., Changshu
38,3 %
A919
Golden Horse (Dong Guan) Metal Manufactory Co., Ltd., Dongguan City
22,9 %
A920
Kunshan Chenghe Standard Components Co., Ltd., Kunshan
63,7 %
A921
Ningbo Jinding Fastener Co., Ltd., Ningbo City
64,3 %
A922
Ningbo Yonghong Fasteners Co., Ltd., Jiangshan Town
69,7 %
A923
Yantai Agrati Fasteners Co., Ltd., Yantai
0,0 %
A925
Bulten Fasteners (China) Co., Ltd., Beijing
0,0 %
A997
Дружествата, посочени в приложение I
54,1 %
A928
Всички други дружества
74,1 %
A999“
Член 2
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Люксембург на 4 октомври 2012 година.
REGOLAMENTO DI ESECUZIONE (UE) N. 924/2012 DEL CONSIGLIO
del 4 ottobre 2012
che modifica il regolamento (CE) n. 91/2009 che istituisce un dazio antidumping definitivo sulle importazioni di determinati elementi di fissaggio in ferro o acciaio originari della Repubblica popolare cinese
IL CONSIGLIO DELL’UNIONE EUROPEA,
visto il trattato sul funzionamento dell’Unione europea,
visto il regolamento (CE) n. 1515/2001 del Consiglio, del 23 luglio 2001, relativo ai provvedimenti che la Comunità può prendere facendo seguito a una relazione adottata dall’organo di conciliazione dell’OMC (DSB) in materia di misure antidumping e antisovvenzioni (1) (il «regolamento di abilitazione dell’OMC»), in particolare l’articolo 1,
vista la proposta presentata dalla Commissione europea, dopo aver sentito il comitato consultivo,
considerando quanto segue:
A. MISURE IN VIGORE
(1)
Il regolamento (CE) n. 91/2009 del Consiglio (2) istituiva un dazio antidumping definitivo sulle importazioni di determinati elementi di fissaggio in ferro o acciaio originari della Repubblica popolare cinese (il «regolamento definitivo»).
B. RELAZIONI ADOTTATE DALL’ORGANO DI CONCILIAZIONE DELL’OMC
(2)
In data 28 luglio 2011, il DSB dell’Organizzazione mondiale del commercio (OMC) ha approvato la relazione dell’organo d’appello e la relazione del panel, modificata dalla relazione dell’organo d’appello, sulla controversia «Comunità europee - Misure antidumping definitive su determinati elementi di fissaggio in ferro o acciaio originari della Cina» (3) (le «relazioni»). Secondo tali relazioni, l’UE ha, tra l’altro, agito in modo incompatibile con:
-
gli articoli 6.10 e 9.2 dell’accordo antidumping dell’OMC per quanto riguarda l’articolo 9, paragrafo 5, del regolamento (CE) n. 1225/2009 del Consiglio, del 30 novembre 2009, relativo alla difesa contro le importazioni oggetto di dumping da parte di paesi non membri della Comunità europea (4) («regolamento di base»), applicato nell’inchiesta sulle importazioni di determinati elementi di fissaggio in ferro o acciaio originari della Repubblica popolare cinese («inchiesta sugli elementi di fissaggio»),
-
gli articoli 6.4, 6.2 e 2.4 dell’accordo antidumping dell’OMC riguardo a taluni aspetti della determinazione del dumping nell’inchiesta sugli elementi di fissaggio,
-
l’articolo 4.1 dell’accordo antidumping dell’OMC per quanto riguarda la definizione di industria dell’UE nell’inchiesta sugli elementi di fissaggio,
-
gli articoli 3.1 e 3.2 dell’accordo antidumping dell’OMC per quanto riguarda il volume delle importazioni oggetto di dumping di cui tener conto nell’inchiesta sugli elementi di fissaggio,
-
gli articoli 3.1 e 3.5 dell’accordo antidumping dell’OMC per quanto riguarda l’analisi del nesso di causalità nell’inchiesta sugli elementi di fissaggio, e
-
gli articoli 6.5 e 6.5.1 dell’accordo antidumping dell’OMC per quanto riguarda il trattamento delle informazioni riservate nell’inchiesta sugli elementi di fissaggio.
C. PROCEDURA
(3)
In data 6 marzo 2012, in applicazione del regolamento di abilitazione dell’OMC, fu aperto un riesame mediante pubblicazione di un avviso (5) nella Gazzetta ufficiale dell’Unione europea («avviso di apertura»). La Commissione europea ha informato le parti interessate all’inchiesta, sfociata nel regolamento (CE) n. 91/2009 del Consiglio («l’inchiesta iniziale»), del riesame e del modo in cui si debba tener conto delle conclusioni delle relazioni riguardo al regolamento definitivo.
D. PRODOTTO IN ESAME
(4)
Il prodotto in esame è costituito da determinati elementi di fissaggio in ferro o acciaio non inossidabile, cioè viti per legno (tirafondi esclusi), viti autofilettanti, altre viti e bulloni con capocchia (con rispettivi dadi o rondelle, ma escluse le viti ottenute filettando barre, aste, profili o fili, a sezione piena, con stelo di spessore non superiore a 6 mm ed esclusi viti e bulloni destinati a fissare elementi delle strade ferrate) e rondelle, originari della Repubblica popolare cinese (in prosieguo «elementi di fissaggio» o «prodotto in esame»).
(5)
Il prodotto in esame è attualmente classificato ai codici NC 7318 12 90, 7318 14 91, 7318 14 99, 7318 15 59, 7318 15 69, 7318 15 81, 7318 15 89, ex 7318 15 90, ex 7318 21 00 ed ex 7318 22 00.
(6)
Riguardo al prodotto in esame e al prodotto simile, le relazioni non modificano i risultati esposti ai considerando da 40 a 57 del regolamento definitivo.
E. NUOVE CONCLUSIONI BASATE SULLE RELAZIONI
(7)
Come indicato nell’avviso di apertura, la Commissione ha riesaminato le risultanze definitive dell’inchiesta iniziale tenendo conto delle raccomandazioni e delle decisioni del DSB. L’esame si è basato sulle informazioni raccolte nel corso dell’inchiesta iniziale e su quelle raccolte dopo la pubblicazione dell’avviso.
(8)
L’inchiesta iniziale relativa al dumping e al pregiudizio copriva il periodo compreso tra il 1o ottobre 2006 e il 30 settembre 2007 («periodo dell’inchiesta», o «PI»). In relazione ai parametri attinenti alla valutazione del pregiudizio, sono stati analizzati i dati relativi al periodo compreso tra il 1o gennaio 2003 e la fine del periodo dell’inchiesta («periodo in esame»).
(9)
Il presente regolamento mira a correggere gli aspetti del regolamento definitivo ritenuti incompatibili dal DSB nelle relazioni da esso approvate e a rendere conforme il regolamento definitivo alle raccomandazioni e alle decisioni del DSB.
1. Trattamento individuale: applicazione dell’articolo 9, paragrafo 5, nel regolamento definitivo
(10)
La presente sezione contiene le nuove conclusioni dell’inchiesta iniziale, in merito alle seguenti raccomandazioni e decisioni delle relazioni, secondo cui l’UE ha agito in modo incompatibile con gli articoli 6.10 e 9.2, dell’accordo antidumping dell’OMC, per quanto riguarda l’articolo 9, paragrafo 5, del regolamento di base applicato nell’inchiesta iniziale sugli elementi di fissaggio.
(11)
Come indicato ai considerando 81 e 84 del regolamento definitivo, i 5 produttori esportatori inclusi nel campione e i 3 produttori esportatori esaminati individualmente che hanno chiesto il trattamento individuale («TI»), soddisfano tutti i requisiti per la concessione del TI ai sensi dell’articolo 9, paragrafo 5, del regolamento di base. Come indicato ai considerando 62 e 78 del regolamento definitivo, 4 produttori esportatori in origine facenti parte del campione e una impresa cui è stato concesso l’esame individuale, sono stati considerati imprese che non hanno collaborato, non avendo presentato durante l’inchiesta informazioni coerenti con gli elementi di prova.
(12)
Alla luce di quanto raccomandano le relazioni, riguardo all’articolo 9, paragrafo 5 del regolamento di base, la Commissione ha invitato i produttori esportatori della Repubblica popolare cinese a manifestarsi e a fornire le necessarie informazioni per riesaminare la loro attuale situazione e se le loro esportazioni verso l’UE sono soggette alle misure antidumping vigenti sulle importazioni di determinati elementi di fissaggio in ferro o acciaio originari della Repubblica popolare cinese; ed essi si sono sentiti scoraggiati dal collaborare e dal chiedere il TI nell’inchiesta iniziale, ritenendo eccessivi gli oneri amministrativi o di non soddisfare tutti i criteri di cui all’articolo 9, paragrafo 5, del regolamento di base.
(13)
La Commissione ha invitato tali produttori a precisare se essi si sono sentiti scoraggiati dal collaborare e dal chiedere il TI nell’inchiesta iniziale poiché ritenevano eccessivi gli oneri amministrativi o perché pensavano di non soddisfare tutti i criteri di cui all’articolo 9, paragrafo 5, del regolamento di base. Tali parti interessate sono state invitate a manifestarsi entro 30 giorni dalla pubblicazione dell’avviso di apertura e di fornire le 2 informazioni che seguono:
-
se essi si sono sentiti scoraggiati dal collaborare e dal chiedere il TI al momento dell’apertura dell’inchiesta iniziale; e
-
dare informazioni sulle quantità esportate nell’UE e sui prezzi d’esportazione per il PI cui si è riferita l’inchiesta iniziale.
(14)
Alcuni produttori esportatori della RPC hanno espresso preoccupazioni sulla procedura di attuazione delle relazioni del DSB, descritta nell’avviso di apertura e sottolineano soprattutto che, per loro, le scadenze pubblicate sono troppo brevi. Essi lamentano anche un indebito onere amministrativo a carico dei produttori esportatori, il cui effetto dissuasivo impedisce loro di ricevere un TI.
(15)
Le preoccupazioni espresse da tali produttori esportatori sono state ritenute infondate. Per la Commissione le scadenze sono adeguate rispetto agli oneri amministrativi e alla quantità, minima, di informazioni richieste. L’avviso di apertura spiegava che si sarebbe preso in considerazione il riesame della situazione attuale di un produttore esportatore solo se la domanda avesse contenuto le seguenti informazioni:
-
una semplice dichiarazione dalla quale risulti che il produttore/esportatore si è sentito scoraggiato e non ha perciò né collaborato né chiesto il TI, e
-
cifre sommarie, dalle quali risulti che egli ha esportato il prodotto in esame verso l’UE durante il periodo dell’inchiesta iniziale.
(16)
Il solo scopo perseguito dalla richiesta di tali informazioni era quello di permettere alla Commissione di individuare i produttori esportatori che avrebbero potuto collaborare e chiedere il TI durante l’inchiesta iniziale, ma sono stati scoraggiati dal farlo. Una scadenza di 30 giorni basta per rispondere alla richiesta di una semplice dichiarazione e di cifre sommarie e non è un onere amministrativo sproporzionato. La Camera di commercio cinese e un produttore esportatore cinese hanno affermato che, chiedendo le informazioni di cui al considerando 15, la Commissione ha imposto condizioni ai produttori esportatori cinesi sebbene il TI debba essere concesso come norma ai sensi degli articoli 6.10 e 9.3 dell’accordo antidumping dell’OMC. Tale approccio era contrario alle raccomandazioni contenute nelle relazioni del DSB e le parti hanno invitato la Commissione a contattare d’ufficio i produttori esportatori cinesi e a indicare che sarebbe stato loro concesso il TI. In proposito, la Commissione, pubblicando l’avviso di apertura - inviato a tutti i produttori esportatori noti, alle loro associazioni di categoria e alle autorità nazionali - ritiene di aver contattato tutti i produttori esportatori cinesi e di averli invitati a manifestarsi entro 30 giorni se avessero esportato durante il periodo dell’inchiesta iniziale e se non si fossero manifestati il tale periodo. Quest’ultima questione non va considerata come una «condizione» nel senso di un «test» come pretendono le suddette parti, ma piuttosto come la rilevazione del fatto che essi sono stati effettivamente interessati dall’inchiesta iniziale. Si osservi infine che le domande sui prodotti esportati mirano a verificare se occorra modificare il campione iniziale e non sono legate alla concessione del TI. Questa argomentazione è stata perciò respinta.
