РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) № 1106/2013 НА СЪВЕТА
от 5 ноември 2013 година
за налагане на окончателно антидъмпингово мито и за окончателно събиране на временното мито, наложено върху вноса на някои видове телове от неръждаеми стомани с произход от Индия
СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. за защита срещу дъмпингов внос от страни, които не са членки на Европейската общност („основния регламент“) (1), и по-специално член 9 от него,
като взе предвид предложението на Европейската комисия, представено след консултация с Консултативния комитет,
като има предвид, че:
А. ПРОЦЕДУРА
1. Временни мерки
(1)
На 3 май 2013 г. Европейската комисия („Комисията“) наложи с Регламент (ЕС) № 418/2013 (2) („временния регламент“)временно антидъмпингово мито върху вноса в Европейския съюз („Съюза“) на някои видове телове от неръждаеми стомани с произход от Индия („засегнатата страна“).
(2)
Разследването бе започнато, след като на 28 юни 2012 г. Европейската конфедерация на производителите на желязо и стомана (Eurofer) („жалбоподателят“) подаде жалба от името на производители от Съюза, които съставляват над 50 % от цялото производство на Съюза на някои видове телове от неръждаеми стомани.
(3)
Вследствие на паралелно проведеното антисубсидийно разследване Комисията наложи временно изравнително мито върху вноса на някои видове телове от неръждаеми стомани с произход от засегнатата страна с Регламент (ЕС) № 419/2013 (3) и окончателно изравнително мито с Регламент (ЕС) № 861/2013 (4).
2. Страни, засегнати от разследването
(4)
На предварителния етап от разследването беше сформирана извадка на индийските производители износители и на производителите в Съюза. На този предварителен етап беше предвидено да се сформира извадка и по отношение на несвързаните вносители. Тъй като обаче двама от избраните за извадката трима вносители не представиха отговори на въпросника, сформирането на извадка на вносителите не беше възможно. Поради това за целите на окончателните констатации беше използвана цялата налична информация, отнасяща се до всички оказали съдействие вносители, и по-специално по отношение на интереса на Съюза.
(5)
Един производител износител заяви, че тъй като за определянето на понесената от промишлеността на Съюза вреда не са използвани продажби на производители, които не са жалбоподатели, изготвената извадка на производители от Съюза не може да се смята за представителна. Това твърдение беше отхвърлено, тъй като извадката беше подбрана въз основа на отговорите, получени от всички оказали съдействие производители от Съюза, независимо дали на етапа на определяне на представителността на жалбата са я подкрепили, и на производствените обеми.
(6)
Един производител износител, свързан с производител от Съюза, изрази несъгласие със жалбата и поиска индивидуално разглеждане, тъй като не беше включен в извадка от производители износители като резултат от малкия обем на неговия износ. Самият производител от Съюза също не беше включен в извадката на промишлеността на Съюза поради малкия обем на неговото производство. Комисията предостави индивидуално разглеждане, но производителят износител оттегли своето искане.
(7)
Седем невключени в извадката индийски производители износители поискаха индивидуално разглеждане. Двама от тях отговориха на въпросниците, а пет - не. Единият от двамата отговорили оттегли своето искане за индивидуално разглеждане. В резултат на това Комисията разгледа искането на един индийски производител износител, който не беше включен в извадката, а именно:
-
KEI Industries Limited, New Delhi (KEI).
(8)
На предварителния етап беше установено, че нито един от първоначално включените в извадката производители износители не е представил достатъчно надеждна информация, поради което беше приложен член 18 от основния регламент. Комисията реши да включи в извадката още три дружества въз основа на техните експортни обеми и готовността им да окажат съдействие, изразена след откриването на процедурата. В резултат на това Комисията разгледа отговорите на въпросника и извърши проверки на място в помещенията на следните производители износители от Индия:
-
Garg Inox, Bahadurgarh, Haryana,
-
Macro Bars and Wires, Mumbai, Maharashtra,
-
Nevatia Steel & Alloys, Mumbai, Maharashtra.
(9)
С изключение на посоченото по-горе, съображения 4 - 7 и 14 от временния регламент се потвърждават.
3. Разследван период и разглеждан период
(10)
Както е посочено в съображение 20 от временния регламент, разследването относно дъмпинга и вредата обхвана периода от 1 април 2011 г. до 31 март 2012 г. („разследвания период“ или „РП“). Проучването на тенденциите, които имат значение за оценката на вредата, обхвана периода от 1 януари 2009 г. до 31 март 2012 г. („разглеждания период“).
4. Последваща процедура
(11)
След разгласяването на съществените факти и съображения, въз основа на които бе взето решението за налагане на временни антидъмпингови мерки („временното разгласяване“), няколко заинтересовани страни, а именно тримата включени в извадката производители износители, производителят износител, който оттегли искането си за индивидуално разглеждане, жалбоподателят и единадесет ползватели, предоставиха коментари. На страните, които поискаха изслушване, бе предоставена такава възможност. Комисията продължи да търси информацията, която смяташе за необходима за изготвянето на окончателните констатации. Всички получени коментари бяха надлежно разгледани и взети предвид по целесъобразност.
(12)
Комисията уведоми всички заинтересовани страни за съществените факти и съображения, въз основа на които възнамерява да препоръча налагането на окончателно антидъмпингово мито върху вноса на някои видове телове от неръждаеми стомани с произход от засегнатата страна и окончателното събиране на сумите, обезпечени с временно мито („окончателното разгласяване“). На страните беше даден срок, в който да представят своите коментари по окончателното разгласяване. Всички получени коментари бяха надлежно разгледани и взети предвид по целесъобразност.
(13)
След получените коментари по окончателното разгласяване Комисията информира заинтересованите страни за извършени промени на констатациите по отношение на нивото на дъмпинга на някои производители износители. На страните отново беше определен срок, в който да представят своите коментари по допълнителното разгласяване. Всички получени коментари бяха надлежно разгледани и взети предвид по целесъобразност. Една заинтересована страна - жалбоподателят, отправи критика по отношение на факта, че констатациите, свързани с нивото на дъмпинга на някои производители износители, бяха изменени въз основа на новите данни и коментарите, получени след временното разгласяване и на окончателния етап от разследването. Тази страна заяви също така, че нейните процедурни права са били нарушени.
(14)
Комисията обаче счете, че трябва да вземе под внимание изразените от заинтересованите страни становища и ако е необходимо, да промени констатациите, когато коментарите са обосновани. В нито един от случаите не бяха използвани нови непроверени данни за определянето на дъмпинга. Освен това процедурните права на всички заинтересовани страни бяха спазени, тъй като те бяха надлежно и навременно информирани и им бяха определени едни и същи срокове за представяне на коментари.
Б. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
(15)
Както е посочено в съображение 21 от временния регламент, разглежданият продукт се определя като телове от неръждаеми стомани, съдържащи тегловно:
-
2,5 % или повече никел, различни от телове, съдържащи тегловно 28 % или повече, но не повече от 31 % никел и 20 % или повече, но не повече от 22 % хром,
-
по-малко от 2,5 % никел, различни от телове, съдържащи тегловно 13 % или повече, но не повече от 25 % хром и 3,5 % или повече, но не повече от 6 % алуминий,
класирани понастоящем в кодове по КН 7223 00 19 и 7223 00 99 и с произход от засегнатата страна.
(16)
Някои ползватели повдигнаха въпроса за явната липса на разграничение между различните видове на разглеждания продукт и сходния продукт, поради това че съществува широк продуктов микс сред всички видове на продукта. Особена важност беше отдадена на това как при разследването би могло да бъде гарантирано обективно сравнение между всички видове. Както при повечето разследвания определението на разглеждания продукт обхваща голямо разнообразие от видове на продукта, които имат същите или сходни основни физически, технически и химически характеристики. Фактът, че е възможно тези характеристики да варират при различните видове на продукта, действително може да доведе до обхващането на широка гама от видове на продукта. Такъв е случаят при настоящото разследване. Комисията взе под внимание разликите между видовете на продукта и гарантира обективно сравнение. За всеки вид на продукта, произвеждан и продаван от индийските производители износители, и за всеки вид на продукта, произвеждан и продаван от промишлеността на Съюза, бе определен уникален контролен номер на продукта (КНП). Номерът зависи от основните характеристики на продукта, в този случай марката на стоманата, якостта на опън, покритието, повърхността, диаметъра и формата. Поради това видовете телове, изнасяни за Съюза, бяха сравнени въз основа на КНП с продуктите, произвеждани и продавани от промишлеността на Съюза, които имат едни и същи или сходни характеристики. Всички тези видове попадат в определението на разглеждания продукт и на сходния продукт в известието за започване (5) и във временния регламент.
(17)
Една от страните повтори твърдението си, че т.нар. „високотехнологични“ видове на продукта са различни и не са взаимозаменяеми с другите видове на разглеждания продукт. Поради това те следва да бъдат изключени от определението на продукта. Съгласно съдебната практика на Съда на Европейския съюз (6) за да се определи дали продуктите са сходни, така че да представляват част от един и същ продукт, следва да се направи оценка дали те имат еднакви технически и физически характеристики, една и съща основна крайна употреба и едно и също съотношение цена-качество. В тази връзка трябва да бъдат оценени и взаимозаменяемостта и конкуренцията между тези продукти. При разследването беше установено, че посочените от страната „високотехнологични“ видове на продукта имат същите основни физически, химически и технически характеристики като останалите продукти, предмет на разследването. Те са изработени от неръждаема стомана и са телове, а производственият процес е подобен, като се използват подобни машини, което дава възможност на производителите да пренасочват производството към различни варианти на продукта в зависимост от търсенето. Поради това, въпреки че различните видове телове не са пряко взаимозаменяеми и не се конкурират пряко, производителите се конкурират за договори, като обхващат широка гама от телове от неръждаеми стомани. Освен това тези видове на продукта се произвеждат и продават както от промишлеността на Съюза, така и от индийските производители износители, които използват подобни методи на производство. Поради това твърдението не може да бъде прието.
(18)
В отговор на окончателното разгласяване една от страните заяви, че анализът, извършен от Комисията, за да се установи дали т.нар. „високотехнологични“ видове на продукта трябва да бъдат включени в разследването, е недостатъчен. Този довод се отхвърля. При разследването беше установено, че високотехнологичните видове на продукта попадат в определението на продукта, както е посочено в съображение 17. Страната погрешно приема, че всички критерии, посочени в съдебната практика, трябва да бъдат изпълнени едновременно, което не е правилно. Според съдебната практика на Съда на Европейския съюз (7), Комисията се ползва с широка свобода на преценка при определянето на обхвата на продукта и трябва да основава тази оценка на набора от критерии, изготвени от Съда. Често, както и в настоящия случай, някои критерии могат да сочат в една посока, а други критерии - в друга посока. В такъв случай Комисията трябва да извърши обща оценка, което беше направено в настоящия случай. Поради това тази заинтересована страна погрешно приема, че всички характеристики на видовете на продукта трябва да са еднакви, за да може видовете да попадат в рамките на едно и също определение на продукта.
(19)
Някои ползватели заявиха, че т.нар. телове от неръждаеми стомани „серии 200“ следва да бъдат изключени от обхвата на продукта. По-специално те изтъкнаха, че този вид почти не се произвежда от промишлеността на Съюза. Това твърдение обаче е неоснователно. На първо място, фактът, че определен вид на продукта не се произвежда от промишлеността на Съюза, не е достатъчно основание за неговото изключване от обхвата на разследването, когато производственият процес е такъв, че производителите от Съюза биха могли да започнат производство на въпросния вид на продукта. На второ място, по отношение на високотехнологичните телове беше установено, че тези видове на разглеждания продукт имат основни физически, химически и технически характеристики, които са еднакви или подобни с тези на други видове на сходния продукт, произвеждан и продаван от промишлеността на Съюза. Поради това твърдението не може да бъде прието.
(20)
Освен това те заявиха, че в определението на разглеждания продукт трябва да бъдe включен валцдратът. Валцдратът е суровината, която се използва за производството на разглеждания продукт, но може да се използва за производството и на други продукти, като скрепителни елементи и пирони. Поради това за разлика от продукта, предмет на разследването, той не представлява завършен продукт от стомана. Чрез производствения процес на студено формуване валцдратът, наред с други продукти, може да бъде трансформиран в разглеждания продукт или в сходния продукт. Въз основа на това валцдратът не може да бъде включен в обхвата на продукта по смисъла на основния регламент.
(21)
Въз основа на посоченото по-горе определението на разглеждания продукт и на сходния продукт в съображения 21 - 24 от временния регламент се потвърждава.
В. ДЪМПИНГ
1. Въведение
(22)
По време на проверките на място в помещенията на първоначално включените в извадката трима индийски производители износители и на последващия анализ на събраната информация бе установено, че тези дружества са подали информация, която не можеше да се счита за надеждна. Комисията продължи своето разследване, като анализира цялата информация, предоставена в отговор на временното разгласяване и в последващите изслушвания.
(23)
Както е посочено в съображение 26 от временния регламент, в случая на един производител износител Комисията установи, че разходите, посочени в отговора на въпросника, не са съгласувани с разходите, отразени във вътрешните системи на производителя за отчитане на разходите. Дружеството твърдеше, че липсата на съгласуваност е причинена от грешки при регистрирането и използването на различни методи за оценка на складовите наличности във вътрешната система за отчитане на разходите и при изготвянето на данните, публикувани в годишните отчети.
(24)
Както е обяснено в съображение 28 от временния регламент, макар че данните, съдържащи се във вътрешната система за отчитане, бяха в съответствие с одитираните финансови отчети на ниво дружество, не беше възможно да се установи съгласуваност между генерираните от вътрешната система за отчитане на разходите данни за звеното за производство на телове и таблиците с разходите, специално изготвени от дружеството в отговор на изпратения при разследването въпросник. Поради това, в съответствие с член 18 от основния регламент, беше счетено, че за целите на антидъмпинговото разследване следва да се използва информацията от вътрешната система за отчитане на разходите.
(25)
По тази причина Комисията коригира временно данните за разходите, предоставени от производителя износител в неговия отговор на въпросника, като използва наличните данни от вътрешната система за отчитане на разходите.
(26)
Както е отбелязано в съображение 27 от временния регламент, производителят износител изтъкна, че данните във вътрешната система за отчитане на разходите не са надеждни и не следва да се използват за целите на разследването. Дружеството изтъкна няколко грешки и концептуални проблеми по отношение на вътрешно отчетените данни, въз основа на които Комисията извърши своята корекция на разходите. Дружеството заяви, че Комисията е трябвало да използва като основа за своя анализ отчетените в отговора на въпросника разходи. Освен това на по-късен етап след налагането на временните мерки дружеството представи данни за съгласуване на вътрешно отчетените данни за разходите на звеното и отговора на въпросника. Въз основа на това и предвид събраните по време на проверките на място данни вече беше възможно някои от производствените разходи, които първоначално бяха посочени от дружеството в неговия отговор на въпросника, да бъдат приети.
(27)
Въз основа на наличната информация обаче разпределението на някои разходи, като например постоянните разходи и разходите за финансиране, посочени от дружеството в неговия отговор на въпросника, не можеха да бъдат счетени за надеждни за целите на разследването. Комисията сметна, че тези разходи следва да бъдат разпределени въз основа на общия оборот на дружеството и себестойността на продадените стоки в съответствие с член 2, параграф 5 от основния регламент. Въз основа на гореизложеното повечето посочени в отговора на въпросника разходи можеха да бъдат приети, а разпределението на оборота беше одобрено от дружество на окончателния етап от разследването. Нивото на установения дъмпингов марж бе намалено след преразглеждането на разходите за опаковане и на някои от постоянните разходи. Поради това се счита, че член 18 от основния регламент вече не следва да се прилага за установяване на дъмпинговия марж за посочения производител износител.
(28)
Както е посочено в съображение 30 от временния регламент, в случая на втория производител износител Комисията установи, че закупените и използвани суровини, посочени в отговора на въпросника на дружеството, не бяха подкрепени от данните, открити в системата за управление на складовите наличности на производителя. По-конкретно бе установено, че разпределението по марки стомана беше различно във всеки от двата източника. Комисията установи, че марката на стоманата е ключов фактор за определяне на цената на крайния продукт и че използването на ненадеждна информация за марката на стоманата може да доведе до сериозни изкривявания при изчисляването на разходите и продажните цени на отделните видове на продукта и поради това би могло да бъде подвеждащо, като в няколко случая информира производителя износител за това основно съображение.