(17)
Delle 15 imprese che si sono manifestate a seguito della pubblicazione dell’avviso di apertura e che hanno posto interrogativi entro i termini stabiliti:
-
10 imprese erano produttori esportatori che si erano già manifestati e che hanno collaborato all’inchiesta iniziale. Ciò dimostra che non sono stati scoraggiati dal collaborare e dalla richiesta del TI nell’inchiesta iniziale; la loro situazione non può perciò essere riveduta nel quadro del riesame attuale. Una delle 10 imprese che aveva chiesto il riesame dei suoi dazi è stata invitata a presentare alla Commissione una nuova domanda di riesame ai sensi dell’articolo 11, paragrafo 3, del regolamento di base,
-
1 impresa era un nuovo esportatore (non aveva cioè esportato verso l’UE durante l’inchiesta iniziale). Tale impresa non era stata perciò in grado di cooperare e di chiedere il TI nell’inchiesta iniziale. L’impresa è stata informata sui modi per ottenere il trattamento riservato ai nuovi produttori esportatori, ai sensi dell’articolo 2 del regolamento definitivo,
-
2 imprese sono state considerate non come produttori esportatori ma come società commerciali e sono state quindi informate della loro esclusione dal presente riesame,
-
2 produttori esportatori sostenevano di aver rispettato i criteri e hanno chiesto che la loro situazione fosse riesaminata. Successivamente, una di esse ha però ritirato la propria domanda di riesame.
(18)
La società che hanno posto interrogativi hanno avuto la possibilità di presentare le loro osservazioni sulle informazioni da esse ottenute.
(19)
È stato accertato che il produttore esportatore, che sosteneva di soddisfare i criteri e chiedeva di riesaminare la sua situazione, rientrava effettivamente nei criteri di cui al punto 1 dell’avviso di apertura. Il medesimo ha anche chiesto ai sensi dell’articolo 17, paragrafo 3, del regolamento di base, un esame individuale affermando che se non si fosse lasciato scoraggiare dal cooperare durante l’inchiesta iniziale, avrebbe chiesto tale trattamento. Poiché nel corso dell’inchiesta iniziale, tutti i produttori esportatori che avevano presentato tale richiesta erano stati esaminati individualmente, la sua richiesta è stata accolta per motivi di parità di trattamento.
(20)
In data 6 giugno 2012 è stato pubblicato un avviso (6), che annunciava il riesame della situazione attuale per questo produttore esportatore, Bulten Fasteners (China) Co., Ltd («BFC»). Il volume delle esportazioni di questo produttore esportatore durante il PI è stato inferiore allo 0,4 % del totale delle esportazioni originarie della RPC durante il PI. Alla luce di quanto precede, la Commissione ha ritenuto che non vi fosse motivo di modificare il campione originale dei produttori esportatori. Al produttore esportatore della RPC e alle sue società collegate nella UE, che rivendevano il prodotto in esame durante il PI iniziale è stato inviato un questionario.
(21)
La Commissione ha raccolto e verificato tutte le informazioni ritenute necessarie per determinare il dumping e ha svolto accertamenti presso le sedi delle seguenti società collegate:
-
Bulten Sweden AB, Göteborg, Svezia
-
Bulten GmbH, Bergkamen, Germania
(22)
La Commissione ritiene che a BFC debba essere concesso il TI in conformità alle raccomandazioni, sull’articolo 9, paragrafo 5, del regolamento di base, contenute nelle relazioni del DSB.
2. Aspetti particolari di determinazione del dumping nelle inchieste sugli elementi di fissaggio
(23)
La presente sezione contiene le nuove conclusioni dell’inchiesta iniziale, in merito alle seguenti raccomandazioni e decisioni delle relazioni, secondo cui l’UE ha agito in modo incompatibile con gli articoli 6.4, 6.2 e 2.4 dell’accordo antidumping dell’OMC, riguardo a taluni aspetti della determinazione del dumping nell’inchiesta iniziale sugli elementi di fissaggio.
(24)
Nel quadro del dialogo con alcuni produttori esportatori e con la Camera di commercio cinesi, sono state fornite alle parti informazioni più dettagliate sulle caratteristiche dei prodotti venduti dal fabbricante indiano che ha collaborato all’inchiesta per tener conto delle raccomandazioni del DSB dell’OMC riguardo agli articoli 6.4, 6.2 e 2.4 dell’accordo antidumping dell’OMC, menzionato ai considerando da 28 a 53. Le informazioni riguardavano soprattutto le caratteristiche del prodotto considerate pertinenti per determinare il valore normale e usate nella comparazione con il prodotto in esame, cioè il fatto che le vendite sul mercato interno dell’India erano state divise in «normali» e «speciali» e che era stata identificata la classe di resistenza di ciascuna transazione. Per ogni classe di resistenza identificata nella tabella dei numeri di controllo del prodotto (tabella NCP) (product control number - PCN table) è stato quindi calcolato il valore normale al kg.
(25)
La Commissione si è concentra su 2 elementi fondamentali della comparazione, cioè la classe di resistenza e gli elementi di fissaggio normali rispetto a quelli speciali, come indicato ai considerando da 48 a 50 del regolamento definitivo. La distinzione tra normale e speciale venne aggiunta durante l’inchiesta come nuovo elemento di comparazione e la classe di resistenza venne usata come secondo criterio principale di comparazione, dato che la maggior parte dei produttori esportatori cinesi stessi l’aveva indicato durante l’inchiesta iniziale.
(26)
Come indicato al considerando 56 del regolamento definitivo, elementi di fissaggio normali fabbricati nel paese di riferimento possono essere comparati con elementi di fissaggio esportati verso la UE dai produttori della RPC inclusi nel campione, poiché hanno le stesse caratteristiche fisiche e tecniche dei prodotti esportati dalla RPC.
(27)
Il valore normale era espresso franco fabbrica, adattato per tener conto dell’effetto sul prezzo della fase controllo di qualità, effettuata in India ma non in Cina. Esistono perciò 2 elenchi di valori normali in Yuan cinesi (CNY) al kg per classe di resistenza: uno per gli elementi di fissaggio normali, uno per quelli speciali.
2.1. Nota informativa del 30 maggio 2012
(28)
In data 30 maggio 2012 sono state comunicate a tutte le parti interessate informazioni aggiuntive sui tipi di prodotti usati per comparare prezzo di esportazione e valore normale. Come risulta dall’avviso di apertura, a tutte le parti interessate sono state fornite informazioni più precise sulle caratteristiche del prodotto, giudicate pertinenti ai fini della determinazione del valore normale.
(29)
Il contenuto della nota informativa si riferiva al valore normale calcolato in base ai prezzi del prodotto in esame venduto sul mercato interno dal fabbricante indiano che ha collaborato all’inchiesta. In conformità all’articolo 2, paragrafo 7, lettera a), del regolamento di base, il valore normale per i produttori esportatori cui non è stato concesso il TEM si calcola in base ai prezzi o al valore costruito in un paese di riferimento. Rispondendo al questionario, 2 produttori indiani hanno accettato di collaborare. I dati forniti nelle risposte al questionario sono stati verificati presso le due società in questione. Una sola impresa ha tuttavia fornito dati sufficientemente dettagliati da poter servire come base per fissare il valore normale.
(30)
Come indicato al considerando 90 del regolamento definitivo, «numerosi importatori ed esportatori hanno messo in dubbio l’opportunità di utilizzare i dati di quest’ultimo produttore indiano i) giudicando le quantità prodotte e vendute sul mercato interno indiano da tale produttore non rappresentative dei quantitativi esportati dalla RPC verso la Comunità; e ii) osservando che tale produttore indiano intratteneva relazioni commerciali con uno dei produttori comunitari favorevoli alla denuncia. A questo riguardo va rilevato che i) i volumi di vendita del produttore indiano sono stati considerati sufficientemente rappresentativi da consentire la fissazione di valori normali affidabili; e che ii) il fatto che il produttore del paese di riferimento intrattenga relazioni con un produttore comunitario favorevole alla denuncia non rende irragionevole la scelta del paese di riferimento. Si è anche osservato che tali relazioni sono state stabilite al termine del periodo dell’inchiesta. In considerazione di quanto precede e in mancanza di collaborazione da parte di produttori di altri paesi terzi la scelta dell’India quale paese di riferimento è stata considerata ragionevole.»
(31)
Date le condizioni di concorrenza e di apertura del mercato indiano e poiché il produttore indiano che ha collaborato vendeva tipi di prodotto comparabili a quelli esportati dai produttori esportatori della RPC, si è concluso che l’India fosse un paese terzo a economia di mercato idoneo ai sensi dell’articolo 2, paragrafo 7 del regolamento di base.
(32)
La nota informativa dichiarava che i dati relativi alle vendite sul mercato interno coprivano il periodo dell’inchiesta ma senza numero di controllo del prodotto (NCP). Il produttore indiano è stato tuttavia in grado di identificare la classe di resistenza degli elementi di fissaggio venduti e se essi fossero «normali» o «speciali» ai sensi della definizione del regolamento definitivo. All’inizio dell’inchiesta, quando fu creato l’NCP, la necessità di distinguere tra elementi di fissaggio «normali «e «speciali» non esisteva ancora.
(33)
La Commissione notò tuttavia che la distinzione incideva sulla comparabilità dei prezzi; questi dati furono perciò chiesti al produttore indiano, che li fornì. Le vendite sul mercato interno indiano vennero perciò suddivise in vendite «normali» e «speciali» e fu poi identificata la classe di resistenza di ciascuna transazione. Fu poi calcolato un valore normale al kg per ciascuna classe di resistenza identificata nella tabella NCP.
(34)
Non si usarono le altre caratteristiche dell’NCP originale non solo perché il produttore indiano non poté fornire dati a questo livello di dettaglio ma anche per le seguenti ragioni:
-
diametro e lunghezza non si considerarono pertinenti poiché l’analisi avvenne in base al peso tenendo quindi automaticamente conto di eventuali differenze dovute a diversità di diametro o di lunghezza dell’elemento di fissaggio,
-
il prodotto indiano e gli elementi di fissaggio cinesi non sembravano differenziarsi per la presenza di cromo nel rivestimento o di un rivestimento in genere - cioè, di un indicatore di galvanizzazione,
-
riguardo all’unico elemento restante dell’NCP, il codice NC, si ritenne che non fosse un indicatore affidabile poiché né le autorità cinesi né quelle indiane, al contrario di quelle UE, distinguono tra i 10 codici della NC per definire il prodotto in esame.
(35)
La Commissione si è pertanto concentrata su 2 fondamentali differenze tra i prodotti: da un lato, la classe di resistenza; dall’altro, elementi di fissaggio «normali» e «speciali» come indicatori di differenze di clientela e di qualità.
(36)
Il valore normale è stato espresso franco fabbrica, meno un adattamento per tener conto dell’effetto sul prezzo della fase controllo di qualità, effettuata in India ma non in Cina. Esistono perciò 2 elenchi di valori normali in Yuan cinesi (CNY) al kg per classe di resistenza: uno per gli elementi di fissaggio normali, uno per quelli speciali.
(37)
La Commissione ha informato le parti interessate che il valore normale non ha potuto essere comunicato poiché riguarda il prezzo confidenziale di un unico produttore indiano sul mercato interno. Le parti interessate sono state tuttavia informate del fatto che il valore normale «standard» per un elemento di fissaggio appartenente alla classe di resistenza 8.8 («G» nella tabella NCP), cioè un tipo standard comunemente esportato dai produttori cinesi, oscilla tra i 9 e i 12 CNY, franco fabbrica al kg.
2.2. Osservazioni pervenute sulla nota informativa del 30 maggio 2012
(38)
1 importatore e 4 produttori/esportatori hanno sostenuto che il tempo dato alle parti per commentare le informazioni aggiuntive (10 giorni) fosse troppo breve. La Commissione ritiene invece sufficiente la scadenza concessa dato che le informazioni fornite sono una semplice aggiunta a quelle già comunicate nel regolamento definitivo, alla fine dell’inchiesta iniziale. Il tempo concesso per esaminare le informazioni aggiuntive e presentare le proprie osservazioni su di esse è perciò ritenuto ragionevole.
(39)
Alcune parti hanno sostenuto che la Commissione aveva affermato che per calcolare il valore normale non esistessero nuove informazioni sulle caratteristiche fisiche diverse dalla classe di resistenza dei prodotti. Questa argomentazione va respinta. In quella fase del riesame, la Commissione stava semplicemente chiarendo il modo con cui era stato calcolato il valore normale durante l’inchiesta iniziale. È importante sottolineare che la «resistenza» era stata identificata come caratteristica pertinente dai produttori esportatori cinesi. Ciò non significa tuttavia che la Commissione non disponesse di informazioni su altre caratteristiche fisiche.