(29)
Както е посочено в съображение 31 от временния регламент, производителят износител обаче заяви, че компютърните файлове, съдържащи данни за закупените суровини, събрани от Комисията по време на проверките на място, са били непълни, тъй като други звена на дружеството са закупили допълнително количество суровини, но те не са били отчетени и не са били включени в компютърните файлове, събрани по време на проверките на място и прегледани от Комисията. Освен това производителят износител заяви, че наблюдаваните разминавания в количествата на марките стомана са се дължали на факта, че някои марки стомана частично са се припокривали помежду си и че някои етапи от производствения процес не са били проследими на равнището на отделните марки стомана.
(30)
В съображение 32 от временния регламент обаче Комисията посочва, че твърденията, изложени по-горе от дружеството във връзка с допълнителните закупени суровини, не са обосновани и при всички случаи не са достатъчни, за да обяснят наблюдаваните разминавания на равнището на отделните марки стомана. Комисията посочи освен това, че дружеството е признало, че не е възможно да се направи точно проследяване на отделните марки стомана на всички етапи от производствения процес. Това признание допълнително компрометира надеждността на системата за отчитане на марките стомана като цяло. Поради това предоставената информацията относно марките стомана беше временно счетена за подвеждаща.
(31)
В съображение 33 от временния регламент Комисията изрази мнението, че отчетеното разпределяне на суровините по марки стомана не е надеждно и временно следва да не бъде взето предвид и че определянето следва да се извърши въз основа на наличните факти в съответствие с член 18 от основния регламент. С оглед на ненадеждността на системата за отчитане като цяло не бе възможно определянето да се извърши въз основа на която и да било от отчетените марки стомана. Поради това общото потребление на всички суровини, взети заедно, без да се взема предвид разпределянето по марки стомана, бе използвано за изчисляване на общ дъмпингов марж за всички продукти.
(32)
След публикуването на временните констатации дружеството оспори този временен подход като цяло, но все още не беше в състояние да предложи съответствие продукт по продукт на ниво КНП. На по-късен етап на разследването обаче дружеството предложи достатъчна степен на съгласуваност, като суровината се групира в основната серия марки неръждаема стомана според техния химичен състав (серии 200, 300 и 400 в класификацията на AISI). Дружеството предложи и алтернативен начин на групиране, при който като допълнителен фактор при групирането беше включена крайната употреба. Тъй като обаче крайната употреба не може да бъде проверена, Комисията преизчисли дъмпинговия марж въз основа на групирането на марките стомана по химичния им състав, както е определено в сериите марки стомана (серии 200, 300 и 400 в класификацията на AISI). Сериите марки стомана са широко използван и обективен критерий, който може да бъде проверен, докато при това дружество използването на КНП не дава възможност за пълно съгласуване, поради което не би гарантирало обективно сравнение въз основа на надеждни данни по смисъла на основния регламент.
(33)
Представената от дружеството допълнителна информация не даде възможност за съгласуване на данните по необходимия за разследването достатъчно подробен начин, поради което временното заключение, че системите на дружеството за проследяване не са достатъчно надеждни, се потвърждава и за целите на окончателното определяне на себестойността на производството и изчисляването на дъмпинговия марж се прилага член 18 от основния регламент, като изчисляването поради това се извършва въз основа на посочения в предходното съображение подход.
(34)
Както е посочено в съображение 34 от временния регламент, в случая на третия производител износител по време на проверката на място Комисията установи, че потоците суровини, посочени в отговора на въпросника, не съответстват на данните, съдържащи се в счетоводната система на производителя. Установено бе, че разпределението по марки стомана е различно в двата източника.
(35)
Както е посочено в съображение 35 от временния регламент, производителят износител прие, че в неговия отговор на въпросника са допуснати някои грешки, но заяви, че разликите в общите количества суровини биха могли да бъдат обяснени, като се вземат предвид промените в складовите наличности. Освен това обаче дружеството заяви, че частично припокриващите се марки стомана правят невъзможно точното съгласуване за всяка отделна марка стомана. В коментарите си след временните констатации дружеството заяви също така, че понякога посочената във фактурата марка стомана не съответства на действително изнасяната марка стомана. Освен това дружеството изтъкна, че марките стомана не се използват с точност в сектора на неръждаемата стомана, а всъщност съществуват разлики между публикувания и действителния химичен състав на марките стомана. Дружеството изтъкна, че ако се вземат предвид тези обяснения, установените от Комисията несъответствия биха засегнали само незначителна част от неговия износ.
(36)
Комисията сметна, че обемът на откритите несъответствия не може да бъде обяснен със случайни неточности. Точно обратното - представените аргументи засегнаха в още по-голяма степен надеждността на системата на дружеството за отчитане на марките стомани като цяло, особено предвид основното значение на марките стомани за определяне на себестойността на крайния продукт.
(37)
По-късно в разследването обаче дружеството заяви, че ако Комисията не приема първоначалното отчитане на дружеството на марките стомани, тя може да получи по-точен резултат, ако вместо да групира заедно всички ПКН, както е направила на временния етап, групира заедно само онези конкретни марки стомана, между които са установени несъответствия, или пък групира заедно марките стомана според техния химичен състав, посочен в сериите марки стомана (серии 200, 300 и 400 в класификацията на AISI). Дружеството предложи и още един метод за допълнително групиране на марките стомана в серия 300 в по-малки подгрупи.
(38)
Впоследствие Комисията преизчисли дъмпинговия марж въз основа на групите неръждаема стомана, базирани на химичния състав, посочен в сериите марки стомана (серии 200, 300 и 400 в класификацията на AISI), така че да използва същия метод като описания в съображение 30. Сериите марки стомана са широко използван и обективен критерий, който може да бъде проверен, докато при това дружество използването на КНП не дава възможност за пълно съгласуване, поради което не би гарантирало обективно сравнение въз основа на надеждни данни по смисъла на основния регламент.
(39)
Представената от дружеството допълнителна информация все пак не даде възможност за съгласуване на данните по необходимия за разследването достатъчно подробен начин, поради което временното заключение, че системите на дружеството за проследяване не са достатъчно надеждни, се потвърждава и за целите на окончателното определяне на себестойността на производството и изчисляването на дъмпинговия марж се прилага член 18 от основния регламент, като изчисляването поради това се извършва въз основа на посочения в предходното съображение подход.
(40)
Жалбоподателят заяви, че групирането на разглеждания продукт в марки стомана е попречило на Комисията да извърши правилно оценката на рентабилността, с цел да се определят нормалните стойности по КНП.
(41)
Комисията извършва своя анализ на ниво, което е съвместимо с вътрешните счетоводни системи на производителите износители и на производителите от Съюза, които дават възможност за обосноваване на отчетените данни. Поради това твърдението се отхвърля.
(42)
Поради липсата на други коментари изложеното в съображения 37 и 38 от временния регламент се потвърждава.
2. Нормална стойност
(43)
По отношение на един производител износител, за който беше приложен член 18 от основния регламент, определянето на нормалната стойност беше преразгледано вследствие на повторна оценка от себестойността на производството му. На окончателния етап себестойността на производството беше определена въз основа на отчетените производствени разходи, към които бяха добавени разходите за продажба и общите и административните разходи, включително разходите за финансиране, като беше използван методът за разпределяне, разрешен в член 2, параграф 5 от основния регламент.
(44)
Беше установено, че обемите на продажбите на вътрешния пазар на тримата нововключени в извадката производители износители и на производителя износител, на когото бе предоставено индивидуално разглеждане, са като цяло представителни и съставляват най-малко 5 % от общия обем на продажбите на съответното дружество за износ в Съюза на разглеждания продукт. Същата проверка за представителност беше извършена и за всеки вид на продукта, продаван от нововключените в представителната извадка производители на техните вътрешни пазари и счетен за сходен с вида на продукта, продаван за износ в Съюза, в съответствие с член 2, параграф 2 от основния регламент.
(45)
Като определи дела на рентабилните продажби за независими клиенти на вътрешния пазар по време на РП, Комисията проучи също дали може да се смята, че продажбите на вътрешния пазар на всеки от нововключените в извадката производители износители и на производителя износител, на когото бе предоставено индивидуално разглеждане, са извършени при обичайни търговски условия, в съответствие с член 2, параграф 4 от основния регламент.
(46)
В случая на един от нововключените в извадката производители износители беше установено, че първоначално представеното от дружеството разпределение на разходите е неподходящо, тъй като то не е взело под внимание дебелината на тела, която е важен фактор за определяне на разходите. Със съгласието на дружеството в метода за разпределение на разходите бяха нанесени корекции.
(47)
В случая на втори нововключен в извадката производител износител беше коригирана техническа грешка в определянето на дъмпинговия марж. Освен това производителят поиска Комисията да направи допълнителни корекции на оценката на рентабилността и отчитането на ценовите разлики. Тези искания не бяха счетени за основателни.
(48)
В случая на производителя износител, на когото бе предоставено индивидуално разглеждане, бе поправена техническа грешка в изчисленията. Същият производител износител представи допълнителни твърдения по отношение на определянето от страна на Комисията на нивото на разходите за продажба и общите и административните разходи, както и на вътрешните транспортни разходи, и поиска корекция за физически различия на разглеждания продукт между вътрешния и експортния пазар. Тези твърдения бяха отхвърлени, тъй като изчисленията се основават на представени от предприятието данни за разходите, които бяха проверени по време на проверката на място, както и поради това че твърдението за физическите разлики не бе подкрепено с доказателства.
(49)
В резултат на това методологията за определяне на нормалната стойност, описана в съображения 39 - 48 от временния регламент, се потвърждава и бе приложена по отношение на тримата нововключени в извадката производители износители и производителя износител, на когото бе предоставено индивидуално разглеждане.
3. Експортна цена
(50)
По отношение на един производител износител, след направените от него твърдения, свързани със спорадичното използване на грешен обменен курс и погрешното включване на някои вътрешногрупови продажби в изчислението на дъмпинга, бяха поправени някои технически грешки.
(51)
Извършените чрез свързано дружество продажби в Съюза на втори производител износител бяха включени в изчислението на дъмпинга.
(52)
Един нововключен в извадката производител износител заяви, че ползите, които е получил по схемите за субсидиране DEPB и DDS, трябва да се добавят към експортните цени.
(53)
Друг нововключен в извадката производител износител отчете ползите, получени по схемата за субсидиране DDS, като отрицателна ценова разлика, като по този начин изкуствено повиши експортните цени.
(54)
Комисията извърши анализ на ценовото поведение на двете дружества на пазара на Съюза и изготви своите констатации, които произтичат от прилагането на член 2, параграф 8 от основния регламент и поради това не се нуждаят от допълнителни промени. Поради това искането на първото дружеството бе отхвърлено, а отчетената от второто дружество ценова разлика не бе взета под внимание.
(55)
Един нововключен в извадката производител износител заяви, че експортните му цени следва да бъдат коригирани в посока увеличение, за да бъдат приведени в съответствие с тези на вътрешния пазар, тъй като продажбите на вътрешния пазар са били извършвани под собствена търговска марка, която е давала възможност за по-високи цени. Дружеството обаче не успя да докаже, че фактурите, за които се отнася искането, са действително продажби под собствена търговска марка, поради което искането бе отхвърлено.
(56)
Поради липсата на други коментари изложеното в съображения 50 - 52 от временния регламент се потвърждава.
4. Сравнение
(57)
Един производител износител заяви, че тъй като за определянето на себестойността на производството му са обобщени всички ПКН, експортните цени следва да бъдат разгледани по същия начин и за сравнението с нормалната стойност е трябвало да бъде използвана само една експортна цена.
(58)
В своето разследване Комисията имаше за цел да получи данни за себестойността и експортните цени на база отделен КНП, но не получи от засегнатото дружество необходимите данни за съгласуване, които биха позволили установяването на надеждна себестойност на производството на база отделен КНП. При разследването обаче не бяха установени неточности по отношение на отчетените по КНП нива на експортната цена, поради което нямаше да е удачно при определянето на експортните цени да се прилага член 18 от основния регламент. Тъй като Комисията не смята, че за да се направи обективно сравнение е целесъобразно да бъде намалено нивото на подробност на отчетените цени в сравнение с установеното по стандартите на разследването, твърдението беше отхвърлено.
(59)
Поради липсата на други коментари изложеното в съображения 53 - 55 от временния регламент се потвърждава.
5. Дъмпингови маржове
(60)
Както е предвидено в член 2, параграфи 11 и 12 от основния регламент за всяко включено в извадката дружество определената за сходния продукт среднопретеглена нормална стойност бе сравнена със среднопретеглената експортна цена на разглеждания продукт.
(61)
В съответствие с член 9, параграф 6 от основния регламент, с оглед на прилагането на член 18 от основния регламент по отношение на двама от тримата първоначално включени в извадката производители износители дъмпинговият марж на оказалите съдействие производители износители, които не са включени в извадката, е определен въз основа на средния дъмпингов марж на единствения първоначално включен в извадката производител износител, по отношение на който член 18 вече не се прилага, и двете нововключени в извадката дружества с дъмпингови маржове, които не са de minimis. Въз основа на това дъмпинговият марж за оказалите съдействие дружества, които не са включени в извадката, бе определен на 8,4 %.
(62)
По отношение на останалите производители износители в засегнатата страна Комисията първо определи нивото на съдействие. За тази цел бе направено сравнение между общите количества на износа, посочени в отговорите, изпратени във връзка с подбора на извадка, и общия внос от засегнатата страна, установен на базата на статистическите данни за вноса на Евростат. Тъй като нивото на съдействие бе високо, остатъчният дъмпингов марж бе фиксиран на нивото на най-високия дъмпингов марж, установен за оказалите съдействие производители износители. Въз основа на това нивото на дъмпинга в национален мащаб бе определено на 16,2 %.
(63)
Въз основа на горното среднопретеглените дъмпингови маржове, изразени като процент от цената CIF на границата на Съюза без платено мито, са, както следва:
Дружество
Окончателен дъмпингов марж
GARG Inox
11,8 %
KEI Industries
7,7 %
Macro Bars and Wires
0,0 %
Nevatia Steel & Alloys
4,1 %
Raajratna Metal Industries
16,2 %
Venus Group
11,6 %
Viraj Profiles
6,8 %
Оказали съдействие дружества, които не са включени в извадката
8,4 %
Всички други дружества
16,2 %
Г. ПРОМИШЛЕНОСТ НА СЪЮЗА
1. Промишленост на Съюза
(64)
Някои ползватели оспориха броя на производителите от Съюза, в съображение 63 от временния регламент. Те твърдяха, че броят на производителите е бил оценен погрешно и че в действителност на пазара на Съюза има по-малко производители.
(65)
Комисията изтъква, че горепосоченото твърдение не бе подкрепено с никакви доказателства. Комисията провери посочения в жалбата брой на производителите от Съюза при потвърждаването на нейната представителност и също така по време на разследването. В тази връзка Комисията се свърза с всички 27 известни производители от Съюза. При разследването беше потвърдено, че 27 производители от Съюза са произвеждали сходния продукт в Съюза през РП. Поради това твърдението се отхвърля и се потвърждава съображение 63 от временния регламент.
2. Производство на Съюза и изготвяне на извадка от производители от Съюза
(66)
Поради липсата на коментари изложеното в съображения 64 - 67 от временния регламент се потвърждава.
Д. ВРЕДА
1. Потребление на Съюза
(67)
Някои ползватели заявиха, че при анализа на вредата не е следвало да се вземат предвид данните за 2009 г., тъй като финансовата криза, настъпила през тази година, е предизвикала изкривявания особено по отношение на потреблението на Съюза. При все това, дори ако 2009 г. бъде изключена от анализа, все още е налице тенденция за увеличаване на потреблението (+ 5 %), което е показател за подобряването на пазара. Освен това неблагоприятното въздействие на финансовата криза е отчетено в съображение 68 от временния регламент. Поради липсата на други коментари съображение 68 от временния регламент се потвърждава.
2. Внос в Съюза от засегнатата държава
(68)
Установеният за производителя износител Macro Bars and Wires дъмпингов марж е под прага de minimis, предвиден в член 9, параграф 3 от основния регламент. Поради това се смята, че през разследвания период този производител износител не е извършвал дъмпинг по смисъла на член 1, параграф 2 от основния регламент. В резултат на това обемът на неговия внос бе изключен от обема на временно определения дъмпингов внос от засегнатата страна. Производителят износител Venus group заяви, че някои сделки са били погрешно отчетени два пъти. Комисията се съгласи с производителя износител и коригира общия обем на дъмпинговия внос, като изключи тези сделки.
(69)
Обемът, пазарният дял и средните цени на дъмпинговия внос бяха съответно преразгледани.
(70)
Обем и пазарен дял на дъмпинговия внос:
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Обем
15 826
27 291
34 494
33 252
Индекс (2009 г. = 100)
100
172
218
210
Пазарен дял
12,0 %
14,6 %
17,6 %
16,9 %
Индекс (2009 г. = 100)
100
121
146
140
Източник: Евростат и отговори на въпросника.
(71)
Macro Bars and Wires изнася ограничено количество от разглеждания продукт през РП, а споменатите по-горе сделки на Venus group също са за ограничени количества, поради което изключването на тези обеми на вноса от общия обем на дъмпинговия внос от засегнатата страна не води до значителни промени по отношение на тенденциите, описани в съображения 69 и 71 от временния регламент. Поради това посочените съображения от временния регламент се потвърждават.
(72)
Средна цена на дъмпинговия внос:
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Средна цена
2 380
2 811
3 259
3 207
Индекс (2009 г. = 100)
100
118
137
135
Източник: Евростат и отговори на въпросника.
(73)
Корекцията на обема на дъмпинговия внос не води до някакви значителни промени в средните цени на дъмпинговия внос от Индия или в изчисленията на маржа на подбиване на цените. Среднопретегленият марж на подбиване на цените е 15 %, което потвърждава констатацията във временния регламент.
(74)
Производител износител от Индия заяви, че продажните цени в Съюза изглеждат изключително нереални и вероятно са засегнати от ценови изкривявания. Трябва да се подчертае обаче, че използваните в изчисленията на подбиването цени произтичат от информация, която беше събраната и проверена по време на разследвания на място в помещенията на включените в извадката производители от Съюза.
(75)
Заключенията, направени въз основа на констатациите, описани в съображения 75 - 77 от временния регламент, се потвърждават.
3. Икономическо състояние на промишлеността на Съюза
(76)
Някои от страните заявиха, че резултатите на промишлеността на Съюза следва да се считат за сравнително положителни на фона на световната икономическа криза и че с изключение на един показател за вредата, а именно пазарния дял, никой от другите показатели не сочи за наличието на вреда.
(77)
Една от страните заяви, че средните продажни цени на промишлеността на Съюза са се увеличили с около 34 %, далеч над себестойността на производството, която е нараснала с 13 % през същия период. В това отношение е необходимо да се отбележи, че в началото на разглеждания период, а именно през 2009 г., промишлеността на Съюза продава на цени под себестойността на производството и успява да започне да продава на цени над себестойността едва от 2011 г. нататък.
(78)
Разследването показа, че въпреки че някои показатели отбелязват положително развитие - като например обемът на производството и използването на капацитета, или остават стабилни - като заетостта, редица други показатели за вредата, свързани с финансовото състояние на промишлеността на Съюза, а именно рентабилността, паричният поток, инвестициите и възвръщаемостта на инвестициите, не сочат задоволителна тенденция през разглеждания период. Въпреки отбелязаното подобрение през 2010 г. показателят за инвестициите спада под стойностите за 2009 г. през 2011 г. и РП. Макар да е вярно, че възвръщаемостта на инвестициите се подобрява от 2009 г. до 2011 г., достигайки 6,7 %, тя спада отново до 0,8 % през РП. Аналогично показателите, свързани с рентабилността и паричния поток, се подобряват до 2011 г., но започват отново да се влошават през РП. Поради това може да се заключи, че състоянието на промишлеността на Съюза започва да се подобрява след 2009 г., но нейното възстановяване се забавя от последвалия дъмпингов внос от засегнатата страна.
(79)
По искане на заинтересована страна се потвърждава, че нивата на складовите наличности, установени в съображение 100 от временния регламент, се отнасят до дейността на включените в извадката дружества от Съюза.
(80)
Промишлеността на Съюза изтъкна, че целевият марж на печалбата от 5 %, определен на временния етап, е твърде нисък. Страната не подкрепи твърдението си в достатъчна степен. В съображение 95 от временния регламент се обясняват причините за избора на този марж на печалбата и при разследването не бяха открити причини за неговата промяна. Поради това целевият марж на печалбата от 5 % се запазва за целите на окончателните констатации.
(81)
Един производител износител заяви, че затрудненията на промишлеността на Съюза до голяма степен се дължат на структурни проблеми и поради това целевият марж на печалба от 5 % е нереалистичен.
(82)
Следва да се припомни, че според съдебната практика (8) институциите следва да определят маржа на печалбата, на който промишлеността на Съюза би могла да разчита при нормални условия на конкуренция и при липса на дъмпингов внос. През 2007 г. маржът на печалбата е 3,7 %, а от 2008 г. в резултат на финансовата и икономическа криза той добива отрицателни стойности. Жалбоподателят изрази твърдението, че дъмпинговият внос е започнал да навлиза на пазара на Съюза през 2007 г., когато обемът на вноса се е увеличил от 17 727 тона през 2006 г. до 24 811 тона, което беше установено и в рамките на разследването. Поради това не бе възможно целевият марж на печалбата да бъде установен въз основа на печалбата, която производителите от Съюза на сходния продукт разумно биха могли да очакват. По тази причина, както е обяснено в съображение 95 от временния регламент, Комисията сметна за целесъобразно да използва маржа на печалбата в размер на 5 % въз основа на реално наблюдаваните печалби в други отрасли на стоманодобивната промишленост, които не са засегнати от дъмпингов и субсидиран внос, като същият подход беше приложен и в други неотдавнашни разследвания на подобен продукт в същия сектор (9). Освен това следва да се отбележи, че във всички случаи наблюдаваният през 2007 г. марж на печалбата в размер на 3,7 % се счита за твърде нисък поради наличието и увеличението на дъмпинговия внос. Поради това целевият марж на печалбата от 5 % се запазва за целите на окончателните констатации.
4. Заключение относно вредата
(83)
Предвид гореизложеното Комисията заключи, че промишлеността на Съюза е понесла съществена вреда по смисъла на член 3, параграф 5 от основния регламент. Поради липсата на други коментари изложеното в съображения 78 - 105 от временния регламент се потвърждава.
Е. ПРИЧИННО-СЛЕДСТВЕНА ВРЪЗКА
1. Въздействие на дъмпинговия внос
(84)
Един производител износител заяви, че във временния регламент не е бил взет предвид фактът, че промишлеността на Съюза се е възползвала от увеличеното потребление от 2009 г. нататък и че Комисията не може да допуска, че промишлеността на Съюза ще успее да запази своя пазарен дял за неопределен срок от време.
(85)
В отговор на тези доводи следва да се отбележи, че от разследването стана ясно, че пазарният дял на дъмпинговия индийски внос е нараствал с по-бързи темпове, отколкото потреблението на пазара на Съюза. Обемът на индийския дъмпингов внос нараства със 110 %, докато потреблението през същия период нараства с 50 %. Освен това разследването показа, че през същия период средната цена на внасяния от Индия продукт неизменно е по-ниска от средната цена на промишлеността на Съюза и през РП подбива средната цена на промишлеността на Съюза с 15 %. В резултат на това, въпреки че промишлеността на Съюза действително е отчела увеличено потребление до известна степен и е успяла да увеличи обема на продажбите си с 40 %, тя не е могла да запази пазарния си дял, както би могло да се очаква при подобряване на пазарните условия и предвид свободния ѝ производствен капацитет.
2. Въздействие на други фактори
2.1. Недъмпингов внос
(86)
През разглеждания период динамиката на обема и цените на недъмпинговия внос е сравнима с тази на дъмпинговия внос. Нещо повече - цените на дъмпинговия внос са почти на едно и също ниво с тези на недъмпинговия внос, като средните цени на недъмпинговия внос са по-ниски с 0,4 %. Освен това обемът на недъмпинговия внос представлява по-малко от 6 % от общия внос от засегнатата страна, а пазарният му дял е малко повече от един процент. Поради това Комисията смята, че вредата, причинена от недъмпинговия внос от засегнатата страна, не нарушава причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос от засегнатата страна и съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза през РП.
2.2. Внос от трети държави
(87)
Двама индийски производители износители и правителството на Индия отново изтъкнаха, че в разследването е трябвало да бъде включен вносът на телове от неръждаеми стомани с произход от Китайската народна република („Китай“) и че въздействието на вноса от Китай върху пазара на Съюза и промишлеността на Съюза е било подценено.
(88)
Както е посочено в съображение 115 от временния регламент, от началния етап на процедурата не са представени доказателства за наличието на дъмпинг, причиняващ вреда на промишлеността на Съюза, които можеха да дадат основание за започване на антидъмпингово разследване относно вноса с произход от Китай. Поради това твърдението, че Китай е трябвало да бъде включен в обхвата на разследването, се отхвърля като неоснователно.
(89)
При все това вносът от Китай е отбелязал възходяща тенденция през разглеждания период и е достигнал пазарен дял от 8,3 % през РП, както е посочено в съображение 113 от временния регламент. Освен това цените на вноса от Китай са били по-ниски от цените на промишлеността на Съюза и тези на индийските производители износители на пазара на Съюза. Съответно бе допълнително проучено дали вносът от Китайската народна република е могъл да допринесе за вредата, понесена от промишлеността на Съюза, и да прекъсне причинно-следствената връзка между вредата и дъмпинговия внос от Индия.
(90)
От наличната в рамките на временния етап информация бе заключено, че продуктовият микс на китайския внос е различен и че асортиментът на китайските продукти е различен в сравнение с продуктите, продавани от промишлеността на Съюза, или дори продуктите с произход от Индия, продавани на пазара на Съюза.
(91)
След публикуването на временните мерки Комисията получи няколко твърдения, в които се посочва, че е възможно ниските цени на китайския внос през РП да прекъсват причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос от Индия и съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза.
(92)
Направеният анализ на базата на статистическите данни за вноса по отношение на двата кода по КН, предмет на разследването, показа, че 29 % от китайския внос е в ниския пазарен сегмент (за код по КН 7223 00 99). Това отчасти обяснява защо цените на вноса от КНР като цяло са по-ниски от цените на промишлеността на Съюза и на индийските производители износители. Статистическите данни за код по КН 7223 00 99 също така показаха, че клиентите на китайските производители са основно в Обединеното кралство, където промишлеността на Съюза на практика не извършва производствена дейност.
Средна цена (EUR/метричен тон)
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
72 230 019
2 974
3 286
3 436
2 995
72 230 099
765
1 458
1 472
1 320
Източник: Евростат
(93)
Що се отнася до код по КН 7223 00 19, направените анализи въз основа на КНП показаха, че промишлеността на Съюза и индийските производители са се конкурирали главно в по-високия ценови сегмент на пазара, където цените биха могли да бъдат четири пъти по-високи от цените в ниския сегмент в рамките на същия код по КН (10). Разследването също така показа, че като цяло различията в цените са свързани с вида на продукта и съдържанието на никел в него.
(94)
Що се отнася до цените на вноса от Китайската народна република, е необходимо да се отбележи, че от 2009 г. до РП средната цена на китайския внос остава по-висока от цената на дъмпинговия внос на индийските производители износители, както се вижда от следната таблица, показваща средната цена на китайския износ, който попада в код по КН 7223 00 19.
Средна цена (EUR/метричен тон)
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
РП + 1
72 230 019
2 974
3 286
3 436
2 995
3 093
Източник: Евростат
(95)
През РП средната цена на вноса от КНР спада за първи път под цената на дъмпинговия внос от Индия. Беше установено обаче, че това е временно, тъй като китайските цени в годината след РП се повишават и отново стават по-високи от цените на вноса от Индия.
(96)
Освен това сравнението между обема на вноса от засегнатата страна и от Китайската народна република показа, че във всеки момент през разглеждания период и особено през РП равнището на вноса от Китайската народна република е много по-ниско в сравнение с това на вноса от Индия. Обемът на вноса от Китайската народна република като цяло е по-малко от половината от общия внос от Индия.
(97)
Поради това дори вносът от Китайската народна република също да е нанесъл вреда на промишлеността на Съюза, не е възможно той да е оказал въздействие върху състоянието на промишлеността на Съюза до такава степен, че да е нарушил причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос от засегнатата страна и понесената от промишлеността на Съюза вреда. Поради това съображение 113 от временния регламент се потвърждава.
2.3. Конкуренция от страна на други производители от Съюза
(98)
Една от страните посочи, че лошите финансови резултати на производителите от Съюза биха могли да се дължат на конкуренцията от страна на други производители от Съюза, които не са жалбоподатели или не са изразили подкрепата си за разследването на етапа на откриване на процедурата.
(99)
Пазарният дял на другите производители от Съюза се е променял, както следва:
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Продажби в Съюза на другите производители от Съюза (метрични тонове)
34 926
55 740
55 124
55 124
Индекс (2009 г. = 100)
100
160
158
158
Пазарен дял на другите производители от Съюза
26,6 %
29,8 %
28,1 %
27,9 %
Източник: жалба и отговори на въпросника за определяне на представителността на жалбата
(100)
Производителите от Съюза, които не са жалбоподатели и които не са изразили изрично подкрепата си за разследването, представляват 44 % от общия обем на продажбите на Съюза, посочен в съображение 86 от временния регламент. Обемът на техните продажби нараства с 58 % от приблизително 34 926 тона през 2009 г. на 55 124 през разглеждания период. Това увеличение обаче е сравнително умерено в сравнение с растежа на дъмпинговия внос от Индия за същия период (+ 110 %). Освен това пазарният дял на тези производители от Съюза остава относително стабилен през разглеждания период и не бяха открити данни техните цени да са били по-ниски от цените на включените в извадката производители от Съюза. Поради това бе заключено, че техните продажби на пазара на Съюза не са допринесли за понесената от промишлеността на Съюза вреда.
3. Заключение относно причинно-следствената връзка
(101)
Поради липсата на коментари изложеното в съображения 121 - 124 от временния регламент се потвърждава.
Ж. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
1. Общи съображения
(102)
Поради липсата на коментари съображение 125 от временния регламент се потвърждава.
2. Интерес на промишлеността на Съюза
(103)
Поради липсата на коментари изложеното в съображения 126 - 133 от временния регламент се потвърждава.
3. Интерес на несвързаните вносители
(104)
Поради липсата на коментари изложеното в съображения 142 - 144 от временния регламент се потвърждава.
4. Интерес на ползвателите
(105)
След налагането на временните мерки седем ползватели и едно сдружение на ползватели се свързаха с Комисията и заявиха интереса си да окажат съдействие на разследването. След като искането им беше получено, през април 2013 г. им бяха изпратени въпросници. Пълен отговор на въпросника обаче представиха само двама ползватели, а като цяло делът на оказалите съдействие ползватели представлява 12 % от общия внос от Индия през РП и 2,5 % от общото потребление в Съюза и тези ползватели са наели 32 лица за производството на крайни продукти с влагане на разглеждания продукт. Икономическото отражение на мерките върху ползвателите беше подложено на повторна оценка въз основа на новите налични данни в отговорите на въпросника и бяха извършени посещения на двама ползватели, за да се провери предоставената информация.
(106)
Ползвателите заявиха, че рентабилността от 9 %, посочена в съображение 136 от временния регламент, е твърде висока и не е представителна за стопанската дейност на ползвателите. След получаването на допълнителните отговори на въпросника средната рентабилност на всички оказали съдействие ползватели бе преизчислена и определена на 2 % от оборота.
(107)
Беше установено също така, че покупките от засегнатата страна на оказалите съдействие ползватели представляват средно 44 % от общите им покупки на разглеждания продукт и че за двама от тях засегнатата страна представлява изключителен източник на доставки. През РП оборотът на продукта, включващ разглеждания продукт, представлява средно 14 % от общия оборот на оказалите съдействие ползватели.
(108)
Ако се допусне най-неблагоприятното развитие за пазара на Съюза, т.е. че евентуалното увеличение на цените няма да може да бъде прехвърлено на дистрибуторската верига и че ползвателите ще продължат да закупуват от засегнатата страна същите обеми, митото би довело до спад на рентабилността на ползвателите за дейностите, за които се използва или част от които е разглежданият продукт, до реализирането на загуби, достигайки (отрицателна) рентабилност от - 0,6 %.
(109)
Комисията потвърждава, че на нивото на отделните ползватели въздействие в краткосрочен и дългосрочен план ще бъде по-съществено за тези от тях, които закупуват целия си внос от Индия. Те обаче са относително малко на брой (двама от оказалите съдействие ползватели). Освен това, при условие че техният индийски производител окаже съдействие, те имат възможността да поискат възстановяване на мита в съответствие с член 11 от основния регламент, ако всички условия за такова възстановяване са спазени.
(110)
Някои ползватели отново изразиха опасението си, че мерките ще засегнат някои видове телове, които не се произвеждат в Европа, а именно видове, включени в т.нар. „серии 200“, както е описано в съображение 139 от временния регламент. Според ползвателите липсата на производство в Съюза се дължи на ограниченото търсене и спецификата на производствения процес.