(40)
Le stesse parti hanno affermato che, nelle audizioni, la Commissione aveva dichiarato che, riguardo a possibili aggiustamenti da apportare per comparare valore normale e prezzi all’esportazione, si sarebbe preferito un aggiustamento sulla base di un’analisi del prezzo piuttosto che di un’analisi dei costi. La Commissione si era limitata a chiarire che, ai sensi dell’articolo 2, paragrafo 10, del regolamento di base, la comparazione andasse effettuata tenendo nel debito conto le differenze che influiscono sulla comparabilità dei prezzi e non le differenze nei costi.
(41)
Di conseguenza, le stesse parti hanno ribadito la loro richiesta di aggiustamenti che tenessero conto di differenze nei costi di produzione, basate sul consumo efficiente delle materie prime, delle vergelle, dell’elettricità, dell’autogenerazione di elettricità, della produttività per dipendente, su livelli di profitto ragionevoli e su differenze nei macchinari. Come indicato sopra, l’articolo 2, paragrafo 10, del regolamento di base si riferisce al prezzo e non ai costi. Le parti in questione non hanno provato che le presunte differenze nei costi si fossero tradotte in differenze di prezzo. Nelle inchieste relative a economie in transizione come la Cina, si ricorre a un paese di riferimento per impedire che nei paesi a economia non di mercato si tenga conto di prezzi e costi che non siano il normale risultato delle forze di mercato. Per calcolare il valore normale, ci si serve pertanto di surrogati dei costi e dei prezzi forniti da produttori in economie di mercato funzionanti. Si respingono pertanto le domande di aggiustamenti che tengano conto di differenze nei costi di produzione.
(42)
Le parti hanno inoltre sostenuto che le informazioni aggiuntive date il 30 maggio 2012 riguardo alle caratteristiche dei prodotti venduti dal fabbricante indiano sarebbero incomplete perché mancanti di informazioni sulle seguenti questioni: differenze relative al tipo di elemento di fissaggio, rivestimento e uso del cromo, diametro e lunghezza, tracciabilità, conformità alla norma ISO 9000, unità del tasso di difettosità e altri aspetti riguardanti durezza, curvatura, resistenza all’impatto e altri coefficienti di attrito. Esse hanno chiesto chiarimenti sui motivi per i quali le altre caratteristiche dell’NCP originale non sono state giudicate pertinenti. Si tratta di questioni spiegate in 2 note informative inviate il 5 luglio e incluse nella documentazione consultabile da tutte le parti interessate l’11 luglio 2012.
2.3. Nota informativa del 5 luglio 2012
(43)
In seguito alla richiesta di informazioni aggiuntive formulata dalle parti (cfr. considerando (42), il 5 luglio 2012 veniva inviata a tutte le parti interessate una seconda nota informativa. In essa, sono state fornite le seguenti informazioni aggiuntive:
-
una tabella che illustra la gamma dei livelli dei prezzi dei valori normali calcolati per classe di resistenza degli elementi di fissaggio venduti sul mercato interno indiano, a clienti indipendenti, dall’unico produttore indiano che ha collaborato all’inchiesta. Era stato anche precisato che la maggior parte delle esportazioni dei produttori cinesi appartiene alla classe di resistenza «G»,
-
un’analisi approfondita dei dati in India ha rivelato che gli elementi di fissaggio «normali» venduti sul mercato interno sono stati galvanizzati e appartengono al codice NCP «A». La Commissione ha perciò proposto di comparare il valore normale con il tipo di rivestimento «A» per i modelli esportati.
-
Dopo un’analisi manuale dei dati sui prezzi vigenti nel mercato interno indiano, sono state estratte informazioni sul diametro e la lunghezza dal testo della codificazione delle vendite, usato utilizzato dal produttore indiano. Per consentire una comparazione con le esportazioni delle imprese cinesi, i dati sono stati sintetizzati in una gamma per distinguere fra le principali dimensioni del prodotto:
Indicatore
Diametro
Lunghezza
piccolo
da M4 a M10
da 0 a 100 mm
medio
da M12 a M20
da 100 a 200 mm
grande
da M22 a M30
da 200 a 300 mm
-
La Commissione ha perciò proposto di affinare ulteriormente il valore normale con questi dati e calcolare i margini di dumping in base ad esso. Se degli elementi di fissaggio esportati non rientrano in una delle gamme indicate, non vengono usati per calcolare il dumping. Ciò ha riguardato sono una minima parte delle esportazioni.
-
La Commissione ha fornito come riferimento la proposta di revisione dell’NCP:
Indicatore
Descrizione
NCP
normale/speciale
elementi di fissaggio normali
S
elementi di fissaggio speciali
P
Classe di resistenza
3,6
A
4,6
B
4,8
C
5,6
D
5,8
E
6,8
F
8,8
G
9,8
H
10,9
I
12,9
J
Rivestimento
rivestimento galvanizzato
A
Diametro
da M4 a M10
S
da M12 a M20
M
da M22 a M30
L
Lunghezza
da 0 a 100 mm
S
da 101 a 200 mm
M
da 201 a 300 mm
L
-
La Commissione ha compilato una rassegna dei margini di dumping modificati in conformità alla proposta della nota informativa, facendo notare che tali margini antidumping riveduti non sono automaticamente dazi antidumping che sarebbe soggetti alla regola del dazio inferiore.
-
Infine, sono state fornite le nuove tabelle 22, 23, 32, 33 e 34 di un produttore UE in risposta a osservazioni formulate da alcune parti interessate secondo cui le informazioni aggiuntive di cui alla nota informativa del 30 maggio 2012 sarebbero incomplete perché alcuni elementi mancano o non sono riassunti correttamente.
2.4. Osservazioni sulla nota informativa del 5 luglio 2012
(44)
Alcune parti hanno chiesto informazioni aggiuntive sul livello dei prezzi del valore normale. Come indicato al considerando 82, il livello dei prezzi non poteva essere comunicato alle parti interessate perché informazione riservata sui prezzi di un unico produttore di riferimento. In data 5 luglio 2012, fu tuttavia resa nota, ai produttori esportatori cinesi che l’avevano chiesta, una versione non riservata del valore normale per classe di resistenza degli elementi di fissaggio normali; ora si trova anche nella documentazione consultabile dalle parti interessate. In tale nota, la Commissione pubblicava una tabella sulla gamma dei livelli dei prezzi dei valori normali calcolati per classe di resistenza degli elementi di fissaggio venduti sul mercato interno indiano, a clienti indipendenti, dall’unico produttore indiano che ha collaborato all’inchiesta.
(45)
Alcune parti hanno poi sostenuto di essere stati informate dalla Commissione durante un’audizione svoltasi il 26 giugno 2012 del fatto che le vendite sul mercato interno indiano avevano 2 tipi di rivestimento, «A» e «B», conformi alla tabella NCP usata nell’inchiesta iniziale. Questa argomentazione è priva di fondamento. La Commissione informò le parti che in quella fase del riesame essa stava esaminando i tipi di rivestimento usati dal produttore indiano su elementi di fissaggio normali. In una successiva audizione del 3 luglio 2012 e per mezzo di una nota informativa inserita nella documentazione consultabile dagli interessati l’11 luglio 2012, tutte le parti sono state informate che il produttore indiano usa per fabbricare elementi di fissaggio normali, un rivestimento di tipo «A».
(46)
Durante un’audizione svoltasi l’11 luglio 2012, le stesse parti chiesero alla Commissione di spiegare come il produttore indiano avesse ripartito il valore normale tra gli elementi di fissaggio normali e quelli speciali. La Commissione rispose che ciò era avvenuto sulla base dei nomi dei clienti. Come emerge tuttavia dal verbale del consigliere-auditore della DG Commercio, alla fine dell’audizione la Commissione dichiarò che avrebbe chiarito la questione, cosa che fece con una successiva nota informativa del 13 luglio 2012, inviata alle parti che avevano partecipato all’audizione e inserita nella documentazione non riservata che tutte le parti interessate possono consultare. La dichiarazione delle suddette parti interessate, secondo cui la Commissione avrebbe affermato che «la ripartizione del valore normale tra elementi di fissaggio normali e speciali era avvenuta tra l’altro in base ai nomi dei clienti» è perciò incompleta perché su tale questione sono state fornite maggiori informazioni, come indicato nel considerando successivo.
(47)
Sulla differenza tra elementi di fissaggio normali e speciali, la nota della Commissione del 13 luglio 2012 spiegava che «non si può escludere che anche l’industria automobilistica usi elementi di fissaggio normali per determinate applicazioni». Alcune parti hanno ipotizzato che la Commissione ritenesse di poter considerare normali anche gli elementi di fissaggio nel settore automobilistico. Questa argomentazione è priva di fondamento. Come spiega chiaramente la nota, la dichiarazione della Commissione è stata fatta in mancanza di un elenco di clienti del produttore indiano. Come tuttavia assodato nell’inchiesta iniziale e come spiegato alla sezione 2.7, i costruttori automobilistici, per ragioni commerciali e di qualità, ordinano sempre elementi di fissaggio progettati in modo tale da soddisfare la norma ISO dell’industria. Tutti gli elementi di fissaggio destinati al settore automobilistico sono perciò considerati «speciali» dai fabbricanti di elementi di fissaggio, anche in India, stando alle informazioni disponibili sui siti dei costruttori automobilistici indiani. Poiché il produttore indiano ha chiaramente definito come «elementi di fissaggio speciali» tutte le parti fabbricate secondo un modello personalizzato, la Commissione ritiene che gli elementi di fissaggio normali destinati all’industria automobilistica siano stati esclusi dall’elenco degli elementi di fissaggio normali fornito durante l’inchiesta iniziale.
(48)
La Camera di commercio cinese e un produttore esportatore cinese hanno avanzato obiezioni simili riguardo alla possibile inclusione nel valore normale di elementi di fissaggio destinati al settore automobilistico aggiungendo che elementi di fissaggio del settore automobilistico non fabbricati in base a progetti personalizzati devono superare speciali controlli di qualità o rispettare requisiti di tracciabilità che li rendono più costosi e, di solito, sono considerati elementi di fissaggio speciali. Essi hanno sostenuto che le conclusioni della Commissione, secondo cui elementi di fissaggio destinati ad applicazioni finali sofisticate anche se non fabbricati su disegno dell’utente andrebbero comunque ritenuti elementi di fissaggio speciali, sono infondate e che la Commissione, violando il principio dell’equo confronto, ha quindi agito in modo incompatibile con l’articolo 2, paragrafo 10, del regolamento di base. Essi ritengono inoltre che le conclusioni della Commissione sulla ripartizione effettuata dal produttore indiano non sono confermate da una visita di verifica in loco. Alla luce di quanto sopra, essi chiedono alla Commissione di riesaminare la distinzione tra elementi di fissaggio normali e speciali e se ciò non fosse possibile, di ricorrere a una diversa serie di dati sul valore normale.
(49)
Il ragionamento della Commissione riguardo alla distinzione tra elementi di fissaggio normali e speciali è già stato illustrato nel considerando 47. Riguardo all’addebito secondo cui la ripartizione effettuata dal produttore indiano non sarebbe stata verificata, la Commissione ha esaminato l’elenco delle vendite con una serie di prove in loco (verifica approfondita di un campione di operazioni di vendita, incluse nell’elenco delle vendite, per verificarne l’esattezza) secondo le abituali pratiche di verifica. La successiva ripartizione dell’elenco delle vendite fornito dal produttore indiano è stata poi comparata con un livello di prezzi medio della ripartizione, come indicato nella suddetta nota. L’affermazione secondo cui la Commissione ha accettato acriticamente i dati forniti dal produttore indiano è pertanto infondata.
(50)
Inoltre, i criteri usati dal produttore indiano per definire gli elementi di fissaggio speciali, realizzati cioè su disegno del cliente come indicato al considerando (47), danno sufficienti garanzie di attendibilità dei dati. Nell’inchiesta iniziale la Commissione aveva già effettuato un aggiustamento del valore normale per tener conto di controlli di qualità effettuati dal fabbricante indiano che non sono stati riscontrati presso i produttori cinesi inclusi nel campione. Date le circostanze, la Commissione non ritiene necessario ricorrere a un altra serie di dati per il valore normale, come suggerito dalle parti in questione. Infine, come indicato al considerando 89 del regolamento definitivo, malgrado gli sforzi della Commissione, nessun altro produttore di qualsivoglia paese di riferimento si è offerto di collaborare al procedimento.
(51)
Riguardo all’uso dei dati del produttore indiano del paese di riferimento per determinare il valore normale, l’associazione dei distributori europei (Association of European Distributors - EFDA) ha sostenuto che il metodo era inadeguato, poiché per gamma di prodotti, volume di produzione, profilo dei clienti, sistema di distribuzione e posizione di mercato la sua situazione non era comparabile a quella dei produttori esportatori cinesi. Essa afferma inoltre che i prezzi cinesi sono bassi grazie ai volumi di produzione elevati di prodotti standard in quanto sono produttori specializzati ed efficienti. E ha chiesto ulteriori informazioni sui prezzi del produttore indiano e sul volume di produzione degli elementi di fissaggio normali. A sostegno della propria posizione, l’EFDA ha infine presentato dati Eurostat secondo cui una comparazione sui prezzi all’esportazione della RPC e dell’India per 2 codici specifici della NC mostrerebbe che le esportazioni indiane di tali prodotti erano meno del 4 % di quelle della RPC e che l’India non è un fornitore credibile di tali prodotti per i mercati di esportazione.
(52)
Sull’adeguatezza della scelta della produttore indiano del paese di riferimento, si rimanda all’ultima parte del considerando 49. L’affermazione generica, che i prezzi d’esportazione cinesi beneficiano di volumi di produzione elevati, non è comprovata né quantificata in modo da contribuire utilmente all’analisi svolta in questa fase del riesame. In merito alla richiesta di ulteriori informazioni sui dati del produttore indiano si rimanda al considerando 82 sulla riservatezza. In merito all’affermazione secondo cui le esportazioni dall’India sono diverse da quelle dalla RPC e perciò inadatte al calcolo del valore normale durante e dopo il PI, ciò che interessa, secondo il regolamento di base, è il prezzo praticato dall’India sul mercato nazionale e non i suoi prezzi all’esportazione. Queste affermazioni dell’EFDA sono pertanto infondate.
(53)
La Camera di commercio cinese e un produttore esportatore cinese hanno espresso dubbi sul rivestimento applicato dal produttore indiano e hanno chiesto alla Commissione di spiegare in che modo le informazioni riservate abbiano offerto una prova inconfutabile del fatto che il produttore indiano vendesse elementi di fissaggio galvanizzati solo sul suo mercato interno. Durante la verifica, il produttore indiano ha provato alla Commissione che gli elementi di fissaggio normali venduti sul mercato interno erano galvanizzati e corrispondevano al rivestimento di tipo «A» dell’NCP originale. In queste circostanze, la Commissione ritiene che le prove raccolte nel fascicolo siano sufficienti per concludere che gli elementi di fissaggio venduti sul mercato interno erano galvanizzati. In proposito, è stato applicato un aggiustamento per la differenza di cromo, come indicato al considerando 81.
2.5. Ulteriori informazioni chieste dopo la nota informativa del 5 luglio 2012
(54)
Alcuni produttori esportatori hanno chiesto ulteriori chiarimenti e informazioni, tese a formalizzare un’eventuale domanda di modifica del margine di dumping fissato per essi nell’inchiesta iniziale, in base alle seguenti considerazioni:
a)
caratteristiche dei «tipi di prodotto» usate (codici NC, classe di resistenza, prodotti normali e speciali) per calcolare il valore normale;
b)
ulteriori informazioni riguardo alle caratteristiche dei prodotti venduti dal produttore indiano e usati per calcolare il valore normale;
c)
motivi che hanno impedito di usare le altre caratteristiche dell’NCP originale; e
d)
aggiustamenti da apportare per differenze delle caratteristiche fisiche.
(55)
Riguardo al punto a), come indicato nella nota informativa del 30 maggio 2012, la classe di resistenza degli elementi di fissaggio venduti dal produttore indiano che ha collaborato all’inchiesta ha rappresentato l’indicatore di resistenza dell’NCP usato nel questionario inviato a tutte le parti. La classe di resistenza è stata identificata con lo stesso elemento fondamentale dell’NCP usato dal produttore indiano negli elenchi delle vendite esaminati durante la visita di verifica in loco.
(56)
La distinzione tra elementi di fissaggio normali e speciali è stata spiegata al considerando 54 del regolamento definitivo. Gli elementi di fissaggio «speciali» sono fabbricati secondo un disegno dei clienti. Gli elementi di fissaggio «normali» sono fabbricati per scorte e non secondo specifiche di un particolare cliente. La necessità di distinguere in normali e speciali gli elementi di fissaggio prodotti dal fabbricante indiano che ha collaborato era stata pienamente riconosciuta e, come indicato ai considerando 51 e 54 del regolamento definitivo, la comparazione tra prezzo all’esportazione e valore normale per i produttori esportatori cinesi inclusi nel campione è avvenuta tra elementi di fissaggio di tipo «normale».
(57)
Questioni sollevate al punto b), per motivi di riservatezza, non è possibile divulgare l’esatto tipi di modello di viti e bulloni venduti dal produttore indiano. Ma, come indicato sopra, la comparazione è avvenuta in base al peso nell’ambito della stessa categoria normale o speciale e della stessa classe di resistenza esposta nell’NCP.
(58)
Sempre su questioni sollevate al punto b), varie parti interessate hanno chiesto ulteriori informazioni sul rivestimento. I dati dell’inchiesta iniziale sono stati ulteriormente analizzati, facendo emergere che il prodotto venduto come «normale» sul mercato interno indiano aveva un rivestimento galvanizzato di base. Questa informazione è stata divulgata nelle audizioni chieste dalle parti interessate ed è stata ridiffusa alle parti interessate che l’avevano chiesta; essa è stata anche inserita nella documentazione consultabile dalle parti interessate.
(59)
Due produttori esportatori inclusi nel campione hanno chiesto ulteriori informazioni sugli aggiustamenti relativi all’uso del cromo nel rivestimento. I dati sulle vendite forniti dal produttore indiano che ha collaborato sono stati ulteriormente analizzati e hanno portato a un aggiustamento del valore normale per differenze nel cromo, illustrate al considerando 81. Gli stessi 2 produttori esportatori hanno chiesto ulteriori chiarimenti sulle modalità di calcolo della redditività delle vendite sul mercato interno del produttore indiano che ha collaborato; se i costi di produzione fossero stati riportati su base NCP o se fossero stati usati costi medi; se il valore normale comprendesse vendite a società collegate.
(60)
Tutte le pertinenti informazioni relative al valore normale sono state menzionate nel considerando 94 del regolamento definitivo. È stato anche precisato che sono state utilizzate solo vendite sul mercato interno a società non collegate.
(61)
I 2 produttori esportatori nutrono poi seri dubbi sul fatto che i test di redditività e di rappresentatività fossero stati effettuati correttamente. Riguardo in particolare alla rappresentatività, i produttori esportatori dubitavano del fatto che i quantitativi venduti sul mercato interno dal produttore indiano superassero il 5 % delle loro esportazioni per gruppi di prodotti riveduti. Sulla rappresentatività si è concluso che, nei casi in cui il criterio del 5 % non fosse stato rispettato per un particolare tipo di prodotto, le vendite sul mercato interno sarebbero comunque risultate sufficienti per una corretta comparazione. Riguardo al test sulla redditività, si conferma che esso è stato effettuato in base al tipo di prodotto.
(62)
Sulle questioni sollevate al punto c), relative ai motivi che impediscono di usare l’NCP completo per comparare valore normale e prezzo all’esportazione, è chiaramente emerso nel corso dell’inchiesta che l’NCP completo non è un indicatore affidabile. In primo luogo, perché né le autorità cinesi né quelle indiane distinguono i 10 codici NC usati per definire il prodotto in esame, come fanno invece le autorità della UE. In secondo luogo, come indicato al considerando 48 del regolamento definitivo, numerose parti hanno affermato che gli elementi di fissaggio fabbricati dai produttori esportatori cinesi erano prodotti normali (appartenenti per lo più alle classi di resistenza tra 4.8 e 8.8), privi di caratteristiche speciali riguardo alla materia prima, alla resistenza, al rivestimento o ad aspetti connessi alla certificazione/sicurezza; che erano destinati ad applicazioni meno impegnative (usi non professionali e distribuzione generale) al contrario delle applicazioni ad alta tecnologia; e che non rispondevano a requisiti rigorosi di utenti finali specifici, come l’industria automobilistica, chimica o aerospaziale.
(63)
In merito alle questioni sollevate al punto d), elementi di «tracciabilità», norma ISO 9000, unità del tasso di difettosità e altri criteri come «durezza, curvatura, solidità, resistenza all’impatto, coefficiente d’attrito», sollevati da altri 2 produttori esportatori non potevano essere accettati poiché le imprese interessate non hanno dimostrato come tali elementi incidessero sulla comparabilità tra valore normale e prezzo all’esportazione.
(64)
In assenza di informazioni specifiche sull’asserita mancanza di comparabilità, oltre alle raccomandazioni fatte dalle parti interessate nell’inchiesta iniziale, e date le scarse informazioni riguardo ad altre caratteristiche tecniche (rivestimento), l’inchiesta iniziale aveva concluso che i principali fattori e le differenze evidenziate dalle parti interessate stesse (soprattutto, normale opposto a speciale e classe di resistenza) erano una base sufficiente per comparare valore normale e prezzi all’esportazione.
2.6. Comunicazione di nuove informazioni sul valore normale, in data 11 luglio 2012
(65)
In data 11 luglio 2012, la Commissione, dopo aver diffuso la riclassificazione del valore normale (cfr. sopra) e la sua proposta di ricalcolare i margini di dumping in base a quanto esposto, ha chiesto osservazioni.
(66)
Come indicato al considerando 32, il produttore indiano fornì nella sua dichiarazione iniziale un elenco delle vendite nazionali (domestic sales listing - DMSAL) senza NCP. L’unico contrassegno di identificazione di ciascuna vendita era un codice per articolo, un codice interno per ciascun prodotto, e un testo di descrizione del prodotto, come:
M8X1,25X16 FLANGE SCREW
(67)
Come spiegato ai considerando da 48 a 57 del regolamento definitivo, l’impresa indiana ha ripartito le sue vendite interne in elementi di fissaggio normali e speciali, servendosi della distinzione descritta al considerando 77. Di conseguenza, il DMSAL si presenta in 2 fascicoli, «DMSAL normale» e «DMSAL speciale». Le vendite che non possono essere rilevate come normali o speciali sono state escluse dal successivo calcolo del valore normale.
(68)
Durante l’inchiesta è emerso chiaramente che per stabilire il valore normale sarebbe stata necessaria anche la classe di resistenza dell’elemento di fissaggio. La società indiana ha identificato la classe di resistenza per riga dei fascicoli «DMSAL normale» e «DMSAL speciale» che sono stati presentati con una colonna denominata «Grado», indicante la classe di resistenza. Per esempio:
Descrizione
Grado
M8X1,25X16 FLANGE SCREW
8,8
(69)
Il valore normale iniziale fu calcolato in base a tali dati, usando la ripartizione normale/speciale e la classe di resistenza come illustrato nella prima divulgazione del riesame dell’attuazione, del 30 maggio 2012.
(70)
Come indicato al considerando 54, alcuni produttori esportatori, riferendosi alla mancata comparazione, chiesero altri chiarimenti sul rivestimento, sul diametro e sulla lunghezza dell’elemento di fissaggio, sostenendo che ciò avrebbe potuto ripercuotersi sul livello del valore normale calcolato inizialmente.
(71)
Mancando l’NCP, è stata esaminata la descrizione di ciascuna operazione (dopo il raggruppamento delle operazioni aventi la stessa descrizione) per estrarvi diametro e lunghezza dell’elemento di fissaggio venduto. Si prenda l’esempio che precede in cui M8 = diametro e 16 = lunghezza. Esso descrive una vite con un diametro di 8 mm e una lunghezza di 16 mm. «1,25» riguarda il passo della filettatura, che non serve per classificare il prodotto in esame.
(72)
L’NCP dei produttori esportatori cinesi registra tali dati in modo leggermente diverso. La vite di cui sopra avrebbe riportato «080016» per diametro e lunghezza.
(73)
Ai fini della concordanza tra valore normale e prezzo all’esportazione, la Commissione ha collocato il diametro e la lunghezza in 3 fasce come indicato nella seconda lettera di divulgazione del 5 luglio 2012:
Indicatore
Diametro
Lunghezza
piccolo
da M4 a M10
da 0 a 100 mm
medio
da M12 a M20
da 10 a 200 mm
grande
da M22 a M30
da 200 a 300 mm
(74)
Alcune vendite del produttore indiano non rientrano in queste fasce e non sono state usate per calcolare il valore normale. La suddetta vite sarebbe stata perciò indicata nella versione riveduta dell’NCP come «GSS», cioè classe di resistenza 8.8; diametro: piccolo; lunghezza: piccola.
(75)
Questo esempio dimostra chiaramente che la descrizione del prodotto non contiene informazioni sul rivestimento usato dal fabbricante sul mercato interno indiano. Nella documentazione d’inchiesta si è dunque cercato un riscontro del tipo di rivestimento eventualmente usato dal produttore indiano per le sue vendite di elementi di fissaggio normali sul loro mercato interno. Elementi di prova confidenziali del fascicolo, verificati presso la sede del produttore indiano, dimostrano l’uso della galvanizzazione (NCP tipo A) applicata a elementi di fissaggio normali venduto sul mercato interno; questo è stato comunicato a tutte le parti in data 5 luglio 2012.