(111)
Разследването обаче показа, че такъв вид телове от неръждаеми стомани се произвеждат от промишлеността на Съюза и представляват малка част от пазара на Съюза. Също така за ползвателите съществуват алтернативни източници на доставка от държави, които не са обект на антидъмпингови или антисубсидийни мерки. Освен това други видове телове от неръждаеми стомани могат да бъдат използвани за същите цели. Следователно налагането на мерките не може да има значително въздействие върху пазара на Съюза и върху тези ползватели. Поради това твърдението се отхвърля.
(112)
Някои производители посочиха по-дългия срок за доставка на сходния продукт от производителите от Съюза в сравнение със срока за доставка на разглеждания продукт от Индия. При все това възможността търговците да поддържат запас от продуктите за бърза доставка не подлага на съмнение фактическите доказателства за неблагоприятното въздействие на дъмпинговия внос. Поради това този довод се отхвърля.
(113)
Като се има предвид гореизложеното, дори ако съществува вероятност някои ползватели да бъдат по-неблагоприятно засегнати от мерките върху вноса от засегнатата страна, отколкото други, се смята, че като цяло налагането на мерките ще е от полза за пазара на Съюза. По-специално се смята, че възстановяването на условията за лоялна търговия на пазара на Съюза ще позволи на промишлеността на Съюза да адаптира цените си към себестойността на производството, да запази производството и работните места, да си възвърне загубения пазарен дял и да се възползва от увеличените икономии от мащаба. Това би трябвало да даде възможност на промишлеността да постигне приемливи маржове на печалбата, които биха ѝ позволи да работи ефективно в средносрочен и дългосрочен план. Успоредно с това ще се подобри общото финансово положение на промишлеността. В допълнение при разследването беше установено, че мерките ще имат като цяло ограничено въздействие върху ползвателите и несвързаните вносители. Поради това в заключение се очаква общата полза от мерките да превиши въздействието върху ползвателите на разглеждания продукт на пазара на Съюза.
5. Заключение относно интереса на Съюза
(114)
С оглед на гореизложеното заключенията, посочени в съображения 145 и 146 от временния регламент, се потвърждават.
З. ОКОНЧАТЕЛНИ АНТИДЪМПИНГОВИ МЕРКИ
1. Ниво на отстраняване на вредата
(115)
По отношение на един производител износител изчислението на нивото на отстраняване на вредата беше коригирано в посока намаление, след като той заяви, че са допуснати технически грешки от объркване на обменния курс за някои сделки и включване в изчислението на вътрешногрупови сделки. При липсата на други коментари съображения 148 - 151 от временния регламент се потвърждават.
(116)
Същият производител износител заяви, че индийският износ за Съюза е извършен чрез търговци на едро, а продажбите на промишлеността на Съюза на пазара на Съюза са реализирани до крайни потребители, поради което Комисията не е извършила сравнението на подходящо ниво на търговия. Разследването обаче показа, че индийските производители износители продават и на двете категории клиенти, както и че се конкурират с производителите от Съюза за едни и същи категории клиенти.
2. Заключение относно нивото на отстраняване на вредата
(117)
Не бе изчислен индивидуален марж на вредата за Macro Bars and Wires, тъй като окончателният дъмпингов марж на това дружество е на равнище de minimis, както е посочено в съображение 51.
(118)
Използваната във временния регламент методология се потвърждава.
3. Окончателни мерки
(119)
С оглед на гореизложеното и в съответствие с член 9, параграф 4 от основния регламент следва да се наложи окончателно антидъмпингово мито на ниво, достатъчно за отстраняване на вредата, причинена от дъмпинговия внос, като се вземе предвид маржа на субсидията, определен в Регламент (ЕС) № 419/2013 на Комисията.
(120)
Поради това ставките на дъмпинговото мито бяха определени чрез сравнение на маржовете на вредата с дъмпинговите маржове, като същевременно бяха взети под внимание маржовете на субсидиите, които бяха изцяло приспаднати от съответния дъмпингов марж. Вследствие на това ставките на окончателното антидъмпингово мито са, както следва:
Дружество
Дъмпингов марж
Изравнително мито
Марж на вредата
Ставка на окончателното антидъмпингово мито
GARG Inox
11,8 %
3,4 %
22,6 %
8,4 %
KEI Industries
7,0 %
0,0 %
41,9 %
7,7 %
Macro Bars and Wires
0,0 %
3,4 %
30,3 %
0,0 %
Nevatia Steel & Alloys
4,1 %
3,4 %
23,8 %
0,7 %
Raajratna Metal Industries
16,2 %
3,7 %
17,2 %
12,5 %
Venus group
11,6 %
3,0 %
23,4 %
8,6 %
Viraj Profiles Vpl. Ltd.
6,8 %
0,0 %
32,1 %
6,8 %
Оказали съдействие дружества, които не са включени в извадката
8,4 %
3,4 %
23,7 %
5,0 %
Всички други дружества
16,2 %
3,7 %
41,9 %
12,5 %
(121)
Индивидуалните ставки на антидъмпинговото мито за дружествата, посочени в настоящия регламент, са установени въз основа на констатациите от настоящото разследване. Поради това те отразяват състоянието, констатирано по време на това разследване по отношение на тези дружества. Тези ставки на митото (за разлика от митото, което се прилага в национален мащаб за „всички други дружества“) са приложими изключително за вноса на продукти с произход от Индия, които са произведени от посочените конкретни правни субекти. Внасяните продукти, произведени от което и да е друго дружество, което не е изрично посочено в постановителната част на настоящия регламент, включително субектите, свързани с изрично посочените, не могат да се ползват от тези ставки и се облагат с митническата ставка, приложима за „всички други дружества“.
(122)
Един от производителите износители в засегнатата страна предложи едностранно поет ангажимент (гаранция) по отношение на цените в съответствие с член 8, параграф 1 от основния регламент.
(123)
През последните години разглежданият продукт се характеризира със значителна нестабилност на цените си, поради което спрямо него не е подходящо да бъде поеман ангажимент за фиксирани цени. За да се преодолее този проблем индийският производител износител предложи клауза за индексиране на цените въз основа на разходите за суровини. В това отношение следва да се отбележи, че не бе установено да има пряка и точна връзка между колебанията на цените и на индекса, поради което индексирането не се счита за целесъобразно. Освен това при разследването беше установено, че са налице различни видове на разглеждания продукт, които не могат да бъдат лесно разграничени и показват значителни различия в цените.
(124)
При това производителят износител произвежда цяла гама продукти от неръждаема стомана и може да ги продава на същите клиенти в Европейския съюз чрез свързани търговски дружества. Това би създало сериозен риск от компенсиране между различните продукти и би направило ефективното наблюдение на ценовия ангажимент изключително трудно.
(125)
Въз основа на изложеното по-горе Комисията заключи, че предложението за поемане на ценови ангажимент не може да бъде прието.
(126)
Всяко искане за прилагане на индивидуална антидъмпингова митническа ставка по отношение на дадено дружество (например при промяна в наименованието на субекта или след създаване на нови структури за производство или продажби) следва да се изпрати във възможно най-кратки срокове до Комисията (11) заедно с цялата съответна информация, по-специално за промени в дейността на дружеството, свързани с производството, продажбите на вътрешния пазар и експортните продажби във връзка например с промяната на наименованието или промяната в структурите за производство и продажби. Ако е целесъобразно, регламентът за налагане на окончателно дъмпингово мито ще бъде съответно изменен чрез актуализиране на списъка на дружествата, които се ползват от индивидуални митнически ставки.
4. Окончателно събиране на временните антидъмпингови мита
(127)
С оглед на мащаба на установените дъмпингови маржове и предвид степента на причинената на промишлеността на Съюза вреда се счита за необходимо сумите, обезпечени чрез временното дъмпингово мито, наложено с временния регламент, да бъдат окончателно събрани до размера на наложените окончателни мита,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. Налага се окончателно антидъмпингово мито върху вноса на телове от неръждаеми стомани, съдържащи тегловно:
-
2,5 % или повече никел, различни от телове, съдържащи тегловно 28 % или повече, но не повече от 31 % никел и 20 % или повече, но не повече от 22 % хром,
-
по-малко от 2,5 % никел, различни от телове, съдържащи тегловно 13 % или повече, но не повече от 25 % хром и 3,5 % или повече, но не повече от 6 % алуминий,
класирани понастоящем в кодове по КН 7223 00 19 и 7223 00 99 и с произход от Индия.
2. Ставката на окончателното антидъмпингово мито, приложима към нетната цена франко границата на Съюза преди обмитяване на продукта, описан в параграф 1 и произвеждан от посочените по-долу дружества, е, както следва:
Дружество
Мито (%)
Допълнителен код по ТАРИК
Garg Inox, Bahadurgarh, Haryana and Pune, Maharashtra
8,4
B931
KEI Industries Ltd, New Delhi
7,7
B925
Macro Bars and Wires, Mumbai, Maharashtra
0,0
B932
Nevatia Steel & Alloys, Mumbai, Maharashtra
0,7
B933
Raajratna Metal Industries, Ahmedabad, Gujarat
12,5
B775
Venus Wire Industries Pvt. Ltd, Mumbai, Maharashtra
8,6
B776
Precision Metals, Mumbai, Maharashtra
8,6
B777
Hindustan Inox Ltd., Mumbai, Maharashtra
8,6
B778
Sieves Manufacturer India Pvt. Ltd., Mumbai, Maharashtra
8,6
B779
Viraj Profiles Ltd., Thane, Maharashtra and Mumbai, Maharashtra
6,8
B780
Дружества, изброени в приложението
5,0
B781
Всички други дружества
12,5
B999
3. Прилагат се действащите разпоредби относно митата, освен ако не е предвидено друго.
Член 2
Когато производител износител от Индия представи на Комисията достатъчно доказателства
а)
че не е изнасял стоките, описани в член 1, параграф 1 и с произход от Индия, през разследвания период (1 април 2011 г. - 31 март 2012 г.),
б)
че не е свързан с износител или производител, който е обект на мерките, наложени с настоящия регламент, както и
в)
че или действително е изнасял разглеждания продукт, или е поел неотменимо договорно задължение да изнесе значително количество за Съюза след края на разследвания период,
член 1, параграф 2 може да бъде изменен, като в списъка в приложение се добави нов производител износител.
Член 3
Сумите, обезпечени чрез временното антидъмпингово мито в съответствие с Регламент (ЕС) № 418/2013 върху вноса на телове от неръждаеми стомани, съдържащи тегловно:
-
2,5 % или повече никел, различни от телове, съдържащи тегловно 28 % или повече, но не повече от 31 % никел и 20 % или повече, но не повече от 22 % хром,
-
по-малко от 2,5 % никел, различни от телове, съдържащи тегловно 13 % или повече, но не повече от 25 % хром и 3,5 % или повече, но не повече от 6 % алуминий,
класирани понастоящем в кодове по КН 7223 00 19 и 7223 00 99 и с произход от Индия, се събират окончателно. Обезпечените суми, които превишават размера на ставките на окончателното антидъмпингово мито, се освобождават.
Член 4
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Брюксел на 5 ноември 2013 година.
REGOLAMENTO DI ESECUZIONE (UE) N. 1106/2013 DEL CONSIGLIO
del 5 novembre 2013
che istituisce un dazio antidumping definitivo e dispone la riscossione definitiva del dazio provvisorio istituito sulle importazioni di determinati fili di acciaio inossidabile originari dell’India
IL CONSIGLIO DELL’UNIONE EUROPEA,
visto il trattato sul funzionamento dell’Unione europea,
visto il regolamento (CE) n. 1225/2009 del Consiglio, del 30 novembre 2009, relativo alla difesa contro le importazioni oggetto di dumping da parte di paesi non membri della Comunità europea («il regolamento di base») (1), in particolare l’articolo 9,
vista la proposta presentata dalla Commissione europea previa consultazione del comitato consultivo,
considerando quanto segue:
A. PROCEDURA
1. Misure provvisorie
(1)
Il 3 maggio 2013, la Commissione europea («Commissione») ha istituito, con il regolamento (UE) n. 418/2013 (2) (in appresso «regolamento provvisorio») un dazio antidumping provvisorio sulle importazioni nell’Unione europea («Unione») di determinati fili di acciaio inossidabile originari dell’India («paese interessato»).
(2)
L’inchiesta è stata aperta in seguito a una denuncia presentata il 28 giugno 2012 dall’Associazione europea della siderurgia (Eurofer) («il denunciante») per conto di produttori dell’UE che rappresentavano più del 50 % della produzione totale dell’Unione di determinati fili di acciaio inossidabile.
(3)
Nella parallela inchiesta antisovvenzioni, con il regolamento (UE) n. 419/2013 (3) la Commissione ha istituito un dazio compensativo provvisorio sulle importazioni di determinati fili di acciaio inossidabile originari del paese interessato, dazio che è stato successivamente convertito in definitivo dal regolamento (UE) n. 861/2013 (4).
2. Parti interessate dall’inchiesta
(4)
Durante la fase provvisoria dell’inchiesta ai produttori esportatori indiani ed ai produttori dell’Unione è stata applicata la tecnica del campionamento. Nella fase provvisoria tale campionamento era stato inoltre previsto per gli importatori indipendenti; tuttavia, dato che due dei tre importatori scelti per l’inserimento nel campione non hanno fatto pervenire le loro risposte al questionario, non è stato possibile procedere con il campionamento. Tutte le informazioni disponibili riguardanti tutti gli importatori che hanno collaborato sono state pertanto utilizzate per giungere a conclusioni definitive, con particolare riferimento all’interesse dell’Unione.
(5)
Un produttore esportatore ha sostenuto che, giacché per determinare il pregiudizio subito dall’industria dell’Unione non sono state utilizzate le vendite dei produttori non denuncianti, il campione selezionato di produttori dell’Unione non potesse essere considerato rappresentativo. Tale argomentazione è stata respinta in quanto il campione è stato selezionato sulla base delle risposte ricevute da tutti i produttori dell’Unione che hanno collaborato, indipendentemente dal loro sostegno alla denuncia nella fase di accertamento della situazione, e la selezione del campione si è basata sui volumi di produzione.
(6)
Un produttore esportatore collegato ad un produttore dell’Unione si è opposto alla denuncia ed ha chiesto di essere esaminato a titolo individuale, in quanto non è stato incluso nel campione di produttori esportatori in ragione del modesto volume di esportazioni. Neanche lo stesso produttore dell’Unione è stato incluso nel campione dell’industria dell’Unione in ragione dei modesti volumi di produzione. La Commissione ha concesso l’esame a titolo individuale, ma il produttore esportatore ha ritirato la propria richiesta.
(7)
Sette produttori esportatori indiani non inclusi nel campione hanno chiesto di essere esaminati a titolo individuale: due di essi hanno risposto al questionario, mentre gli altri cinque non lo hanno fatto. Dei due che hanno risposto al questionario, uno ha ritirato la sua richiesta di esame a titolo individuale. La Commissione ha pertanto esaminato la richiesta di un produttore esportatore indiano non incluso nel campione, segnatamente:
-
KEI Industries Limited, New Delhi (KEI).
(8)
Nella fase provvisoria nessuno dei produttori esportatori inizialmente inclusi nel campione è risultato aver presentato informazioni sufficientemente attendibili ed è stato pertanto applicato l’articolo 18 del regolamento di base. La Commissione ha deciso di ampliare il campione aggiungendo tre società in base ai loro volumi di esportazione ed alla loro volontà di collaborare, manifestata in seguito all’apertura del procedimento. La Commissione ha di conseguenza esaminato le risposte al questionario ed ha effettuato visite di verifica presso le sedi dei seguenti produttori esportatori indiani:
-
Garg Inox, Bahadurgarh, Haryana,
-
Macro Bars and Wires, Mumbai, Maharashtra,
-
Nevatia Steel & Alloys, Mumbai, Maharashtra.
(9)
Indipendentemente da quanto precede si confermano i considerando da 4 a 7 ed il considerando 14 del regolamento provvisorio.
3. Periodo dell’inchiesta e periodo in esame
(10)
Come indicato al considerando 20 del regolamento provvisorio, l’inchiesta relativa al dumping ed al pregiudizio ha riguardato il periodo compreso tra il 1o aprile 2011 ed il 31 marzo 2012 («periodo dell’inchiesta» o «PI»). L’esame delle tendenze utili per la valutazione del pregiudizio ha riguardato il periodo tra il 1o gennaio 2009 e il 31 marzo 2012 («periodo in esame»).
4. Fase successiva del procedimento
(11)
In seguito alla divulgazione dei fatti e delle considerazioni principali in base ai quali è stato deciso di istituire misure antidumping provvisorie («divulgazione delle conclusioni provvisorie»), diverse parti interessate, segnatamente i tre produttori esportatori inclusi nel campione, il produttore esportatore che ha ritirato la richiesta di esame a titolo individuale, il denunciante e 11 utilizzatori, hanno presentato le proprie osservazioni. Sono state sentite le parti che ne hanno fatto richiesta. La Commissione ha continuato a raccogliere le informazioni ritenute necessarie ai fini delle conclusioni definitive. Tutte le osservazioni ricevute sono state esaminate e, ove opportuno, prese in considerazione.