2.7. Osservazioni sulla nota informativa dell’11 luglio 2012
(76)
Alla nota informativa hanno risposto numerosi produttori esportatori. Come chiesto dai produttori esportatori, per proseguire il dialogo con la Commissione e discutere i punti da essi sollevati, si è tenuta un’audizione, presieduta dal consigliere-auditore della DG Commercio. I produttori esportatori hanno sollevato in particolare le seguenti questioni:
a)
metodo con cui il produttore indiano ha ripartito le vendite interne in normali e speciali;
b)
nel caso in cui alcuni elementi di fissaggio venduti all’industria automobilistica fossero da considerare elementi di fissaggio normali, sarebbe necessario un «notevole aggiustamento»;
c)
aggiustamento del valore normale ai sensi dell’articolo 2, paragrafo 10, lettera b) per imposte indirette sostenute sull’importazione di vergelle in India;
d)
presenza di cromo VI nel rivestimento degli elementi di fissaggio normali;
e)
metodo seguito dalla Commissione in mancanza di una vendita interna corrispondente per una determinata operazione d’esportazione, e
f)
divulgazione dei codici di prodotto relativi alle vendite interne del produttore indiano.
(77)
Riguardo alla lettera a), il produttore indiano ha ripartito le sue vendite sul mercato interno in normali e speciali considerando speciali gli elementi di fissaggio fabbricati su disegno dei clienti e normali gli altri, quelli fabbricati cioè non secondo disegni specifici e personalizzati dei clienti.
(78)
Riguardo alla lettera b), e come indicato in una nota per il fascicolo del 13 luglio 2012 inviata alle parti interessate in seguito all’audizione dell’11 luglio, la Commissione ha confermato che in mancanza dei nomi dei clienti come indicato in precedenza, la Commissione fa riferimento al considerando 47. La Commissione rileva inoltre che, secondo l’associazione europea dei produttori di elementi di fissaggio, «in Europa, se un cliente - soprattutto nel settore automobilistico - ordina un elemento di fissaggio fabbricato in base al progetto di un cliente, ma del tutto conforme alle norme internazionali (ISO, EN, DIN, AFNOR, UNI), esso è comunque considerato dal fabbricante dell’elemento di fissaggio come prodotto “speciale” e identificato - in seno alla classificazione interna dell’impresa - come “speciale” … Questo è il “modus operandi” di tutti i fabbricanti di elementi di fissaggio in tutto il mondo e anche in India.» La Commissione è perciò convinta del fatto che gli elementi di fissaggio normali destinati all’industria automobilistica non siano stati inclusi nell’elenco degli elementi di fissaggio normali fornito durante l’inchiesta iniziale. L’argomentazione è stata perciò respinta.
(79)
Riguardo alla lettera c), in un’audizione, i produttori esportatori hanno sollevato la questione di un aggiustamento ai sensi dell’articolo 2, paragrafo 10, lettera b), del regolamento di base, per tenere conto dei dazi sull’importazione in India di vergelle, incluse nel valore normale ma non del prezzo d’esportazione dalla Cina. Le imprese cinesi incluse nel campione durante l’inchiesta iniziale acquistavano vergelle fabbricate in Cina.
(80)
La materia prima importata dal produttore indiano era soggetta al dazio doganale di base (5 % del valore imponibile) e al contributo per l’istruzione sul dazio doganale (3 % del dazio doganale di base più l’importo dei dazi compensativi). Ai sensi dell’articolo 2, paragrafo 10, lettera b) del regolamento di base, tuttavia, un aggiustamento per imposte indirette può essere chiesto se gli oneri all’importazione, sostenuti per il prodotto simile e per i materiali in esso fisicamente incorporati quando destinati al consumo sul mercato interno, non verrebbero riscossi o verrebbero rimborsati quando il prodotto simile venisse esportato verso l’UE. In mancanza di una domanda e della prova che le esportazioni effettuate dai citati produttori esportatori verso la UE beneficerebbero di una mancata riscossione o del rimborso degli oneri all’importazione per importare la materia prima (vergelle), l’argomentazione deve essere respinta. Di solito, inoltre, un tale aggiustamento non è normalmente possibile se il produttore esportatore interessato, come nel caso del presente riesame, si approvvigiona di materia prima da fornitori interni senza incorrere in alcun dazio all’importazione.
(81)
Riguardo alla lettera d), dagli elementi di prova del fascicolo d’indagine iniziale è emerso che il rivestimento normale degli elementi di fissaggio normali venduti sul mercato interno indiano, contenevano cromo Cr3, il che corrisponde alla definizione NCP secondo cui non era stato aggiunto cromo VI al rivestimento. I margini di dumping sono stati perciò ricalcolati destinando i tipi più costosi di rivestimento al cromo ai prodotti destinati all’esportazione, senza aggiustare i prezzi all’esportazione. Due produttori esportatori hanno affermato che le informazioni sul rivestimento riguardavano la situazione attuale più che la situazione durante il PI. Ciò non è corretto. Nel corso dell’inchiesta iniziale sono emerse prove verificate attestanti che tutti gli elementi di fissaggio normali venduti sul mercato interno indiano erano stati galvanizzati durante il PI iniziale.
(82)
Riguardo alla lettera e), si conferma che i margini di dumping erano stati calcolati in base al fatto che in mancanza di una vendita corrispondente sul mercato interno, l’operazione di esportazione deve essere esclusa dal calcolo del dumping. Alcune parti hanno sostenuto che l’esclusione di talune operazioni d’esportazione ai fini del calcolo del margine di dumping fosse immotivata. Per tutti i produttori esportatori cinesi inclusi nel campione si sono constatate significative corrispondenze tra vendite sul mercato interno e vendite all’esportazione, così da poter giungere a un’equa rappresentazione delle vendite effettuate dalle parti.
(83)
Riguardo alla lettera f), la Camera di commercio cinese e un esportatore cinese hanno sostenuto che il produttore indiano non aveva motivi per impedire alla Commissione di divulgare informazioni specifiche sui codici dei prodotti delle sue vendite sul mercato interno. La Commissione ha fornito quante più informazioni poteva, nel rispetto delle regole di riservatezza, tramite note per il fascicolo, note informative messe a disposizione di tutte le parti interessate e audizioni concesse alla Camera di commercio cinese e a tutti gli esportatori cinesi che ne avessero fatto domanda. Riguardo alla divulgazione dei codici dei prodotti del fabbricante indiano, essa avrebbe permesso alle altre parti di calcolare con ragionevole precisione i prezzi del produttore indiano sul mercato interno, il che va evitato per ragioni di protezione delle informazioni commerciali riservate. La mancata tutela di informazioni riservate esporrebbe la Commissione a possibili richieste di risarcimento danni e scoraggerebbe le imprese nei paesi di riferimento, in cui la collaborazione è volontaria, dal collaborare alle inchieste. La richiesta è stata pertanto respinta.
2.8. Modifiche apportate al metodo usato per il calcolo del valore normale nel regolamento definitivo
(84)
I dati del produttore indiano sono stati riesaminati alla luce delle osservazioni dei produttori esportatori cinesi durante questo riesame sulla definizione dei tipi di prodotto nel calcolo del valore normale in India, secondo cui si deve tener presente, oltre che la distinzione tra normale e speciale e la classe di resistenza, anche gli elementi diametro, lunghezza e rivestimento nonché quanto emerso dalle audizioni e dal dialogo che ne sono scaturiti in presenza del consigliere-auditore.
(85)
In seguito a tale riesame, la Commissione ha potuto individuare il diametro e la lunghezza degli elementi di fissaggio venduti sul mercato interno indiano. Per consentire una comparazione corretta tra questi elementi di fissaggio e quelli esportati dalla RPC, sia il diametro che la lunghezza sono stati organizzati in categorie, per ognuna delle quali è stato calcolato un valore normale. Ciò è stato spiegato in dettaglio in 2 notifiche - del 5 e dell’11 luglio 2012 rispettivamente - messe a disposizione di tutte le parti interessate. Il metodo, fondato sul raggruppamento in categorie per distinguere fra le principali dimensioni del prodotto venduto dal fabbricante indiano, ha consentito un’equa comparazione con le esportazioni delle imprese cinesi come chiesto dalle parti interessate. Successivamente, 2 produttori esportatori affermavano di non avere informazioni complete, lamentando che la classificazione, oscura e inadeguata, non dava loro sufficienti informazioni per reclamare un aggiustamento per differenze fisiche. Tuttavia, a parte queste dichiarazioni generiche, i 2 produttori esportatori non hanno fornito né prove sostanziali né validi suggerimenti alternativi. L’argomentazione è stata pertanto respinta.
(86)
L’EFDA ha sostenuto che diametro e lunghezza non riflettevano la realtà e suggerito un’alternativa riguardante i due criteri per evitare, a suo parere, di escludere taluni prodotti, senza tuttavia concretizzare questa impostazione alternativa. La classificazione proposta dalla Commissione non escludeva alcun tipo di prodotto (venivano coperte tutte le combinazioni possibili di diametro e lunghezza); questo argomento non è stato quindi ulteriormente approfondito.
(87)
Tutti gli elementi di fissaggio normali venduti erano galvanizzati; quindi, il valore normale è stato calcolato in base a un rivestimento corrispondente al codice «A» dell’NCP. Se un produttore esportatore cinese incluso nel campione non esportava elementi di fissaggio con rivestimento di tipo A, ci si è serviti del tipo di rivestimento più prossimo senza alcun aggiustamento dei prezzi all’esportazione.
(88)
I dati sulla classe di resistenza, nonché la ripartizione in normali e speciali, sono rimasti invariati.
(89)
Due produttori esportatori hanno chiesto l’intervento del consigliere-auditore della DG Commercio per esaminare i dati confidenziali del produttore indiano di riferimento, avere garanzie sulla natura riservata delle sue vendite sul mercato interno nonché informazioni sul rivestimento degli elementi di fissaggio normali, sulla presenza in esso di cromo e sulla lunghezza e sul diametro degli elementi di fissaggio normali. Il consigliere-auditore, esaminati i dati riservati del produttore di riferimento indiano ha chiarito le questioni poste dai due produttori esportatori. La relazione del consigliere-auditore è stato inserita nella documentazione consultabile dalle parti interessate.
(90)
Nonostante informazioni aggiuntive, chiarimenti, audizioni e dialogo di cui sopra, alcune parti hanno continuato a lamentare una mancanza di informazioni che avrebbe impedito loro di chiedere aggiustamenti miranti a un’equa comparazione. La Commissione ha fornito alle parti ampie informazioni sui gruppi di prodotti usati per calcolare il valore normale, come richiesto dall’organo di appello (7). Nell’ampio periodo di tempo che va dal 30 maggio 2012 al 19 luglio 2012, inoltre, la Commissione ha fornito informazioni e ha risposto a ogni domanda formulata dalle parti. A tutte le parti è stata anche concessa una proroga 20 giorni per presentare osservazioni sulla comunicazione delle conclusioni definitive.
(91)
Le stesse parti hanno, infondatamente, sostenuto che la Commissione, contrariamente alla relazione dell’organo di appello, avrebbe rifiutato di fornire informazioni sui prodotti specifici del produttore indiano usati per calcolare il valore normale. L’articolo 6.5 dell’accordo antidumping (AAD) stabilisce che le informazioni riservate o fornite in via confidenziale vanno trattate come tali dalle autorità che conducono l’inchiesta. In questo caso, il produttore indiano ha dato informazioni sui tipi di prodotto venduti sul mercato interno in via riservata e l’impresa ha reiterato la sua domanda di trattamento riservato inviata alla Commissione, precisando che continuava a ritenere strettamente riservate le informazioni, come specificato al considerando 82. Queste parti sostengono anche che la Commissione non abbia sintetizzato in modo significativo e non riservato le informazioni del produttore indiano, come chiesto dalle relazioni. Durante il dialogo permanente e come sottolineato nei considerando precedenti, la Commissione ha divulgato alle parti interessate perché potessero difendere i loro interessi tutte le informazioni pertinenti sul produttore indiano rispettandone la riservatezza.
2.9. Calcolo del valore normale per i produttori esportatori della RPC, valore normale, prezzi all’esportazione, comparazione
(92)
Il valore normale è stato calcolato e comparato al prezzo all’esportazione nel modo sopra illustrato. Sono stati effettuati aggiustamenti dei prezzi all’esportazione per eliminare differenze di prezzo laddove fosse stato aggiunto cromo VI al rivestimento degli elementi di fissaggio. La comparazione tra i due è stata effettuata franco fabbrica, come nell’inchiesta iniziale.
2.10. Richieste di aggiustamenti basati sulle caratteristiche del prodotto
(93)
Un produttore esportatore ha chiesto un aggiustamento ai sensi dell’articolo 2, paragrafo 10, lettera a), del regolamento di base, per differenze fisiche tra i vari tipi (viti con testa esagonale, viti da legno, bulloni ecc.) di prodotto in esame. Poiché, per motivi di riservatezza, il produttore esportatore interessato non ha accesso ai dati completi sul valore normale, l’impresa, per dimostrare in che misura i prezzi possano variare per ogni tipo di elemento di fissaggio, ha utilizzato i suoi prezzi all’esportazione.
(94)
Nell’inchiesta iniziale, la comparazione tra valore normale e prezzo all’esportazione è avvenuta distinguendo tra elementi di fissaggio di tipo normale e speciale (cfr. considerando 102 del regolamento definitivo) e identificando la classe di resistenza. In questo caso non sono stati usati tutti i numeri di controllo del prodotto (gli NCP) poiché il produttore del paese di riferimento non ha fornito informazioni per categoria in base agli NCP, come richiesto. Uno degli elementi dell’NCP originale mirava a individuare i vari tipi di elementi di fissaggio a seconda del codice NC di cui facevano parte. Poiché il produttore indiano non aveva fornito tale informazione, questo elemento non è stato usato per la comparazione nell’inchiesta iniziale.
(95)
L’informazione fornita dal produttore esportatore sosteneva che può esservi motivo di aggiustamento per differenze esistenti tra i vari tipi di elementi di fissaggio. Il metodo suggerito non è stato però ritenuto appropriato, poiché la società non ha fornito informazioni precise sul tipo di prodotto in base al codice NC, come spiegato al considerando 34 e come era stato originariamente chiesto. È stato invece effettuato un esame delle differenze di prezzo nell’industria dell’Unione sul mercato dell’Unione per stabilire se esistessero differenze di prezzo tra i vari tipi di elementi di fissaggio. L’industria dell’Unione ha fornito informazioni integrali per NCP come chiesto all’inizio. Questo esame ha confermato che i prezzi sul mercato dell’UE varia a seconda del tipo di elemento di fissaggio. Su tale base, si è ritenuto opportuno aggiustare il valore normale per tener conto di queste differenze. Come base dell’aggiustamento, al prezzo medio delle vendite dell’industria UE sul mercato dell’Unione è stato dato il valore «1» dando a tutti i tipi particolari il loro valore particolare a seconda della loro relazione di prezzo con il prezzo medio. Questi valori sono stati poi applicati al valore normale usato nella comparazione con ciascun tipo di prodotto esportato dal produttore esportatore.
(96)
Poiché tali aggiustamenti sono stati effettuati in base al valore di mercato delle differenze nelle caratteristiche fisiche sul mercato UE, si è ritenuto opportuno effettuare aggiustamenti simili nel calcolo dei margini di dumping di tutti i produttori esportatori.
(97)
In seguito alla pubblicazione del documento d’informazione generale, la CCME e un esportatore cinese sostennero che la Commissione continuava a violare gli articoli 2.4, 6.2 e 6.4, dell’accordo antidumping dell’OMC poiché non forniva informazioni tempestive su quale base comparava prezzo all’esportazione e valore normale e invitarono la Commissione a dare informazioni complete sul valore normale dei tipi di prodotto usati per ottemperare all’obbligo di permettere ai produttori esportatori cinesi la difesa dei propri interessi, presentando la loro situazione in base a informazioni esaurienti, e di garantire un’equa comparazione tra prezzi all’esportazione e il valore normale. Tali parti hanno perciò chiesto alla Commissione di riesaminare quanto segue:
a)
divulgazione completa del valore normale dei tipi di prodotto;
b)
garanzia che elementi di fissaggio normali fabbricati da produttori esportatori cinesi non siano comparati con elementi di fissaggio fabbricati dal produttore di riferimento per essere usati in applicazioni finali più sofisticate;
c)
fornire prove a sostegno delle richieste di aggiustamento;
d)
fornire informazioni sul modo in cui sono stati effettuati taluni aggiustamenti; e
e)
obbligo per l’UE di non escludere alcuna operazione di esportazione.
(98)
Riguardo al punto a), alla luce delle informazioni rese disponibili attraverso le note informative del 30 maggio 2012, dell’11 luglio 2012, del 13 luglio 2012, del documento d’informazione generale inviato il 31 luglio 2012 e in particolare dei considerando da 77 a 96 nonché delle audizioni svolte nel corso del processo di consultazione, si ritiene che alle parti interessate siano state fornite tutte le informazioni che potevano essere divulgate nei limiti delle norme sulla riservatezza.
(99)
Riguardo al punto b) sulla garanzia che gli elementi di fissaggio normali prodotti dai produttori esportatori cinesi non siano comparati a elementi di fissaggio fabbricati dal produttore di riferimento per essere usati in applicazioni finali più sofisticate, questo aspetto è stato affrontato nel considerando 78. In assenza di elementi di prova nuovi, e di fronte a semplici accuse delle suddette parti sull’eventuale presenza di elementi di fissaggio destinati ad applicazioni finali più sofisticate diverse dall’industria automobilistica, la Commissione ritiene che le informazioni presenti nel fascicolo siano sufficientemente affidabili da garantire che ci si è serviti solo di elementi di fissaggio normali per il calcolo del valore normale usato per comparare i prezzi all’esportazione di tale esportatore cinese.
(100)
In merito al punto c) e all’accusa secondo cui la Commissione avrebbe omesso di dare informazioni sul modo in cui i produttori esportatori cinesi avrebbero potuto motivare richieste di aggiustamento degli elementi «tracciabilità», norma ISO 9000, unità del tasso di difettosità e altri criteri come «durezza, curvatura, solidità, resistenza all’impatto, coefficiente d’attrito» (cfr. considerando 63) e dazi sui costi d’importazione (cfr. considerando 79 e 80), la Commissione nota quanto segue. Innanzitutto, essa ricorda che questi elementi sono stati sollevati dalle parti, senza fornire ulteriori dettagli. Durante un’audizione diretta dal consigliere-auditore in data 11 luglio 2012, la Commissione ha invitato le parti a fornire informazioni aggiuntive sulle questioni summenzionate, informazioni che però non sono pervenute. Riguardo alla richiesta di aggiustamento dei prezzi all’esportazione per tener conto dei dazi all’importazione di vergelle in India e, in generale, ai fini di un accesso più agevole alle materie prime da parte dei produttori esportatori cinesi, la Commissione ha spiegato in dettaglio nel considerando 80 il motivo per cui tale aggiustamento non ha potuto essere accettato. Inoltre, come indicato al considerando 63 del regolamento iniziale, il costo delle principali materie prime (vergella di acciaio) non rispecchiava di fatto i valori di mercato. Si è constatato che i prezzi della vergella di acciaio praticati sul mercato interno erano notevolmente inferiori a quelli praticati su altri mercati. Questi prezzi distorti non possono pertanto essere usati come base per aggiustamenti come chiesto dalle suddette parti. Date le circostanze, la Commissione non vede quali informazioni aggiuntive potrebbe fornire, a sostegno delle 2 richieste di aggiustamento, per andare incontro alla richiesta della Camera di commercio cinese e del produttore esportatore.
(101)
Riguardo al punto d), si ricorda che le informazioni riguardanti i «tipi di valore normale dei produttori UE e i loro livelli di prezzo, nonché l’impatto dei conseguenti aggiustamenti sui tipi di valore normale del produttore di riferimento» sono riservate e non possono essere divulgate. La Camera di commercio cinese e un produttore esportatore cinese hanno chiesto ulteriori chiarimenti su come siano stati calcolati gli aggiustamenti per la differenza di prezzo del rivestimento. Come segnala il considerando 92, la Commissione ha indicato nel documento specifico di divulgazione i tipi di prodotto esportati che sono stati adeguati, dando così la possibilità alle parti interessate di capire in che modo l’aggiustamento sia stato effettuato.
(102)
Riguardo al punto e) e alla presunta necessità di tenere conto nel calcolo del dumping di tutte le operazioni d’esportazione comparabili per garantire un equo confronto dei prezzi ai sensi dell’articolo 2.4.2 dell’accordo antidumping dell’OMC, la Commissione osserva che il valore normale usato nel calcolo dei margini del dumping è stato modificato proprio su richiesta e in seguito alle raccomandazioni delle suddette parti. Il metodo usato è stato spiegato nei considerando da 93 a 96 e i motivi per cui l’importo del dumping constatato è espresso in percentuale delle operazioni di esportazione usate nel calcolo del dumping si trovano ai considerando 107 e 108 e sono del tutto conformi all’articolo 2.4.2 dell’accordo antidumping dell’OMC, che si riferisce alle operazioni di esportazione. In questo caso, sono state usate per il confronto tutte le transazioni comparabili (per tipi di prodotto). Era perciò ragionevole esprimere l’importo del dumping constatato come percentuale delle operazioni d’esportazione usate nel calcolo del dumping.
(103)
In seguito alla nota d’informazione generale, 2 produttori esportatori cinesi hanno ribadito la necessità di aggiustamenti per presunte differenze di efficienza nel consumo di materie prime e di accessibilità ad esse, di efficienza nel consumo di energia elettrica e di minor produttività per dipendente. Si ricorda che nessun produttore esportatore cinese ha ottenuto il TEM nell’inchiesta iniziale e che la loro struttura dei costi non riflette valori di mercato atti a essere usati come base per aggiustamenti, soprattutto riguardo all’accesso alle materie prime. Si osservi inoltre che i processi di produzione della RPC risultavano comparabili al quelli del produttore indiano e le presunte differenze assai di poco conto. In questo caso, si è ritenuto che i prezzi del produttore indiano, concorrente con vari altri produttori sul mercato interno indiano, riflettessero pienamente la situazione sul mercato interno. Come indicato al considerando 41, per calcolare il valore normale andava usato un surrogato dei costi e dei prezzi di produttori in economie di mercato funzionanti.
(104)
Gli stessi 2 produttori esportatori cinesi hanno sostenuto che nel raggruppare i dati su diametro e lunghezza in categorie, la Commissione non dovrebbe riferirsi a categorie ma usare i dati reali di lunghezza e diametro per effettuare il confronto. In primo luogo, come indicato al considerando 70, la Commissione ha accettato in seguito all’audizione del 26 giugno 2012 con le stesse parti di raggruppare il diametro e la lunghezza per tener conto dell’impatto delle caratteristiche fisiche sui prezzi. Le parti stesse indicarono alcune possibili categorie ma la Commissione dichiarò nel corso dell’audizione che le categorie proposte avrebbero dovuto essere rivedute per far sì che a tutti i tipi esportati corrispondano dei tipi di prodotto molto simili del produttore indiano. In secondo luogo, le suddette parti dichiararono, ad esempio durante un’audizione tenutasi il 3 luglio 2012, che il diametro non avrebbe avuto molte conseguenze in termini di unità di consumo delle materie prime. L’argomentazione è stata perciò respinta.
2.11. Margini di dumping
(105)
I margini di dumping sono stati calcolati in base al confronto tra la media ponderata del valore normale e la media ponderata del prezzo all’esportazione.
(106)
Il margine di dumping definitivo, espresso in percentuale del prezzo all’importazione cif, frontiera UE, dazio non corrisposto, per il produttore esportatore oggetto del presente riesame è il seguente:
Bulten Fasteners (China) Co., Ltd
0,0 %
(107)
I margini di dumping riveduti definitivi, espressi in percentuale del prezzo all’importazione cif, frontiera UE, dazio non corrisposto, sono i seguenti:
Produttore esportatore nella RPC
Margine di dumping attuale
Margine di dumping riveduto
Biao Wu Tensile Fasteners Co., Ltd.
69,9 %
43,4 %
Kunshan Chenghe Standard Components Co., Ltd.
93,2 %
63,7 %
Ningbo Jinding Fastener Co., Ltd.
74,5 %
64,3 %
Ningbo Yonghong Fasteners Co., Ltd.
105,3 %
69,7 %
Changshu City Standard Parts Factory e Changshu British Shanghai International Fastener Co., Ltd.
63,1 %
38,3 %
CELO Suzhou Precision Fasteners Co., Ltd.
0 %
0 %
Golden Horse (Dong Guan) Metal Manufactory Co., Ltd.
26,5 %
22,9 %
Yantai Agrati Fasteners Co., Ltd.