(12)
La Commissione ha informato le parti interessate dei fatti e delle considerazioni principali in base ai quali intendeva raccomandare l’istituzione di un dazio antidumping definitivo sulle importazioni di determinati fili d’acciaio inossidabile originari del paese interessato e la riscossione definitiva degli importi depositati a titolo del dazio provvisorio («divulgazione delle conclusioni definitive»). Alle parti è stato anche concesso un termine entro il quale presentare osservazioni sulla divulgazione delle conclusioni definitive. Tutte le osservazioni ricevute sono state esaminate e, ove opportuno, prese in considerazione.
(13)
A seguito delle osservazioni ricevute in merito alla divulgazione delle conclusioni definitive la Commissione ha informato le parti interessate delle modifiche apportate alle conclusioni riguardo al livello di dumping di alcuni produttori esportatori. Alle parti è stato nuovamente concesso un termine entro il quale presentare osservazioni in merito alla ulteriore divulgazione delle conclusioni. Tutte le osservazioni ricevute sono state esaminate e, ove opportuno, prese in considerazione. Una parte interessata, il denunciante, ha criticato il fatto che le conclusioni riguardo al livello di dumping di alcuni produttori esportatori fossero state modificate in base a nuovi dati ed osservazioni ricevute in seguito alla divulgazione delle conclusioni provvisorie e nella fase definitiva dell’inchiesta. Ha inoltre sostenuto che i suoi diritti procedurali non sono stati rispettati.
(14)
La Commissione ha tuttavia ritenuto di dover prendere in considerazione le osservazioni pervenute dalle parti interessate e, laddove queste fossero giustificate, modificare all’occorrenza le conclusioni. In nessuno di questi casi sono stati utilizzati nuovi dati non verificati ai fini della determinazione del dumping. Sono stati inoltre rispettati i diritti procedurali di tutte le parti interessate, in quanto queste ultime sono state debitamente e tempestivamente informate ed è stata data loro la possibilità di presentare osservazioni entro le stesse scadenze.
B. PRODOTTO IN ESAME E PRODOTTO SIMILE
(15)
Come indicato al considerando 21 del regolamento provvisorio, il prodotto in esame è definito come filo di acciaio inossidabile contenente, in peso:
-
una percentuale di nichel pari o superiore al 2,5 %, diverso dal filo contenente, in peso, una percentuale di nichel pari o superiore al 28 % ma non superiore al 31 % e una percentuale di cromo pari o superiore al 20 % ma non superiore al 22 %,
-
una percentuale di nichel inferiore al 2,5 %, diverso dal filo contenente, in peso, una percentuale di cromo pari o superiore al 13 % ma non superiore al 25 % e una percentuale di alluminio pari o superiore al 3,5 % ma non superiore al 6 %,
attualmente classificato ai codici NC 7223 00 19 e 7223 00 99 e originario del paese interessato.
(16)
Alcuni utilizzatori hanno espresso preoccupazioni in merito all’apparente assenza di differenziazione tra le varie tipologie del prodotto in esame e del prodotto simile, considerato che esiste un ampio mix di prodotti a livello di tutte le tipologie di prodotto. È stata manifestata particolare preoccupazione circa il modo per garantire, nell’inchiesta, un confronto equo tra tutte le tipologie del prodotto. Come avviene nella maggior parte delle inchieste, la definizione del prodotto in esame comprende un’ampia varietà di tipologie di prodotto che presentano caratteristiche fisiche, tecniche e chimiche di base identiche o simili. Il fatto che tali caratteristiche possano variare da una tipologia di prodotto ad un’altra può effettivamente far rientrare in tale definizione un’ampia gamma di tipologie di prodotto, come nel caso della presente inchiesta. La Commissione ha tenuto conto delle differenze tra le tipologie di prodotto ed ha garantito un confronto equo. A ogni tipologia del prodotto fabbricato e venduto dai produttori esportatori indiani ed a ciascuna tipologia del prodotto fabbricato e venduto dall’industria dell’Unione è stato assegnato un numero di controllo del prodotto (NCP) univoco. L’assegnazione del numero è avvenuta in funzione delle principali caratteristiche del prodotto che, in questo caso, sono: il grado d’acciaio, la resistenza alla trazione, il rivestimento, la superficie, il diametro e la forma. Le tipologie di fili esportati nell’Unione sono stati pertanto confrontati in base all’NCP con i prodotti aventi caratteristiche identiche o simili fabbricati e venduti dall’industria dell’Unione. Tutte queste tipologie rientravano nella definizione del prodotto in esame e del prodotto simile di cui all’avviso di apertura (5) ed al regolamento provvisorio.
(17)
Una parte ha ribadito la propria affermazione relativa alla diversità delle categorie di prodotto «ad elevato profilo tecnico» che, a suo avviso, non sono intercambiabili con altre tipologie del prodotto in esame, ragion per cui andrebbero escluse dalla definizione del prodotto. In base alla giurisprudenza della Corte di giustizia dell’Unione europea (6), nel determinare se i prodotti siano simili tanto da rientrare nello stesso prodotto occorre valutare se siano accomunati dalle stesse caratteristiche tecniche e fisiche, dalle stesse destinazioni d’uso fondamentali e dallo stesso rapporto qualità-prezzo. A tale riguardo, occorre altresì valutare l’intercambiabilità e la concorrenza tra tali prodotti. Dall’inchiesta è emerso che le tipologie del prodotto «ad elevato profilo tecnico» cui la parte ha fatto riferimento presentano le caratteristiche fisiche, chimiche e tecniche di base proprie degli altri prodotti oggetto dell’inchiesta. Essi sono stati ottenuti da acciaio inossidabile, sono fili, il processo produttivo è simile e si avvale di macchinari simili tanto che i produttori possono passare da una variante di prodotto all’altra in base alla domanda. Di conseguenza, sebbene le varie tipologie di fili non siano direttamente intercambiabili e non si trovino in diretta concorrenza tra di loro, i produttori sono in concorrenza per assicurarsi contratti che riguardano un’ampia gamma di fili di acciaio inossidabile. Queste tipologie di prodotto sono inoltre fabbricate e vendute sia dall’industria dell’Unione sia dai produttori esportatori indiani in base ad un metodo di produzione simile. Ne consegue che l’argomentazione in questione non può essere accolta.
(18)
In risposta alla divulgazione delle conclusioni definitive, una parte ha sostenuto che l’analisi condotta dalla Commissione per stabilire se le tipologie del prodotto «ad elevato profilo tecnico» dovessero essere incluse nell’inchiesta era insufficiente. Tale argomentazione è respinta. L’inchiesta ha stabilito che la tipologia del prodotto «ad elevato profilo tecnico» rientra nella definizione del prodotto quale indicata al considerando (17). La parte sostiene, a torto, che tutti i criteri cui fa riferimento la giurisprudenza debbano essere contemporaneamente soddisfatti. Ciò non è esatto. Secondo la giurisprudenza della Corte di giustizia dell’Unione europea (7) la Commissione dispone di un ampio potere discrezionale nel definire il prodotto e deve basare la sua valutazione sull’insieme dei criteri elaborati dalla Corte. Spesso, come nel caso di specie, alcuni criteri possono far propendere in una direzione e altri criteri in un’altra: in tali circostanze la Commissione deve effettuare una valutazione complessiva, come è avvenuto nel caso in esame. È pertanto erronea la tesi sostenuta da questa parte interessata, secondo cui le tipologie del prodotto devono condividere tutte le caratteristiche per poter rientrare nella stessa definizione del prodotto.
(19)
Alcuni utilizzatori hanno sostenuto che i fili di acciaio inossidabile della cosiddetta «serie 200» avrebbero dovuto essere esclusi dalla definizione del prodotto. Hanno in particolare sostenuto che praticamente l’industria dell’Unione non fabbrica questo tipo di prodotto. Si tratta tuttavia di una tesi infondata. In primo luogo, il fatto che una determinata tipologia di prodotto non sia fabbricata dall’industria dell’Unione non costituisce un motivo sufficiente per escluderla dall’ambito dell’inchiesta qualora il processo di produzione sia tale da consentire ai produttori dell’Unione di iniziare a fabbricare la tipologia del prodotto in questione. In secondo luogo, come per il caso dei fili «ad elevato profilo tecnico», è stato rilevato che queste tipologie del prodotto in esame presentano caratteristiche fisiche, chimiche e tecniche di base identiche o simili ad altre tipologie del prodotto simile fabbricato e venduto dall’industria dell’Unione. Ne consegue che l’argomentazione in questione non può essere accolta.
(20)
Tali utilizzatori hanno in subordine sostenuto che nella definizione del prodotto in esame debba essere inclusa la vergella. Quest’ultima è la materia prima impiegata nella fabbricazione del prodotto in esame, ma può essere usata anche per la fabbricazione di prodotti diversi, quali elementi di fissaggio e chiodi. Pertanto, contrariamente al prodotto in esame, la vergella non costituisce un prodotto finito in acciaio. Essa può, mediante il processo di formatura a freddo, essere trasformata, tra l’altro, nel prodotto in esame o nel prodotto simile. Per questo motivo la vergella non può essere inclusa nella definizione del prodotto ai sensi del regolamento di base.
(21)
Visto quanto precede, si conferma la definizione del prodotto in esame e del prodotto simile come riportata nei considerando da 21 a 24 del regolamento provvisorio.
C. DUMPING
1. Introduzione
(22)
Dalle visite di verifica effettuate presso le sedi dei tre produttori esportatori indiani in origine inclusi nel campione e dall’esame successivo delle informazioni raccolte è emerso che queste società avevano fornito alcune informazioni che non potevano considerarsi attendibili. La Commissione ha proceduto con l’inchiesta esaminando tutte le informazioni presentate in seguito alla divulgazione delle conclusioni provvisorie e nelle successive audizioni.
(23)
Come indicato al considerando 26 del regolamento provvisorio, nel caso di un produttore esportatore la Commissione aveva rilevato che i costi indicati nella risposta al questionario non trovavano riscontro nei costi riportati nel sistema di contabilità interna della società. La società aveva sostenuto che il mancato riscontro era dovuto ad errori di registrazione ed a differenze nel metodo di valutazione delle scorte tra il sistema di contabilità interna ed i dati pubblicati nei conti annuali.
(24)
Come indicato al considerando 28 del regolamento provvisorio, sebbene i dati presenti nel sistema di contabilità interna fossero coerenti con i rendiconti finanziari sottoposti a revisione a livello di società, non è stato possibile stabilire una relazione tra i dati presenti nel sistema di contabilità interna relativo al reparto cavi e le tabelle dei costi che la società aveva preparato specificamente per la risposta al questionario dell’inchiesta. Per questo motivo, a norma dell’articolo 18 del regolamento di base, si è ritenuto opportuno utilizzare le informazioni presenti nel sistema di contabilità interna ai fini dell’inchiesta antidumping.
(25)
Per tale motivo la Commissione ha provvisoriamente rettificato i dati relativi ai costi forniti dal produttore esportatore nella risposta al questionario utilizzando i dati disponibili nel sistema di contabilità interna.
(26)
Come rilevato al considerando 27 del regolamento provvisorio, il produttore esportatore ha affermato che i dati del sistema di contabilità interna non erano attendibili e non dovevano essere utilizzati ai fini dell’inchiesta. La società ha fatto notare diversi errori e problemi concettuali relativamente alle cifre interne sulle quali la Commissione aveva fondato la sua rettifica dei costi, ed ha sostenuto che la Commissione avrebbe dovuto basare la propria analisi sui costi indicati nella risposta al questionario. Inoltre, in una fase successiva all’istituzione delle misure provvisorie, la società ha presentato un raffronto tra i costi interni relativi al reparto in esame e quelli indicati nella risposta al questionario. Su tale base ed alla luce degli elementi di prova raccolti durante il sopralluogo, alcuni costi di produzione, in origine dichiarati dalla società nella sua risposta al questionario, hanno potuto essere accolti.
(27)
In base agli elementi di prova a disposizione non si è tuttavia potuto considerare attendibile, ai fini dell’inchiesta, la ripartizione di alcuni costi, come le spese generali e gli oneri finanziari, indicati dalla società nella sua risposta al questionario. La Commissione ha ritenuto che tali costi avrebbero dovuto essere ripartiti in base al volume d’affari totale della società ed al costo delle merci vendute, conformemente all’articolo 2, paragrafo 5, del regolamento di base. Visto quanto precede, è stato possibile accogliere la maggior parte dei costi indicati nella risposta al questionario e la ripartizione del volume d’affari è stata accettata dalla società nella fase definitiva dell’inchiesta. Il livello del margine di dumping è diminuito a seguito di una revisione dei costi di imballaggio e di alcune spese generali. Si ritiene quindi che, per stabilire il margine di dumping di questo produttore esportatore, l’articolo 18 del regolamento di base non vada più applicato.
(28)
Come indicato al considerando 30 del regolamento provvisorio, nel caso di un secondo produttore esportatore la Commissione ha rilevato che i dati relativi agli acquisti ed al consumo di materie prime indicati nella risposta al questionario non erano suffragati dai dati presenti nel sistema del produttore per la gestione degli inventari. In particolare sono emerse differenze tra le due fonti nella distribuzione dei gradi d’acciaio. La Commissione ha stabilito che il grado d’acciaio è un fattore determinante per stabilire il costo del prodotto finito e che eventuali informazioni inattendibili relative al grado d’acciaio potrebbero alterare notevolmente il calcolo dei costi e dei prezzi di vendita delle singole tipologie di prodotto, potendo risultare quindi fuorvianti, ed ha in diverse occasioni informato il produttore esportatore di questa considerazione essenziale.
(29)
Come indicato al considerando 31 del regolamento provvisorio, il produttore esportatore ha affermato tuttavia che gli archivi informatici contenenti i dati sugli acquisti di materia prima raccolti dalla Commissione durante la visita di verifica erano incompleti, perché altre unità dell’azienda avevano effettuato acquisti ulteriori non riportati e quindi non registrati negli archivi informatici raccolti durante la visita di verifica ed esaminati dalla Commissione. Il produttore esportatore ha inoltre affermato che le differenze rilevate nel numero di gradi d’acciaio presenti si dovevano al fatto che alcuni gradi d’acciaio erano parzialmente coincidenti e che alcune fasi del processo produttivo non permettevano una tracciabilità a livello dei singoli gradi d’acciaio.
(30)
Al considerando 32 del regolamento provvisorio la Commissione ha tuttavia osservato che tali dichiarazioni da parte della società a proposito degli ulteriori acquisti di materia prima non erano state comprovate e non erano ad ogni modo sufficienti a spiegare le differenze rilevate a livello dei singoli gradi d’acciaio. La Commissione ha anche osservato che, secondo la società, non era possibile garantire una tracciabilità precisa in base ai singoli gradi d’acciaio in tutte le fasi del processo produttivo. Quest’affermazione ha ulteriormente pregiudicato l’attendibilità del sistema di resoconto dei gradi d’acciaio nel suo complesso. Per questi motivi le informazioni sui gradi d’acciaio sono state provvisoriamente considerate fuorvianti.
(31)
Al considerando 33 del regolamento provvisorio la Commissione ha ritenuto che la distribuzione della materia prima in base ai gradi d’acciaio che era stata comunicata non fosse attendibile e andasse quindi provvisoriamente disattesa e che le conclusioni dovessero basarsi sui dati disponibili, a norma dell’articolo 18 del regolamento di base. Data l’inattendibilità del sistema di resoconto nel suo complesso, non è stato possibile utilizzare i gradi d’acciaio riferiti per formulare conclusioni. Per questo motivo, al fine di calcolare un margine complessivo di dumping per tutti i prodotti è stato utilizzato il consumo totale di tutte le materie prime considerate nel loro complesso, senza tener conto della distribuzione in base ai gradi acciaio.
(32)
A seguito della pubblicazione delle conclusioni provvisorie, la società ha contestato in termini generali questa impostazione provvisoria, ma ha continuato a non essere in grado di offrire una corrispondenza univoca a livello di NCP. In una fase successiva dell’inchiesta la società ha tuttavia presentato un livello di corrispondenza sufficiente, ottenuto raggruppando le materie prime nelle principali serie di gradi di acciaio inossidabile in funzione della loro composizione chimica (serie 200, 300 e 400 nella classificazione AISI). La società ha inoltre presentato una modalità di raggruppamento alternativa, nella quale è stato inserito l’uso finale quale ulteriore fattore di raggruppamento. Tuttavia, poiché l’uso finale non può essere verificato, la Commissione ha ricalcolato il margine di dumping in base ai gradi di acciaio raggruppati in funzione della composizione chimica espressa nelle serie di gradi di acciaio (serie 200, 300 e 400 nella classificazione AISI). Le serie di gradi di acciaio sono un criterio di uso generale, obiettivo e verificabile, mentre per questa società l’utilizzo dell’NCP non consente di ottenere una piena corrispondenza e non potrebbe pertanto garantire un confronto equo in base a dati attendibili a termini del regolamento di base.