0 %
0 %
Produttori esportatori che hanno collaborato all’inchiesta, non selezionati per l’inserimento nel campione
78,1 %
54,1 %
Tutte le altre imprese
115,4 %
74,1 %
(108)
Un produttore esportatore ha sostenuto che nel calcolare il suo margine di dumping, l’importo totale del dumping accertato avrebbe dovuto essere espresso in percentuale del totale del valore cif di tutte le operazioni d’esportazione e non come percentuale delle operazioni d’esportazione usate nel calcolo del dumping. Fare altrimenti equivarrebbe, secondo tale impresa, a una presunzione di dumping per le operazioni di esportazione non usate nel calcolo del dumping.
(109)
Il confronto tra prezzo all’esportazione e valore normale è avvenuto su una base media ponderata solo per i tipi di prodotti esportati dal produttore esportatore cinese per il quale era stato fabbricato e venduto dal produttore indiano un tipo corrispondente. Questa è stata considerata la base più affidabile per stabilire l’eventuale livello di dumping di questo produttore esportatore; il tentativo di far corrispondere tutti gli altri tipi esportati a tipi di prodotti molto simili del produttore indiano avrebbe dato risultati inesatti. È perciò corretto esprimere l’importo del dumping accertato come percentuale delle operazioni di esportazione usate nel calcolo del dumping: il risultato si considera essere rappresentativo per tutti i tipi esportati. Lo stesso approccio è stato usato per calcolare i margini di dumping di altri produttori esportatori.
3. Definizione dell’industria dell’Unione
(110)
Come indicato nell’avviso di apertura, la Commissione ha riveduto la definizione di industria dell’Unione, in ossequio alle raccomandazioni delle relazioni del DSB, secondo cui l’UE aveva agito in modo incompatibile con l’articolo 4.1 dell’accordo antidumping dell’OMC avendo escluso dalla definizione di industria dell’UE i produttori non disposti a essere inseriti nel campione e avendo ritenuto la soglia del 25 %, di cui all’articolo 4, paragrafo 1 del regolamento di base, una «quota maggioritaria» della produzione totale dell’Unione del prodotto in esame. Al punto 430 della relazione dell’organo di appello, pubblicato il 15 luglio 2011, viene riconosciuto che il «carattere frammentato dell’industria degli elementi di fissaggio, poteva tuttavia consentire una quota così bassa a causa dell’impossibilità di ottenere maggiori informazioni, se il processo con cui la Commissione aveva definito l’industria non dava luogo a rischi concreti di distorsione. […] limitando la definizione dell’industria nazionale ai produttori desiderosi di far parte del campione, la Commissione ha escluso produttori che fornivano informazioni pertinenti.» (sottolineatura aggiunta) Questi ultimi produttori sono ora inclusi nella definizione di industria dell’Unione.
(111)
Dall’inchiesta iniziale è emerso che la produzione dei fabbricanti UE che hanno accettato di essere inclusi nel campione e hanno collaborato pienamente all’inchiesta iniziale rappresentava il 27,0 % della produzione totale del prodotto in esame nell’Unione. Si è ritenuto quindi che tali imprese rappresentassero l’industria UE ai sensi dell’articolo 4, paragrafo 1, e dell’articolo 5, paragrafo 4, del regolamento di base.
(112)
Date le conclusioni delle relazioni del DSB e sulla base di tutte le osservazioni pervenute da tutti i produttori dell’UE manifestatisi entro la scadenza di cui al paragrafo 6, lettera b), punto i) dell’avviso di apertura di un procedimento antidumping concernente le importazioni di determinati elementi di fissaggio in ferro o acciaio originari della Repubblica popolare cinese (8), e indipendentemente dal fatto che abbiano indicato o no la loro disponibilità a far parte del campione, la Commissione ha ricalcolato le dimensioni dell’industria dell’Unione che, nel 2006, rappresentava in realtà il 36,3 % della produzione totale del prodotto in esame nell’Unione.
(113)
Riveduta la definizione di industria dell’Unione, la Commissione ha verificato se la percentuale della produzione di elementi di fissaggio di tale industria sul totale della produzione stimata rappresentasse una quota maggioritaria ai sensi dell’articolo 4.1 dell’accordo antidumping dell’OMC.
(114)
Come indicato al considerando 112 del regolamento definitivo, risulta dall’inchiesta che il prodotto simile è fabbricato da numerosi, oltre 300, produttori dell’UE per lo più piccole e medie imprese (PMI) ma anche imprese più grandi o gruppi di imprese. Al momento dell’apertura dell’inchiesta iniziale, la Commissione aveva contattato tutti i produttori noti e chiedendo loro di partecipare all’inchiesta e di fornire alcune informazioni sulle loro transazioni. Né l’avviso di apertura, pubblicato all’apertura dell’inchiesta iniziale, né la lettera di accompagnamento inviata il giorno dell’apertura a tutti i produttori noti dell’UE, indicavano che le informazioni presentate da produttori UE che avessero preferito di non collaborare non sarebbero state prese in considerazione.
(115)
Come già detto, la maggior parte dei fabbricanti UE di elementi di fissaggio sono PMI quando non micro imprese (familiari), generalmente dispongono di risorse limitate, sia finanziarie che umane, non sono membri di associazioni nazionali o UE che possano rappresentarle durante l’inchiesta e, come spesso accade con le PMI, non hanno risorse per assumere avvocati e contabili esperti nel diritto commerciale. Le PMI sono anche molto preoccupate per la protezione, in seno a tali indagini, dei dati riservati che considerano elemento di vitale importanza. Ciononostante, numerosi produttori (in tutto, 63 produttori UE) si sono manifestati e hanno fornito le informazioni richieste. Si noti che questi produttori consistevano in PMI e grandi imprese distribuite in tutta la UE. Alla luce di quanto sopra, date le specifiche circostanze del caso, questi produttori, che rappresentavano il 36,3 % del totale della fabbricazione del prodotto in esame nella UE, possono essere considerati una quota maggioritaria dell’intera industria UE e soddisfano quindi l’articolo 4.1 dell’accordo antidumping dell’OMC. Inoltre, come spiegato sopra, poiché tutti i maggiori produttori noti della UE si sono manifestati all’apertura dell’inchiesta entro il termine indicato nell’avviso d’apertura iniziale, si può considerare rappresentativo il campione selezionato dall’inchiesta iniziale anche dopo l’inserimento di altri 18 produttori UE nella definizione di industria dell’Unione.
(116)
La Camera di commercio cinese ha sostenuto che la Commissione non può limitarsi a usare i dati pervenuti dai produttori UE manifestatisi entro la scadenza di cui al considerando 112 dal momento che alcuni produttori UE possono avere scelto di non manifestarsi perché, non volendo far parte del campione, sapevano che la loro risposta non sarebbe stata presa in considerazione. L’associazione degli esportatori cinesi ha chiesto alla Commissione di «riaprire l’intero processo di selezione e di contattare tutti i produttori UE senza indicare che i produttori devono essere disposti a far parte del campione» (9). Alla luce di quanto precede, si è tuttavia ritenuto che non vi fosse alcuna necessità di riaprire il processo di selezione di un campione definitivo, in quanto i maggiori fabbricanti noti dell’UE si sono manifestati in fase di apertura. In reazione alla nota informativa, la Camera di commercio cinese ribadiva che non era da escludere che numerosi produttori semplicemente non avessero risposto al questionario sul campionamento «proprio perché sapevano che la loro volontà di far parte del campione li avrebbe automaticamente esclusi dall’industria nazionale». Si noti che le stesse argomentazioni sono state avanzate, durante l’inchiesta iniziale, da produttori esportatori cinesi e da importatori europei i quali negavano l’esistenza di un interesse ad agire. Come spiegato al considerando (26) del regolamento definitivo, la Commissione, pur avendo contattato numerosi produttori dell’UE dopo l’apertura del procedimento, ha ottenuto solo poche risposte. Si osservi che non era stato fatto alcun riferimento a una loro eventuale inclusione nel campione definitivo. Di fatto, l’eventuale ingresso di produttori UE nel campione definitivo era irrilevante ai fini della loro decisione di manifestarsi nel corso del procedimento in quanto tale decisione era motivata da altri fattori, come quelli evidenziati al considerando 115. La richiesta rivolta alla Commissione di rieffettuare l’analisi del pregiudizio, è stata pertanto nuovamente respinta.
4. Situazione dell’industria dell’Unione
(117)
In seguito alle relazioni, le conclusioni sul pregiudizio dell’inchiesta iniziale sono state riesaminate a livello di industria dell’Unione, come definita al considerando 114, su tendenza relative a: produzione, capacità produttiva, utilizzo degli impianti, volume delle vendite, prezzi unitari, quote di mercato, occupazione e produttività, a partire cioè dalle informazioni relative a 6 produttori inclusi nel campione e gli altri 57 produttori che ora fanno parte dell’industria dell’Unione. Riguardo ad altri fattori di pregiudizio constatato per l’industria UE inserita nel campione, poiché le informazioni relative a scorte, redditività, flusso di cassa, investimenti, utile sul capitale investito, salari e capacità di reperire capitali sono state ricavate dalle risposte debitamente verificate al questionario dei 6 produttori inclusi nel campione, nel riesame le risultanze sono state pertanto confermate.
4.1. Produzione, capacità produttiva e utilizzo degli impianti
(118)
L’andamento della produzione, della capacità produttiva e dell’utilizzo degli impianti nell’industria dell’Unione, in base all’insieme delle informazioni disponibili (cfr. considerando 112), è stato il seguente:
Totale dell’industria dell’Unione.
2003
2004
2005
2006
IP
Produzione in volume (in t)
489 993
524 571
493 924
519 880
537 877
Indice
100
107
100
106
110
Capacità produttiva (in t)
859 766
881 454
902 741
919 485
944 817
Indice
100
102
105
107
110
Utilizzo degli impianti (%)
57 %
60 %
55 %
57 %
57 %
(119)
Malgrado il notevole aumento della domanda (+ 29 % tra il 2004 e il PI), la produzione dell’industria dell’Unione è fluttuata durante tutto il periodo in esame ed è stata del 9 % più elevata nel PI rispetto al 2003 e rispetto al 6 % dell’inchiesta iniziale, cioè comunque notevolmente inferiore all’aumento della domanda del 29 %.
(120)
Riguardo alla capacità produttiva e all’utilizzo degli impianti, le conclusioni raggiunte nell’inchiesta iniziale, pur basate su dati diversi, sono confermate (cfr. considerando da 130 a 133 del regolamento definitivo).
4.2. Vendite, quota di mercato, crescita e prezzi unitari medi nell’Unione
(121)
Le cifre che seguono rappresentano le vendite dell’industria dell’Unione ad acquirenti indipendenti dell’UE in base a tutte le informazioni disponibili (in volume e in valore):
Totale dell’industria dell’Unione
2003
2004
2005
2006
PI
Vendite nell’UE dell’industria dell’Unione (in migliaia di euro)
990 540
1 050 039
1 102 684
1 198 794
1 289 940
Indice
100
106
111
121
130
Vendite nell’UE dell’industria dell’Unione (in t)
445 769
494 307
468 892
506 752
507 750
Indice
100
111
105
114
114
Prezzo di vendita unitario nell’UE dell’industria dell’Unione (EUR/t)
2 222
2 124
2 351
2 365
2 540
Indice
100
96
106
106
114
Quota di mercato dell’industria dell’Unione (in %)
N.A.
28 %
27 %
24 %
22 %
Indice
N.A.
100
96
86
80
(122)
I dati riveduti di cui alla precedente tabella confermano le conclusioni di cui ai considerando da 137 a 140 del regolamento definitivo in quanto sono confermate tutte le tendenze pregiudizievoli. Le vendite dell’industria UE sono aumentate del 14 % in volume durante il periodo considerato, contro il 12 % dell’inchiesta iniziale, e del 30 % in valore, contro il 21 %. Tendenze sono di fatto risultate molto simili, come nell’inchiesta iniziale. Lo stesso calo del volume delle vendite tra il 2004 e il 2005 conferma la conclusione del considerando 139 del regolamento definitivo secondo cui l’industria UE non ha tratto vantaggio dall’aumento dei consumi dell’Unione e la quota di mercato dei produttori dell’Unione è quindi diminuita del 20 % in meno di 3 anni.
4.3. Occupazione e produttività
(123)
L’andamento dell’occupazione e della produttività nell’industria dell’Unione è stato il seguente:
Totale dell’industria dell’Unione
2003
2004
2005
2006
PI
Numero di dipendenti
7 530
8 340
8 559
8 549
8 581
Indice
100
111
114
114
114
Produttività (t/dipendente)
65
63
58
61
63
Indice
100
97
89
93
96
4.4. Conclusioni relative al pregiudizio
(124)
Alla luce di quanto precede, vengono confermate le conclusioni di cui ai considerando da 153 a 161 del regolamento definitivo.
5. Volume delle importazioni in dumping
(125)
Come indicato nell’avviso di apertura, la Commissione ha tenuto conto delle conclusioni delle relazioni del DSB secondo le quali l’UE aveva agito in modo incompatibile con gli articoli 3.1 e 3.2 dell’accordo antidumping dell’OMC riguardo alla considerazione in cui ha tenuto il volume delle importazioni oggetto di dumping nell’inchiesta iniziale sugli elementi di fissaggio.
(126)
La Commissione ha perciò riesaminato la propria valutazione del pregiudizio alla luce del fatto che alcuni produttori esportatori non hanno praticato il dumping durante il PI. Si rammenta che, durante l’inchiesta iniziale, 2 produttori esportatori cinesi non hanno praticato il dumping. Come indicato al considerando 105, un produttore esportatore non risulta avere praticato dumping durante il presente riesame. Il volume totale delle importazioni provenienti da questi 3 produttori esportatori rappresentava solo una quota tra lo 0,01 % e lo 0,40 % di tutte le importazioni del prodotto in provenienti dalla RPC durante il PI. Dall’analisi del pregiudizio riguardo all’andamento delle importazioni dalla RPC è stata effettuata in base al volume delle importazioni in dumping, escludendo le importazioni non in dumping, emergono mutamenti insignificanti nelle tendenze descritte nel considerando 121 del regolamento definitivo.
2003
2004
2005
2006
PI
Volume delle importazioni dalla RPC (in t)
216 085
295 227
387 783
485 435
577 811
Indice
100
137
179
225
267
Quota di mercato della RPC
N.A.
17 %
22 %
23 %
25 %
Fonte: Eurostat.
6. Rapporto di causalità - Andamento delle esportazioni dell’industria dell’Unione
(127)
Come indicato nell’avviso di apertura, la Commissione ha riesaminato la sua analisi sul rapporto di causalità per tener conto delle conclusioni delle relazioni secondo cui l’UE ha agito in modo incompatibile con gli articoli 3.1 e 3.5 dell’accordo antidumping dell’OMC, poiché si è basata su dati statistici delle esportazioni totali comunicati da Eurostat invece che sull’andamento specifico delle esportazioni dell’industria UE.
(128)
L’andamento delle esportazioni dell’industria dell’Unione è stato analizzato nel considerando 175 del regolamento definitivo. Si è accertato che le esportazioni verso paesi terzi hanno rappresentato solo l’11 % del volume totale della produzione dell’industria dell’Unione del prodotto simile nel 2006. Come tuttavia sottolineato nelle relazioni del DSB, i dati utilizzati relativi alle esportazioni di tutti i produttori dell’Unione si basavano su dati Eurostat e non sulle esportazioni dell’industria dell’Unione. A seguito delle relazioni del DSB, la Commissione ha riesaminato la sua analisi del rapporto di causalità per verificare se l’andamento delle esportazioni dell’industria dell’Unione, secondo la nuova definizione, possa essere stato un fattore del pregiudizio subito. Si è accertato che le esportazioni verso paesi terzi hanno rappresentato solo il 3,7 % della produzione del prodotto simile dell’industria UE, quale nuovamente definita, durante il periodo dell’inchiesta, anziché l’11 % come riferito al considerando 175 del regolamento definitivo. Tali esportazioni sono aumentate del 4 % tra il 2003 e il PI. Esse inoltre sono sempre state effettuate a prezzi notevolmente superiori ai prezzi di vendita del mercato dell’Unione.
Totale dell’industria dell’Unione
2003
2004
2005
2006
PI
Esportazioni dell’Unione verso il resto del mondo nel periodo in esame (in t)
19 599
23 613
21 098
20 967
20 400
Indice
100
120
108
107
104
Esportazioni dell’Unione verso il resto del mondo nel periodo in esame (migliaia di EUR)
47 261
55 657
52 958
58 831
55 477
Indice
100
118
112
124
117
Prezzi unitari: (EUR/t):
2 411
2 357
2 510
2 806
2 719
(129)
Si può pertanto concludere che l’andamento delle esportazioni verso paesi terzi dell’industria dell’Unione non abbia costituito una fonte di pregiudizio significativa. Viene inoltre confermata la conclusione finale riferita al considerando 184 del regolamento definitivo secondo cui le importazioni oggetto di dumping originarie della RPC hanno causato un grave pregiudizio all’industria dell’Unione ai sensi dell’articolo 3, paragrafo 6, del regolamento di base.
7. Trattamento delle informazioni riservate
(130)
Come indicato nell’avviso di apertura, la Commissione si è accinta a riesaminare le conclusioni in base alle decisioni contenute nelle relazioni che suggeriscono che l’UE ha agito in modo incompatibile con gli articoli 6.5 e 6.5.1 dell’accordo antidumping dell’OMC riguardo al trattamento delle informazioni riservate.
(131)
In seguito alle relazioni, la Commissione ha invitato i 2 produttori dell’UE interessati a illustrare adeguatamente i motivi per cui informazioni riservate non si prestassero a essere oggetto di un riassunto non riservato. I 2 produttori hanno dato informazioni aggiuntive in forma non riservata o hanno spiegato, se determinate informazioni non potevano essere riassunte, perché fosse così. L’informazione così fornite da tali produttori è stata inviata a tutte le parti interessate. Un’associazione che rappresenta importatori dell’UE ha sostenuto che l’informazione fornita dai 2 produttori dell’Unione è incomprensibile e non consente un controllo incrociato con dati Eurostat pubblicamente disponibili. Su questo argomento è stato rilevato che, essendo le informazioni dei 2 produttori specifiche a determinate imprese, è improbabile che esistano fonti pubbliche che permettano controlli incrociati.
(132)
Secondo la Camera di commercio cinese e l’EFDA le informazioni aggiuntive fornite erano incomplete poiché le tabelle 22, 23 e da 32 a 34 mancavano ancora di alcuni elementi ed erano perciò non conformi al modo in cui avrebbero dovuto essere applicate le conclusioni del DSB. Non sono state ricevute altre osservazioni in seguito alla divulgazione di queste informazioni aggiuntive non confidenziali. Poiché le tabelle da 32 a 34 contengono informazioni dettagliate sulle vendite e sui costi sostenuti dall’impresa interessata, tali informazioni - di tipo riservato - sono state riassunte in modo da farne comprendere il contenuto, senza divulgare informazioni riservate. Le informazioni di cui si denuncia la mancanza nella tabella 22 (tipi di materie prime forniti e volumi di materia prima acquistata) e nella tabella 23 (fornitura di dati solo indicizzati del margine di profitto al lordo delle imposte, senza distinzione per vendite all’interno e all’esterno della UE), sono state ripresentate dall’impresa interessata dell’UE per consentire la corretta comprensione dell’informazione; esse si trovano agli atti consultabili da tutte le parti interessate. In conclusione, si ritiene che le raccomandazioni contenute nelle relazioni su questo argomento siano state pienamente accolte.
(133)
L’EFDA ha inoltre sostenuto che la tabella 24 fornita dal produttore dell’UE non permettesse di concludere che l’impresa in questione avesse subito un pregiudizio grave in quanto indicava continui aumenti dei profitti, dell’utilizzo e della produzione. La Commissione ha comunque ripetuto ancora una volta la valutazione del pregiudizio tenendo conto dei dati dei 6 produttori UE inseriti nel campione e ha concluso che era stato subito un grave pregiudizio, come confermato nel considerando 124. L’affermazione è quindi infondata.
(134)
Infine, come indicato al punto 6 dell’avviso di apertura, in seguito alle conclusioni in merito all’articolo 6.5 e all’articolo 6.5.1 dell’accordo antidumping dell’OMC riguardo al trattamento delle informazioni riservate, in data 30 maggio 2012, la Commissione ha divulgato i dati Eurostat sulla produzione totale di elementi di fissaggio dell’UE, come erano stati presentati in origine.
8. Altre raccomandazioni e decisioni
(135)
Come annunciato nell’avviso, la Commissione si è impegnata a tener conto delle osservazioni delle parti interessate dall’inchiesta sugli elementi di fissaggio che sostengono di essere state danneggiate dalla divulgazione delle conclusioni riguardo al trattamento riservato alle imprese operanti in condizioni di economia di mercato o qualsiasi altra raccomandazione o decisione del DSB. La Commissione, conformandosi alle raccomandazioni sull’articolo 9, paragrafo 5, del regolamento di base contenute nelle relazioni del DSB, ha concesso a un’impresa il TI.
F. COMUNICAZIONE
(136)
Tutte le parti sono state informate delle conclusioni di cui sopra. È stato anche fissato un termine entro il quale le parti possono presentare osservazioni e ricorsi su quanto comunicato. In seguito alla comunicazione sono pervenute varie osservazioni.
(137)
Ne consegue che le misure antidumping sulle importazioni di determinati elementi di fissaggio in ferro o acciaio originarie della Repubblica popolare cinese, istituite dal regolamento (CE) n. 91/2009, devono essere mantenuta e che le importazioni dalla Bulten Fasteners China devono essere soggette a un dazio dello 0 %.
G. CONCLUSIONE
(138)
Sulla base del riesame di cui sopra, si è giunti alla conclusione che il dumping pregiudizievole, accertato nell’inchiesta iniziale, è confermato. A un produttore esportatore, tuttavia, in conformità alle raccomandazioni, contenute nelle relazioni del DSB, sull’articolo 9, paragrafo 5, del regolamento di base, è stato concesso il TI. L’articolo 1, paragrafo 2, del regolamento definitivo dev’essere perciò modificato di conseguenza. Lo stesso articolo va anche essere modificato per tener conto dei dazi antidumping riveduti calcolati per alcune delle imprese elencate nella tabella di cui all’articolo 1, paragrafo 2, del regolamento definitivo, come di seguito indicato:
Produttore esportatore nella RPC
Margine di dumping
Margine di pregiudizio
Misure definitive
Biao Wu Tensile Fasteners Co., Ltd.
43,4 %
99,9 %
43,4 %
Kunshan Chenghe Standard Components Co., Ltd.
63,7 %
79,5 %
63,7 %
Ningbo Jinding Fastener Co., Ltd.
64,3 %
64,4 %
64,3 %
Ningbo Yonghong Fasteners Co., Ltd.
69,7 %
78,3 %
69,7 %
Changshu City Standard Parts Factory and Changshu British Shanghai International Fastener Co., Ltd.
38,3 %
65,3 %
38,3 %
CELO Suzhou Precision Fasteners Co., Ltd
0,0 %
0,3 %
0,0 %
Golden Horse (Dong Guan) Metal Manufactory Co., Ltd
22,9 %
133,2 %
22,9 %
Yantai Agrati Fasteners Co., Ltd
0,0 %
0,0 %
0,0 %
Produttori esportatori che hanno collaborato all’inchiesta, non selezionati per l’inserimento nel campione
54,1 %
77,5 %
54,1 %
Tutte le altre imprese
74,1 %
85,0 %
74,1 %
HA ADOTTATO IL PRESENTE REGOLAMENTO:
Articolo 1
La tabella che indica le aliquote del dazio antidumping definitivo applicabile al prezzo netto, franco frontiera dell’Unione, dazio non corrisposto, dei prodotti fabbricati dalle società di cui all’articolo 1, paragrafo 2, del regolamento (CE) n. 91/2009 è sostituita dalla seguente tabella:
«Impresa
Dazio (%)
Codice addizionale TARIC
Biao Wu Tensile Fasteners Co., Ltd., Shanghai
43,4 %
A924
CELO Suzhou Precision Fasteners Co., Ltd., Suzhou
0,0 %
A918
Changshu City Standard Parts Factory and Changshu British Shanghai International Fastener Co., Ltd., Changshu
38,3 %
A919
Golden Horse (Dong Guan) Metal Manufactory Co., Ltd., Dongguan City
22,9 %
A920
Kunshan Chenghe Standard Components Co., Ltd., Kunshan
63,7 %
A921
Ningbo Jinding Fastener Co., Ltd., Ningbo City
64,3 %
A922
Ningbo Yonghong Fasteners Co., Ltd. Jiangshan Town
69,7 %
A923
Yantai Agrati Fasteners Co., Ltd., Yantai
0,0 %
A925
Bulten Fasteners (China) Co., Ltd., Beijing
0,0 %
A997
Imprese elencate nell’allegato I
54,1 %
A928
Tutte le altre imprese
74,1 %
A999»
Articolo 2
Il presente regolamento entra in vigore il giorno successivo alla pubblicazione nella Gazzetta ufficiale dell’Unione europea.
Il presente regolamento è obbligatorio in tutti i suoi elementi e direttamente applicabile in ciascuno degli Stati membri.
Fatto a Lussemburgo, il 4 ottobre 2012