(33)
Poiché le informazioni supplementari presentate dalla società non hanno consentito di confrontare i dati al livello di dettaglio richiesto per l’inchiesta, si conferma la conclusione provvisoria per cui i sistemi di tracciabilità attuati dalla società non erano sufficientemente attendibili e si applica pertanto l’articolo 18 del regolamento di base ai fini del calcolo definitivo dei costi di produzione e del margine di dumping, che si basa quindi sull’impostazione di cui al considerando precedente.
(34)
Come indicato al considerando 34 del regolamento provvisorio, nel caso del terzo produttore esportatore, durante la visita di verifica la Commissione aveva rilevato che i flussi di materie prime indicati nella risposta al questionario non erano coerenti con i dati presenti nel sistema di contabilità del produttore. Erano infatti emerse differenze tra le due fonti sulla distribuzione in base ai gradi d’acciaio.
(35)
Come indicato al considerano 35 del regolamento provvisorio, il produttore esportatore, pur ammettendo alcuni errori nella sua risposta al questionario, aveva affermato che le differenze nelle quantità complessive di materia prima potevano essere riconciliate prendendo in considerazione le variazioni delle scorte. Tuttavia, la società aveva anche affermato che una riconciliazione precisa, a livello dei singoli gradi d’acciaio, era resa impossibile dalla parziale coincidenza degli stessi. Nelle osservazioni presentate in seguito alle conclusioni provvisorie, essa ha anche affermato che occasionalmente il grado di acciaio indicato nella fattura di vendita non corrispondeva all’effettivo grado di acciaio esportato. La società ha inoltre sostenuto che i gradi d’acciaio non erano utilizzati in modo preciso nell’industria dell’acciaio inossidabile, ma al contrario si verificavano variazioni tra le composizioni chimiche dei gradi d’acciaio pubblicate ed i prodotti veri e propri. La società ha sostenuto che, tenendo conto di tali spiegazioni, le discrepanze individuate dalla Commissione avrebbero riguardato solo una minima parte delle proprie esportazioni.
(36)
La Commissione ha inoltre ritenuto che la quantità di discrepanze rilevate non potesse giustificarsi con imprecisioni occasionali. Le argomentazioni avanzate hanno anzi contribuito a pregiudicare l’attendibilità dell’intero sistema di resoconto dei gradi d’acciaio impiegato dalla società, soprattutto in considerazione del carattere fondamentale dei gradi d’acciaio nel determinare il costo del prodotto finito.
(37)
In una fase successiva dell’inchiesta la società ha tuttavia sostenuto che, se la Commissione non avesse accolto i gradi di acciaio inizialmente comunicati dalla società, sarebbe stato possibile ottenere un risultato più accurato se la Commissione stessa avesse raggruppato solamente i gradi di acciaio specifici tra i quali erano state individuate delle discrepanze, invece di raggruppare tutti gli NCP, come era avvenuto in fase provvisoria o, in alternativa, se avesse raggruppato i gradi di acciaio in funzione della composizione chimica espressa nelle serie di gradi di acciaio (serie 200, 300 e 400 nella classificazione AISI). La società ha inoltre presentato un altro metodo di ulteriore raggruppamento dei gradi di acciaio in sottogruppi nell’ambito della serie 300.
(38)
La Commissione ha pertanto ricalcolato il margine di dumping in base ai gruppi di acciaio inossidabile stabiliti in funzione della composizione chimica, espressa nelle serie di gradi di acciaio (serie 200, 300 e 400 nella classificazione AISI), in modo da seguire lo stesso metodo di cui al considerando 30. Le serie di gradi di acciaio sono un criterio di uso generale, obiettivo e verificabile, mentre per questa società l’utilizzo dell’NCP non consentiva di ottenere una piena corrispondenza e non potrebbe pertanto garantire un confronto equo in base a dati attendibili a termini del regolamento di base.
(39)
Poiché le informazioni supplementari presentate dalla società non hanno consentito di confrontare i dati al livello di dettaglio necessario per l’inchiesta, si conferma la conclusione provvisoria per cui i sistemi di tracciabilità attuati dalla società non sono sufficientemente attendibili e si applica pertanto l’articolo 18 del regolamento di base ai fini del calcolo definitivo dei costi di produzione e del margine di dumping, che si basa quindi sull’impostazione di cui al considerando precedente.
(40)
Il denunciante ha sostenuto che il raggruppamento del prodotto in esame in gradi di acciaio ha impedito alla Commissione di effettuare una corretta analisi della redditività per determinare i valori normali per ciascun NCP.
(41)
La Commissione effettua la sua analisi ad un livello compatibile con i sistemi di contabilità interna dei produttori esportatori e dei produttori dell’Unione, che consente di comprovare le cifre comunicate. L’obiezione è pertanto respinta.
(42)
In assenza di altre osservazioni, si confermano i considerando 37 e 38 del regolamento provvisorio.
2. Valore normale
(43)
Nel caso di un produttore esportatore cui si applica l’articolo 18 del regolamento di base, la determinazione del valore normale è stata riveduta in seguito al riesame del suo costo di produzione. Nella fase definitiva il costo di produzione è stato determinato in base ai costi di produzione comunicati, cui sono state aggiunte le spese generali, amministrative e di vendita, al lordo degli oneri finanziari, attraverso un metodo di ripartizione consentito a norma dell’articolo 2, paragrafo 5, del regolamento di base.
(44)
Nel caso dei tre produttori esportatori recentemente inclusi nel campione e del produttore esportatore che ha ottenuto di essere esaminato a titolo individuale, i volumi delle vendite sul mercato interno si sono rivelati nel complesso rappresentativi, in quanto costituivano almeno il 5 % del volume totale delle rispettive esportazioni del prodotto in esame verso l’Unione. La stessa valutazione di rappresentatività è stata inoltre effettuata per ciascuna tipologia di prodotto venduta dai produttori recentemente inclusi nel campione sul loro mercato interno, risultata comparabile alle tipologie di prodotto esportate verso l’Unione, conformemente all’articolo 2, paragrafo 2, del regolamento di base.
(45)
Calcolando la proporzione di vendite remunerative effettuate sul mercato interno a clienti indipendenti durante il PI la Commissione ha inoltre esaminato se le vendite sul mercato interno di ciascun produttore esportatore recentemente incluso nel campione e del produttore esportatore cui è stato concesso di essere esaminato a titolo individuale potessero essere considerate come eseguite nell’ambito di normali operazioni commerciali, a norma dell’articolo 2, paragrafo 4, del regolamento di base.
(46)
Nel caso di uno dei produttori esportatori recentemente inclusi nel campione, la ripartizione dei costi inizialmente presentata dalla società è stata giudicata inadeguata in quanto effettuata senza tener conto dello spessore dei fili, che costituisce un importante fattore di costo. Il metodo di imputazione dei costi è stato rettificato con il consenso della società.
(47)
Nel caso di un secondo produttore esportatore recentemente incluso nel campione è stato rettificato un errore materiale nella determinazione del margine di dumping. Il produttore ha inoltre chiesto alla Commissione di apportare ulteriori rettifiche all’analisi della redditività ed ai prezzi. Tali argomentazioni non state ritenute giustificate.
(48)
Nel caso del produttore esportatore cui è stato concesso di essere esaminato a titolo individuale è stato corretto un errore materiale nei calcoli. Lo stesso produttore esportatore ha presentato ulteriori argomentazioni in merito alla determinazione, da parte della Commissione, del livello delle spese generali, amministrative e di vendita e dei costi di trasporto interno ed ha chiesto un adeguamento per tener conto delle differenze fisiche del prodotto in esame tra il mercato interno e quello per l’esportazione. Tali argomentazioni sono state respinte in quanto i calcoli sono stati effettuati in base ai dati relativi ai costi presentati dalla società, che erano stati controllati durante la visita di verifica, e in quanto l’argomentazione relativa alle differenze fisiche non risultava corroborata da alcun elemento di prova.
(49)
Si conferma pertanto il metodo impiegato per determinare il valore normale di cui ai considerando da 39 a 48 del regolamento provvisorio, metodo che è stato applicato ai tre produttori esportatori recentemente inclusi nel campione ed al produttore esportatore cui è stato concesso di essere esaminato a titolo individuale.
3. Prezzo all’esportazione
(50)
In base alle affermazioni di un produttore esportatore sono stati rettificati alcuni errori materiali che lo riguardavano dovuti all’utilizzo occasionale di un tasso di cambio errato ed alla erronea inclusione di alcune vendite infragruppo nel calcolo del dumping.
(51)
Nel caso di un secondo produttore esportatore, nel calcolo del dumping sono state incluse le vendite effettuate attraverso una società collegata nell’Unione.
(52)
Un produttore esportatore recentemente incluso nel campione ha sostenuto che ai prezzi all’esportazione dovessero essere aggiunti i benefici ricevuti a titolo dei regimi di sovvenzione DEPB e DDS.
(53)
Un altro produttore esportatore recentemente incluso nel campione ha dichiarato di aver ricevuto benefici a titolo del regime di sovvenzioni DDS tramite la concessione di prezzi negativi, fattore che ha aumentato artificialmente i prezzi all’esportazione.
(54)
Per entrambe le società la Commissione ha analizzato l’andamento dei prezzi sul mercato dell’Unione ed è giunta alle sue conclusioni, che risultano dall’applicazione dell’articolo 2, paragrafo 8, del regolamento di base e non richiedono pertanto un ulteriore adeguamento. L’argomentazione della prima società è stata pertanto respinta ed il beneficio in termini di prezzi negativi riferito dalla seconda società è stato ignorato.
(55)
Un produttore esportatore recentemente incluso nel campione ha sostenuto che i suoi prezzi all’esportazione avrebbero dovuto essere corretti verso l’alto per allinearli ai prezzi da esso praticati sul mercato interno, dal momento che le vendite su tale mercato avevano avuto luogo con un proprio marchio, beneficiando in tal modo di prezzi più elevati. La società non ha tuttavia potuto dimostrare che le fatture per cui aveva presentato la richiesta si riferissero effettivamente alle vendite di prodotti con il proprio marchio e tale richiesta è stata pertanto respinta.
(56)
In assenza di altre osservazioni, si confermano i considerando da 50 a 52 del regolamento provvisorio.
4. Confronto
(57)
Un produttore esportatore ha sostenuto che, poiché per il calcolo dei suoi costi di produzione sono stati raggruppati tutti i differenti NCP, i prezzi all’esportazione avrebbero dovuto essere trattati allo stesso modo e, ai fini del raffronto con il valore normale, si sarebbe dovuto impiegare un unico prezzo all’esportazione.
(58)
Nella sua inchiesta la Commissione intendeva ottenere dati relativi ai costi ed ai prezzi all’esportazione in base all’NCP, ma non è riuscita ad avere dalla società interessata i riscontri necessari che avrebbero consentito di individuare costi di produzione attendibili in base all’NCP. Dall’inchiesta non è tuttavia emersa alcuna anomalia nei livelli dei prezzi all’esportazione riferiti per ciascun NCP e non sarebbe stato pertanto opportuno applicare l’articolo 18 del regolamento di base alla determinazione dei prezzi all’esportazione effettivi. Poiché la Commissione non ritiene che, ai fini di un equo raffronto, sia opportuno ridurre il livello di dettaglio dei prezzi comunicati rispetto agli standard dell’inchiesta, l’argomentazione è stata respinta.
(59)
In assenza di altre osservazioni, si confermano i considerando da 53 a 55 del regolamento provvisorio.
5. Margini di dumping
(60)
In applicazione dell’articolo 2, paragrafi 11 e 12, del regolamento di base, per ogni società inclusa nel campione la media ponderata del valore normale stabilito per il prodotto simile è stata messa a confronto con la media ponderata del prezzo all’esportazione del prodotto in esame.
(61)
Secondo l’articolo 9, paragrafo 6, del regolamento di base, e data l’applicazione dell’articolo 18 del regolamento di base a due dei tre produttori esportatori in origine inclusi nel campione, il margine di dumping dei produttori esportatori che hanno collaborato non inclusi nel campione viene determinato in base al margine di dumping medio del produttore esportatore in origine incluso nel campione, cui non è più applicato l’articolo 18 del regolamento di base, e delle due società recentemente incluse nel campione con margini di dumping superiori ai limiti di irrilevanza. In base a quanto precede il margine di dumping calcolato per le società che hanno collaborato non incluse nel campione è stato fissato all’8,4 %.
(62)
Per quanto riguarda tutti gli altri produttori esportatori nel paese interessato, la Commissione ha per prima cosa stabilito il grado di collaborazione. A tal fine ha messo a confronto il totale delle esportazioni indicate nelle risposte al questionario per il campionamento e il totale delle importazioni dal paese interessato ricavabile dalle statistiche Eurostat sulle importazioni. Dato l’elevato livello di collaborazione, il margine di dumping residuo è stato fissato allo stesso livello del margine di dumping più alto stabilito per i produttori esportatori inclusi nel campione. In base a quanto precede il livello di dumping a livello nazionale è stato fissato al 16,2 %.
(63)
Date tali premesse, la media ponderata dei margini di dumping, espressa come percentuale del prezzo cif franco frontiera dell’Unione, dazio non corrisposto, è la seguente:
Società
Margine di dumping definitivo
GARG Inox
11,8 %
KEI Industries
7,7 %
Macro Bars and Wires
0,0 %
Nevatia Steel & Alloys
4,1 %
Raajratna Metal Industries
16,2 %
Venus Group
11,6 %
Viraj Profiles
6,8 %
Società che hanno collaborato non incluse nel campione
8,4 %
Tutte le altre società
16,2 %
D. INDUSTRIA DELL’UNIONE
1. Industria dell’Unione
(64)
Alcuni utilizzatori hanno espresso dubbi circa il numero dei produttori dell’Unione indicato al considerando 63 del regolamento provvisorio. A loro avviso la valutazione del numero dei produttori risulta errata e in realtà sul mercato dell’Unione sarebbe presente un minor numero di produttori.
(65)
La Commissione sostiene che l’affermazione di cui sopra non è stata corroborata da alcun elemento di prova. Nel corso dell’accertamento della situazione, nonché durante l’inchiesta, la Commissione ha verificato il numero di produttori dell’Unione indicato nella denuncia. A tale effetto la Commissione ha contattato tutti i 27 produttori noti dell’UE. L’inchiesta ha confermato che, durante il PI, i 27 produttori dell’Unione hanno fabbricato il prodotto simile. L’affermazione viene pertanto respinta e si conferma il considerando 63 del regolamento provvisorio.
2. Produzione dell’Unione e campionamento dei produttori dell’Unione
(66)
In assenza di osservazioni, si confermano i considerando da 64 a 67 del regolamento provvisorio.
E. PREGIUDIZIO
1. Consumo dell’Unione
(67)
Alcuni utilizzatori hanno affermato che le analisi del pregiudizio avrebbero dovuto ignorare i dati relativi al 2009, visti gli effetti distorsivi prodotti dalla crisi finanziaria di quell’anno, in particolare sul consumo dell’Unione. Tuttavia, anche escludendo il 2009 dall’analisi, si confermerebbe comunque un’evoluzione positiva dei consumi (+ 5 %), indice questo di un miglioramento delle condizioni di mercato. Gli effetti negativi della crisi finanziaria sono, tra l’altro, riconosciuti nel considerando 68 del regolamento provvisorio. In mancanza di altre osservazioni tale considerando viene confermato.
2. Importazioni nell’Unione provenienti dal paese interessato
(68)
Il margine di dumping stabilito per la società Macro Bars and Wires è inferiore al limite di irrilevanza di cui all’articolo 9, paragrafo 3, del regolamento di base. Si ritiene pertanto che, nel corso del periodo dell’inchiesta, questo produttore esportatore non sia ricorso a pratiche di dumping ai sensi dell’articolo 1, paragrafo 2, del regolamento di base. I volumi delle importazioni di tale produttore esportatore sono stati quindi esclusi dal volume di esportazioni oggetto di dumping provenienti dal paese interessato determinato in via provvisoria. Un produttore esportatore, vale a dire il gruppo Venus, ha osservato che alcune operazioni sono state erroneamente conteggiate due volte. La Commissione ha concordato con il produttore esportatore ed ha rettificato il volume complessivo delle importazioni oggetto di dumping, sopprimendo tali operazioni.
(69)
Il volume, la quota di mercato e il prezzo medio delle importazioni oggetto di dumping sono stati rivisti di conseguenza.
(70)
Volume e quota di mercato delle importazioni oggetto di dumping:
2009
2010
2011
PI
Volume
15 826
27 291
34 494
33 252
Indice (2009 = 100)
100
172
218
210
Quota di mercato
12,0 %
14,6 %
17,6 %
16,9 %
Indice (2009 = 100)
100
121
146
140
Fonte: Eurostat e risposte al questionario
(71)
Durante il PI la società Macro Bars and Wires ha esportato quantitativi limitati del prodotto in esame e anche le operazioni del gruppo Venus (cui si è fatto in precedenza riferimento) hanno riguardato quantitativi limitati. Di conseguenza lo scomputo di tali importazioni dal volume totale delle importazioni oggetto di dumping provenienti dal paese interessato non determina modifiche significative a livello delle tendenze di cui ai considerando 69 e 71 del regolamento provvisorio, che vengono pertanto confermati.
(72)
Prezzo medio delle importazioni oggetto di dumping:
2009
2010
2011
PI
Prezzo medio
2 380
2 811
3 259
3 207
Indice (2009 = 100)
100
118
137
135
Fonte: Eurostat e risposte al questionario
(73)
L’adeguamento del volume delle importazioni oggetto di dumping non determina modifiche significative dei prezzi medi delle importazioni indiane oggetto di dumping o del calcolo del margine di sottoquotazione. La media ponderata del margine di sottoquotazione è pari al 15 %, il che conferma le conclusioni del regolamento provvisorio.
(74)
Un produttore esportatore indiano ha sostenuto che i prezzi di vendita dell’Unione apparivano fortemente inverosimili e suscettibili di essere distorti. Si sottolinea tuttavia che i prezzi applicati nei calcoli della sottoquotazione sono risultati dalle informazioni raccolte e verificate durante i sopralluoghi presso le sedi dei produttori dell’Unione inclusi nel campione.
(75)
Si confermano le conclusioni tratte dai risultati di cui ai considerando da 75 a 77 del regolamento provvisorio.
3. Situazione economica dell’industria dell’Unione
(76)
Alcune parti hanno sostenuto che i risultati ottenuti dall’industria dell’Unione avrebbero dovuto essere considerati ragionevolmente positivi nel contesto della crisi economica mondiale e che, ad esclusione di un indicatore di pregiudizio, ossia la quota di mercato, tutti gli altri indicatori non lasciavano intendere l’esistenza di un pregiudizio.
(77)
Una parte ha sostenuto che i prezzi medi di vendita dell’industria dell’Unione avevano registrato un incremento del 34 % circa, molto superiore a quello dei costi di produzione, aumentati nello stesso periodo del 13 %. A questo proposito va rilevato che all’inizio del periodo in esame, vale a dire nel 2009, l’industria dell’Unione effettuava le sue vendite a un prezzo inferiore al costo di produzione e solo a partire dal 2011 è riuscita a realizzare vendite al di sopra di tale costo.
(78)
L’inchiesta ha dimostrato che, sebbene alcuni indicatori di pregiudizio, come i volumi di produzione e la capacità di utilizzazione degli impianti, abbiano seguito una tendenza positiva, o siano rimasti stabili (come l’occupazione), nel periodo in esame una serie di altri indicatori relativi alla situazione finanziaria dell’industria dell’Unione, vale a dire la redditività, il flusso di cassa, gli investimenti e la redditività del capitale investito, non hanno registrato un andamento soddisfacente. L’indicatore relativo agli investimenti, dopo un miglioramento nel 2010, è diminuito nel 2011 e durante il PI, attestandosi al di sotto del livello del 2009. La redditività del capitale investito, pur essendo aumentata dal 2009 al 2011 fino a raggiungere il 6,7 %, è poi calata di nuovo allo 0,8 % durante il PI. Analogamente, al miglioramento degli indicatori relativi alla redditività ed al flusso di cassa fino al 2011 è subentrato un nuovo peggioramento nel corso del PI. Si può pertanto concludere che il miglioramento della situazione dell’industria dell’Unione sia iniziato dopo il 2009, ma il recupero è stato poi rallentato dalle importazioni oggetto di dumping provenienti dal paese interessato.
(79)
Su richiesta di una parte interessata si conferma che il livello delle scorte di cui al considerando 100 del regolamento provvisorio riguardava l’attività delle società dell’Unione incluse nel campione.
(80)
L’industria dell’Unione ha sostenuto che il margine di profitto di riferimento, fissato al 5 % nella fase provvisoria del procedimento, è troppo basso. Tale parte non ha però sufficientemente dimostrato la fondatezza della sua obiezione. Il considerando 95 del regolamento provvisorio illustra i motivi alla base della scelta di questo margine di profitto e dall’inchiesta non sono emerse ragioni per modificarlo. Il margine di profitto di riferimento del 5 % è perciò mantenuto ai fini delle conclusioni definitive.
(81)
Un produttore esportatore ha sostenuto che le difficoltà dell’industria dell’Unione sono in gran parte dovute a problemi strutturali e che, di conseguenza, il margine di profitto di riferimento del 5 % non era realistico.
(82)
Si ricorda che, secondo la giurisprudenza (8), le istituzioni devono stabilire il margine di profitto su cui l’industria dell’Unione potrebbe ragionevolmente contare in normali condizioni di concorrenza, in assenza delle importazioni oggetto di dumping. Nel 2007 il margine di profitto era pari al 3,7 %; dal 2008, a causa della crisi economica e finanziaria, il margine è diventato negativo. Secondo la denuncia, che ha trovato conferma nell’inchiesta, le importazioni oggetto di dumping hanno iniziato ad affluire sul mercato dell’Unione nel 2007, quando il volume delle importazioni è aumentato passando da 17 727 tonnellate del 2006 a 24 811 tonnellate. Non è stato pertanto possibile determinare il margine di profitto di riferimento basandosi sull’utile su cui i produttori dell’Unione che fabbricavano il prodotto simile avrebbero potuto ragionevolmente contare. Di conseguenza, come illustrato al considerando 95 del regolamento provvisorio, la Commissione ha ritenuto opportuno utilizzare il margine di profitto del 5 % in base agli utili effettivi osservati in altre parti del settore siderurgico che non risultano essere state colpite da importazioni oggetto di dumping e di sovvenzioni, come è stato fatto in occasione di altre inchieste recenti su prodotti analoghi nello stesso settore (9). Va inoltre osservato che il margine di profitto del 3,7 % registrato nel 2007 è considerato comunque troppo basso per la presenza e per l’aumento delle importazioni oggetto di dumping. Si conferma pertanto il margine di profitto di riferimento del 5 % ai fini delle conclusioni definitive.
4. Conclusioni relative al pregiudizio
(83)
La Commissione conclude pertanto che l’industria dell’Unione ha subito un notevole pregiudizio conformemente all’articolo 3, paragrafo 5, del regolamento di base. In assenza di altre osservazioni, si confermano i considerando da 78 a 105 del regolamento provvisorio.
F. NESSO DI CAUSALITÀ
1. Effetto delle importazioni oggetto di dumping
(84)
Un produttore esportatore ha sostenuto che il regolamento provvisorio ha ignorato il fatto che, a partire dal 2009, l’industria dell’Unione ha potuto beneficiare dell’aumento dei consumi, e che la Commissione non può partire dall’ipotesi che l’industria dell’Unione possa riuscire a conservare all’infinito la propria quota di mercato.
(85)
In risposta a tali argomentazioni va osservato che dall’inchiesta è emerso che la quota di mercato delle importazioni indiane oggetto di dumping è cresciuta più rapidamente del consumo sul mercato dell’Unione. Il volume delle importazioni indiane oggetto di dumping è cresciuto del 110 % mentre, nello stesso periodo, il consumo è aumentato del 50 %. L’inchiesta ha inoltre dimostrato che nello stesso periodo il prezzo medio indiano è rimasto costantemente al di sotto del prezzo medio dell’industria dell’Unione, risultando mediamente inferiore del 15 % durante il PI. Di conseguenza l’industria dell’Unione, per quanto abbia effettivamente beneficiato, in una certa misura, della crescita dei consumi e abbia anche potuto aumentare i suoi volumi di vendite del 40 %, non è però riuscita a mantenere la sua quota di mercato come si sarebbe potuto prevedere a fronte del miglioramento delle condizioni del mercato e tenuto conto della sua capacità produttiva disponibile.
2. Effetto di altri fattori
2.1. Importazioni non oggetto di dumping
(86)
Nel periodo in esame l’andamento delle importazioni e dei prezzi non oggetto di dumping è paragonabile all’andamento delle importazioni e dei prezzi oggetto di dumping. In aggiunta, i prezzi delle importazioni oggetto di dumping si sono sostanzialmente attestati sullo stesso livello dei prezzi delle importazioni non oggetto di dumping, in quanto i prezzi medi delle importazioni non oggetto di dumping erano inferiori dello 0,4 %. Il volume delle importazioni non oggetto di dumping è altresì inferiore al 6 % delle importazioni totali dal paese interessato e leggermente superiore all’1 % della quota di mercato. La Commissione ritiene quindi che il pregiudizio causato dalle importazioni non oggetto di dumping provenienti dal paese interessato non sia tale da annullare il nesso di causalità tra le importazioni oggetto di dumping, sempre provenienti dal paese interessato, e il notevole pregiudizio subito dall’industria dell’Unione durante il PI.
2.2. Importazioni da paesi terzi
(87)
Due produttori esportatori indiani ed il governo indiano hanno ribadito la tesi secondo cui le importazioni di filo di acciaio inossidabile provenienti dalla Repubblica popolare cinese («Cina») avrebbero dovuto essere incluse nell’inchiesta e che sarebbe stato sottovalutato l’impatto sul mercato e sull’industria dell’Unione delle importazioni provenienti da tale paese.
(88)
Come indicato al considerando 115 del regolamento provvisorio, dalla fase di apertura fino ad ora non sono state presentate prove di dumping arrecante pregiudizio all’industria dell’Unione tale da giustificare l’apertura di un’inchiesta antidumping relativa alle importazioni originarie della Cina. La tesi secondo cui la Repubblica popolare cinese avrebbe dovuto essere inclusa nell’inchiesta viene pertanto respinta in quanto infondata.
(89)
Tuttavia, come indicato al considerando 113 del regolamento provvisorio, nel corso del periodo in esame le importazioni dalla Cina hanno registrato un andamento crescente, raggiungendo una quota di mercato dell’8,3 % nel PI. I prezzi all’importazione cinesi sono risultati inoltre inferiori ai prezzi dell’industria dell’Unione ed a quelli praticati dai produttori esportatori indiani sul mercato dell’Unione. La Commissione ha quindi ulteriormente esaminato se le importazioni dalla Repubblica popolare cinese possano aver contribuito al pregiudizio subito dall’industria dell’Unione e possano aver annullato il nesso di causalità tra tale pregiudizio e le importazioni oggetto di dumping provenienti dall’India.
(90)
Dalle informazioni disponibili nella fase provvisoria del procedimento era emerso che il mix di prodotti compresi nelle importazioni cinesi era diverso e la gamma di prodotti in cui la Cina era presente era diversa dai prodotti venduti dall’industria dell’Unione o anche dai prodotti di origine indiana venduti sul mercato dell’Unione.
(91)
In seguito alla pubblicazione della misura provvisoria la Commissione ha ricevuto diverse obiezioni che prospettavano l’ipotesi che il nesso di causalità tra le importazioni indiane oggetto di dumping ed il notevole pregiudizio subito dall’industria dell’Unione durante il PI sarebbe stato annullato dalle importazioni a basso prezzo dalla Cina.
(92)
L’analisi svolta in base alle statistiche sulle importazioni relative ai due codici NC oggetto dell’inchiesta ha rivelato che il 29 % delle importazioni cinesi si è concentrato nel segmento inferiore del mercato (codice NC 7223 00 99). Questo spiega in parte perché, in media, i prezzi cinesi siano inferiori a quelli dell’industria dell’Unione e dei produttori esportatori indiani. Dalle statistiche relative al codice NC 7223 00 99 è risultato inoltre che i clienti dei produttori cinesi erano concentrati nel Regno Unito, dove l’industria dell’Unione era sostanzialmente assente.
Prezzo medio (EUR/tonnellata metrica)
2009
2010
2011
PI
72 230 019
2 974
3 286
3 436
2 995
72 230 099
765
1 458
1 472
1 320
Fonte: Eurostat
(93)
Per quanto riguarda il codice NC 7223 00 19, le analisi per NCP hanno rivelato che la concorrenza tra l’industria dell’Unione e i produttori indiani si concentrava prevalentemente nel segmento superiore del mercato, caratterizzato da prezzi fino a quattro volte maggiori rispetto a quelli del segmento inferiore classificati con lo stesso codice NC (10). L’inchiesta ha inoltre dimostrato che, in linea generale, le variazioni di prezzo sono connesse alla tipologia del prodotto e al tenore di nichel.
(94)
Per quanto riguarda il livello dei prezzi delle importazioni provenienti dalla Repubblica popolare cinese occorre rilevare che, dal 2009 fino al PI, il prezzo medio delle importazioni cinesi è rimasto al di sopra del prezzo delle esportazioni oggetto di dumping del prodotto in esame provenienti dall’India, come si evince dalla tabella seguente, che riporta il prezzo medio delle esportazioni cinesi classificate al codice NC 7223 00 19.
Prezzo medio (EUR/tonnellata metrica)
2009
2010
2011
PI
PI + 1
72 230 019
2 974
3 286
3 436
2 995
3 093
Fonte: Eurostat
(95)
Durante il PI il prezzo medio delle importazioni cinesi è sceso, per la prima volta, al di sotto del prezzo delle importazioni indiane oggetto di dumping. Questo dato si è rivelato però transitorio, in quanto il livello dei prezzi cinesi nell’anno successivo al PI è aumentato, risultando di nuovo superiore ai prezzi indiani.
(96)
Dal confronto tra il volume delle importazioni provenienti dal paese interessato e dalla Cina è emerso inoltre che, durante l’intero periodo in esame e in particolare durante il PI, il livello delle importazioni dalla Repubblica popolare cinese è risultato molto inferiore rispetto a quello delle importazioni dall’India. Per quanto riguarda la Repubblica popolare cinese, il volume delle importazioni è stato sostanzialmente pari a meno della metà del totale delle importazioni dall’India.
(97)
Pertanto, anche nell’ipotesi in cui le importazioni dalla Cina avessero contribuito al pregiudizio subito dall’industria dell’Unione, esse non avrebbero potuto influenzare la situazione dell’industria dell’Unione in misura tale da annullare il nesso di causalità tra le importazioni oggetto di dumping dal paese interessato e il pregiudizio subito dall’industria dell’Unione. Si conferma pertanto il considerando 113 del regolamento provvisorio.
2.3. Concorrenza di altri produttori dell’Unione
(98)
Una parte ha sostenuto che a causare i modesti risultati finanziari dei produttori dell’Unione potrebbe essere stata la concorrenza degli altri produttori dell’Unione che non hanno presentato denuncia o che non si sono espressi a sostegno dell’inchiesta nella fase di apertura del procedimento.
(99)
La quota di mercato degli altri produttori dell’Unione ha registrato il seguente andamento:
2009
2010
2011
PI
Vendite nell’Unione degli altri produttori dell’Unione (tonnellate metriche)
34 926
55 740
55 124
55 124
Indice (2009 = 100)
100
160
158
158
Quota di mercato degli altri produttori dell’Unione
26,6 %
29,8 %
28,1 %
27,9 %
Fonte: denuncia e risposte all’accertamento della situazione
(100)
I produttori dell’Unione che non hanno presentato denuncia e che non si sono specificamente espressi a sostegno dell’inchiesta rappresentavano il 44 % del totale delle vendite nell’Unione indicate al considerando 86 del regolamento provvisorio. Il volume delle loro vendite è cresciuto del 58 %, passando dalle 34 926 tonnellate stimate nel 2009 a 55 124 tonnellate nel periodo in esame. Si tratta, tuttavia, di una crescita relativamente modesta rispetto alla crescita, registrata nello stesso periodo, delle importazioni oggetto di dumping provenienti dal paese interessato (+ 110 %). Inoltre, la quota di mercato di tali produttori dell’Unione è rimasta relativamente stabile durante il periodo in esame e non è emersa alcuna indicazione che i loro prezzi fossero inferiori a quelli dei produttori dell’Unione inclusi nel campione. Si conclude pertanto che le loro vendite sul mercato dell’Unione non abbiano contribuito al pregiudizio subito dall’industria dell’Unione.
3. Conclusioni relative al nesso di causalità
(101)
In assenza di osservazioni, si confermano i considerando da 121 a 124 del regolamento provvisorio.
G. INTERESSE DELL’UNIONE
1. Osservazioni generali
(102)
In mancanza di osservazioni, si conferma il considerando 125 del regolamento provvisorio.
2. Interesse dell’industria dell’Unione
(103)
In assenza di osservazioni, si confermano i considerando da 126 a 133 del regolamento provvisorio.
3. Interessi degli importatori indipendenti
(104)
In assenza di osservazioni, si confermano i considerando da 142 a 144 del regolamento provvisorio.
4. Interesse degli utilizzatori
(105)
Successivamente all’istituzione delle misure provvisorie, sette utilizzatori ed un’associazione di utilizzatori hanno contattato la Commissione mostrando interesse a collaborare all’inchiesta. In seguito alla loro richiesta, nell’aprile 2013 sono stati inviati loro dei questionari. Solo due utilizzatori hanno tuttavia inviato una risposta completa al questionario e, in generale, gli utilizzatori che hanno collaborato rappresentavano il 12 % delle importazioni totali dal paese interessato durante il PI ed il 2,5 % del consumo totale dell’Unione, pur impiegando 32 persone nella fabbricazione di prodotti finiti che incorporano il prodotto in esame. L’impatto economico delle misure sugli utilizzatori è stato nuovamente valutato in base ai nuovi dati forniti nelle risposte al questionario ed è stato effettuato un sopralluogo presso due utilizzatori volto alla verifica delle informazioni fornite.
(106)
Gli utilizzatori hanno sostenuto che il livello di redditività del 9 %, indicato al considerando 136 del regolamento provvisorio, era troppo elevato e non era rappresentativo in rapporto all’industria degli utilizzatori. Alla luce delle ulteriori risposte al questionario, la redditività media di tutti gli utilizzatori che hanno collaborato è stata ricalcolata e fissata al 2 % del volume d’affari.
(107)
Si è inoltre constatato che gli acquisti dal paese interessato hanno costituito, in media, il 44 % del totale degli acquisti del prodotto in esame per quanto riguarda gli utilizzatori che hanno collaborato e che il paese interessato ha rappresentato l’unica fonte di approvvigionamento di due utilizzatori che hanno collaborato. Durante il PI il volume d’affari relativo alla produzione che incorpora il prodotto in esame ha rappresentato, in media, il 14 % del volume d’affari totale degli utilizzatori che hanno collaborato.
(108)
Considerando lo scenario peggiore per il mercato dell’Unione, ossia l’eventualità che non fosse possibile trasferire alcun potenziale aumento dei prezzi sulla catena della distribuzione e che gli utilizzatori continuassero ad acquistare dal paese interessato gli stessi volumi che in passato, l’istituzione del dazio avrebbe un’incidenza sulla redditività degli utilizzatori derivante da attività che prevedono l’impiego o l’incorporazione del prodotto in esame tale che gli utilizzatori inizierebbero ad accumulare perdite, raggiungendo una redditività (negativa) del - 0,6 %.
(109)
La Commissione riconosce che, a livello individuale, l’incidenza sarà maggiore nel breve e nel medio termine per gli utilizzatori che importano esclusivamente dall’India. Tuttavia il loro numero è relativamente ridotto (si tratta di due degli utilizzatori che hanno collaborato). Inoltre essi hanno la possibilità di chiedere la restituzione dei dazi a norma dell’articolo 11 del regolamento di base, a condizione che il loro produttore indiano collabori e che siano soddisfatte tutte le condizioni per tale rimborso.
(110)
Alcuni utilizzatori hanno nuovamente espresso il timore che le misure finirebbero per colpire determinati tipologie di fili che non sono fabbricate in Europa, in particolare quelle comprese nella cosiddetta «serie 200», secondo quanto enunciato al considerando 139 del regolamento provvisorio. Per gli utilizzatori, la mancanza di produzione nell’Unione è dovuta alla scarsa domanda e alla specificità del processo di produzione.
(111)
L’inchiesta ha tuttavia dimostrato che l’industria dell’Unione produce questa tipologia di fili di acciaio inossidabile e che essa rappresenta una quota limitata del mercato dell’Unione. Gli utilizzatori hanno poi a disposizione fonti di approvvigionamento alternative da paesi non soggetti a misure antidumping o antisovvenzioni. Inoltre, per gli stessi scopi possono essere utilizzate altre tipologie di fili di acciaio inossidabile. Di conseguenza l’istituzione delle misure non può produrre effetti rilevanti sul mercato dell’Unione e su tali utilizzatori. Tale obiezione è perciò respinta.
(112)
Alcuni utilizzatori hanno osservato che i tempi di consegna del prodotto simile da parte dei produttori dell’Unione sono più lunghi rispetto ai tempi di consegna del prodotto in esame proveniente dall’India. Il fatto che grossisti ed operatori commerciali possano costituire scorte dei prodotti e renderli quindi disponibili in tempi brevi comunque non inficia gli elementi di prova relativi agli effetti negativi delle importazioni oggetto di dumping. Questa argomentazione deve pertanto essere respinta.
(113)
Tenuto conto di quanto precede, anche se è probabile che alcuni utilizzatori subiscano più di altri gli effetti negativi delle misure sulle importazioni provenienti dal paese interessato, si ritiene che nel complesso il mercato dell’Unione trarrà beneficio dall’istituzione delle misure. In particolare, si reputa che il ripristino di condizioni commerciali eque sul mercato dell’Unione consentirebbe all’industria dell’Unione di allineare i propri prezzi al costo di produzione, di salvaguardare la produzione e l’occupazione, di riconquistare la quota di mercato precedentemente persa e di usufruire di maggiori economie di scala. In tal modo l’industria dovrebbe conseguire margini di profitto ragionevoli che le permetterebbero di operare in modo efficiente nel medio e nel lungo periodo, migliorando al contempo la sua situazione finanziaria complessiva. L’inchiesta ha inoltre stabilito che le misure avranno un impatto complessivo limitato sugli utilizzatori e sugli importatori indipendenti. Pertanto si conclude che il vantaggio complessivo delle misure sembra essere superiore all’incidenza che esse avranno sugli utilizzatori del prodotto in esame nel mercato dell’Unione.
5. Conclusioni relative all’interesse dell’Unione
(114)
Visto quanto precede, si conferma la valutazione di cui ai considerando 145 e 146 del regolamento provvisorio.
H. MISURE ANTIDUMPING DEFINITIVE
1. Livello di eliminazione del pregiudizio
(115)
Nel caso di un produttore esportatore il calcolo per eliminare il pregiudizio è stato corretto verso il basso a seguito della sua affermazione secondo cui, nel calcolo, erano stati commessi errori materiali dovuti alla confusione del tasso di cambio in alcune operazioni ed all’inclusione di operazioni infragruppo. In assenza di altre osservazioni su questo punto, si confermano i considerando da 148 a 151 del regolamento provvisorio.
(116)
Lo stesso produttore esportatore ha sostenuto che le esportazioni indiane nell’Unione sono destinate a grossisti, che le vendite realizzate dall’industria dell’Unione sul mercato dell’Unione stessa sono effettuate a utilizzatori finali e che, di conseguenza, la Commissione non ha eseguito il confronto allo stadio commerciale adeguato. L’inchiesta ha tuttavia dimostrato che i produttori esportatori indiani vendono il loro prodotto ad entrambe le categorie di clienti e che sono in concorrenza con i produttori dell’Unione per le stesse categorie di clienti.
2. Conclusioni sul livello di eliminazione del pregiudizio
(117)
Per la società Macro Bars and Wires non è stato calcolato alcun margine di pregiudizio individuale, visto che il suo margine antidumping definitivo è risultato essere inferiore al limite di irrilevanza, come affermato al considerando 51.
(118)
Si conferma il metodo impiegato nel regolamento provvisorio.
3. Misure definitive
(119)
Alla luce di quanto precede e in conformità dell’articolo 9, paragrafo 4, del regolamento di base, è opportuno istituire un dazio antidumping definitivo a un livello tale da eliminare il pregiudizio causato dalle importazioni oggetto di dumping, tenendo conto del margine di sovvenzione istituito dal regolamento (UE) n. 419/2103 della Commissione.
(120)
Le aliquote del dazio antidumping sono state quindi fissate confrontando i margini di pregiudizio con i margini di dumping, tenendo conto al contempo dei margini di sovvenzione scomputandoli completamente dal pertinente margine di dumping. Le aliquote del dazio antidumping definitivo sono pertanto le seguenti:
Società
Margine di dumping
Dazio compensativo
Margine di pregiudizio
Aliquota del dazio antidumping definitivo
GARG Inox
11,8 %
3,4 %
22,6 %
8,4 %
KEI Industries
7,0 %
0,0 %
41,9 %
7,7 %
Macro Bars and Wires
0,0 %
3,4 %
30,3 %
0,0 %
Nevatia Steel & Alloys
4,1 %
3,4 %
23,8 %
0,7 %
Raajratna Metal Industries
16,2 %
3,7 %
17,2 %
12,5 %
Venus Group
11,6 %
3,0 %
23,4 %
8,6 %
Viraj Profiles Vpl. Ltd.
6,8 %
0,0 %
32,1 %
6,8 %
Società che hanno collaborato non incluse nel campione
8,4 %
3,4 %
23,7 %
5,0 %
Tutte le altre società
16,2 %
3,7 %
41,9 %
12,5 %
(121)
Le aliquote del dazio antidumping individuali applicate alle società di cui al presente regolamento sono state stabilite in base alle risultanze della presente inchiesta. Esse rispecchiano quindi la situazione delle società interessate constatata durante l’inchiesta. Tali aliquote del dazio (a differenza del dazio per l’intero paese applicabile a «tutte le altre società») sono applicabili esclusivamente alle importazioni di prodotti originari dell’India e fabbricati dai soggetti di diritto specificamente menzionati. Alle importazioni di prodotti fabbricati da qualsiasi altra società non espressamente menzionata nel dispositivo del presente regolamento, comprese le entità collegate a quelle espressamente citate, non possono applicarsi tali aliquote, cosicché vale l’aliquota del dazio applicabile a «tutte le altre società».
(122)
Un produttore esportatore del paese interessato ha proposto un impegno sui prezzi a norma dell’articolo 8, paragrafo 1, del regolamento di base.
(123)
Negli ultimi anni il prodotto in esame è stato caratterizzato da prezzi estremamente variabili, fattore che lo rende inadatto ad impegni su prezzi fissi. Per ovviare a questo problema il produttore esportatore indiano ha proposto una clausola di indicizzazione basata sui costi delle materie prime. A tale proposito si osserva che non si è potuto stabilire un nesso diretto e preciso tra la fluttuazione dei prezzi e quella dell’indice e non si è pertanto ritenuto opportuno ricorrere a tale indicizzazione. L’inchiesta ha inoltre stabilito l’esistenza di diversi tipi del prodotto in esame difficilmente distinguibili tra di loro e dai prezzi sensibilmente diversi.
(124)
Il produttore esportatore fabbrica inoltre un’ampia gamma di prodotti in acciaio inossidabile, che può vendere agli stessi acquirenti nell’Unione tramite società commerciali collegate. Ciò comporterebbe un grave rischio di compensazione incrociata e renderebbe estremamente difficile controllare efficacemente il rispetto dell’impegno.
(125)
Stante quanto precede, la Commissione ha concluso che l’offerta di impegno non può essere accettata.
(126)
Le eventuali richieste di applicazione di un dazio antidumping a titolo individuale (ad esempio in seguito a un cambiamento della ragione o denominazione sociale della società o alla creazione di nuove entità produttive o di vendita) vanno inoltrate immediatamente alla Commissione (11), corredate di tutte le informazioni pertinenti, in particolare l’indicazione delle eventuali modifiche nelle attività della società riguardanti la produzione, le vendite sul mercato interno e le vendite all’esportazione, collegate ad esempio al cambiamento della ragione o denominazione sociale o ai cambiamenti a livello di entità produttive o di vendita. Se del caso, il regolamento che istituisce i dazi antidumping definitivi sarà modificato di conseguenza attraverso un aggiornamento dell’elenco delle società che beneficiano di aliquote del dazio individuali.
4. Riscossione definitiva dei dazi antidumping provvisori
(127)
In considerazione dell’entità dei margini di dumping accertati e del livello del pregiudizio causato all’industria dell’Unione, si ritiene necessario che gli importi depositati a titolo dei dazi antidumping provvisori istituiti dal regolamento provvisorio vengano riscossi definitivamente fino a concorrenza dell’importo dei dazi istituiti in via definitiva,
HA ADOTTATO IL PRESENTE REGOLAMENTO:
Articolo 1
1. È istituito un dazio antidumping definitivo sulle importazioni di filo di acciaio inossidabile contenente, in peso:
-
una percentuale di nichel pari o superiore al 2,5 %, diverso dal filo contenente, in peso, una percentuale di nichel pari o superiore al 28 % ma non superiore al 31 % e una percentuale di cromo pari o superiore al 20 % ma non superiore al 22 %,
-
una percentuale di nichel inferiore al 2,5 %, diverso dal filo contenente in peso una percentuale di cromo pari o superiore al 13 % ma non superiore al 25 % e una percentuale di alluminio pari o superiore al 3,5 % ma non superiore al 6 %,
attualmente classificato ai codici NC 7223 00 19 e 7223 00 99 e originario dell’India.
2. L’aliquota del dazio antidumping definitivo applicabile al prezzo netto franco frontiera dell’Unione, dazio non corrisposto, per il prodotto di cui al paragrafo 1 e fabbricato dalle imprese sottoelencate, è la seguente:
Società
Dazio (%)
Codice addizionale TARIC
Garg Inox, Bahadurgarh, Haryana and Pune, Maharashtra
8,4
B931
KEI Industries Ltd, New Delhi
7,7
B925
Macro Bars and Wires, Mumbai, Maharashtra
0,0
B932
Nevatia Steel & Alloys, Mumbai, Maharashtra
0,7
B933
Raajratna Metal Industries, Ahmedabad, Gujarat
12,5
B775
Venus Wire Industries Pvt. Ltd, Mumbai, Maharashtra
8,6
B776
Precision Metals, Mumbai, Maharashtra
8,6
B777
Hindustan Inox Ltd., Mumbai, Maharashtra
8,6
B778
Sieves Manufacturer India Pvt. Ltd., Mumbai, Maharashtra
8,6
B779
Viraj Profiles Ltd., Thane, Maharashtra and Mumbai, Maharashtra
6,8
B780
Società elencate nell’allegato
5,0
B781
Tutte le altre società
12,5
B999
3. Salvo disposizioni contrarie, si applicano le norme vigenti in materia di dazi doganali.
Articolo 2
Qualora un produttore esportatore dell’India fornisca alla Commissione elementi sufficienti a dimostrare che:
a)
durante il periodo dell’inchiesta (1o aprile 2011 - 31 marzo 2012) non ha esportato le merci di cui all’articolo 1, paragrafo 1, provenienti dall’India;
b)
non è collegato ad alcun esportatore o produttore soggetto alle misure istituite dal presente regolamento; nonché
c)
successivamente al termine del periodo dell’inchiesta, ha effettivamente esportato le merci in esame o ha assunto un obbligo contrattuale irrevocabile di esportarne un quantitativo significativo nell’Unione,
L’articolo 1, paragrafo 2, può essere modificato aggiungendo il nuovo produttore esportatore all’elenco di cui all’allegato.
Articolo 3
Gli importi depositati a titolo di dazi antidumping provvisori, a norma del regolamento (UE) n. 418/2013 della Commissione, sulle importazioni di filo di acciaio inossidabile contenente, in peso:
-
una percentuale di nichel pari o superiore al 2,5 %, diverso dal filo contenente, in peso, una percentuale di nichel pari o superiore al 28 % ma non superiore al 31 % e una percentuale di cromo pari o superiore al 20 % ma non superiore al 22 %,
-
una percentuale di nichel inferiore al 2,5 %, diverso dal filo contenente in peso una percentuale di cromo pari o superiore al 13 % ma non superiore al 25 % e una percentuale di alluminio pari o superiore al 3,5 % ma non superiore al 6 %,
attualmente classificato ai codici NC 7223 00 19 e 7223 00 99 e originario dell’India, vanno riscossi in via definitiva. Gli importi depositati sono svincolati nella parte eccedente le aliquote definitive del dazio antidumping.
Articolo 4
Il presente regolamento entra in vigore il giorno successivo alla pubblicazione nella Gazzetta ufficiale dell’Unione europea.
Il presente regolamento è obbligatorio in tutti i suoi elementi e direttamente applicabile in ciascuno degli Stati membri.
Fatto a Bruxelles, il 5 novembre 2013