РЕШЕНИЕ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ НА СЪВЕТА
от 13 септември 2013 година
за одобряване на програма за макроикономически мерки за Кипър и за отмяна на Решение 2013/236/ЕС
(2013/463/ЕС)
СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕС) № 472/2013 на Европейския парламент и на Съвета от 21 май 2013 г. за засилване на икономическото и бюджетно наблюдение над държавите-членки в еврозоната, изпитващи или застрашени от сериозни затруднения по отношение на финансовата си стабилност (1), и по-специално член 7, параграфи 2 и 5 от него,
като взе предвид предложението на Европейската комисия,
като има предвид, че:
(1)
Регламент (ЕС) № 472/2013 се прилага и спрямо държавите-членки, които вече получават финансова помощ, включително тези от Европейския механизъм за стабилност (ЕМС), към момента на влизането му в сила.
(2)
Регламент (ЕС) № 472/2013 определя правилата за одобряване на програма за макроикономически мерки за държавите-членки, получаващи финансова помощ, които трябва да бъдат в съответствие с разпоредбите на Договора за създаване на Европейски механизъм за стабилност.
(3)
По искане, отправено на 25 юни 2012 г. от Кипър за финансова помощ от ЕМС, Съветът реши на 25 април 2013 г. с Решение 2013/236/ЕС (2), че Кипър трябва стриктно да прилага програма за макроикономически мерки.
(4)
На 24 април 2013 г. Съветът на управителите на ЕМС реши принципно да предостави подкрепа за стабилността на Кипър и одобри Меморандума за разбирателство относно специфичните условия на икономическата политика („меморандум за разбирателство“) и подписването му от Комисията от името на ЕМС.
(5)
В съответствие с член 1, параграф 2 от Решение 2013/236/ЕС Комисията, в сътрудничество с ЕЦБ и, когато е уместно, с МВФ, извърши първия преглед на напредъка по изпълнението на договорените мерки, както и на тяхната ефективност и социално-икономическо въздействие. Като последица от този преглед, съществуващата програма за макроикономически мерки беше актуализирана, за да отрази действията, предприети от кипърските власти до второто тримесечие на 2013 г.
(6)
След влизането в сила на Регламент (ЕС) № 472/2013 програмата за макроикономически мерки предстои да бъде приета под формата на решение за изпълнение на Съвета. Следователно, по причини, свързани с яснота и правна сигурност, програмата следва да се приеме повторно въз основа на член 7, параграф 2 от Регламент (ЕС) № 472/2013. Съдържанието на програмата следва да остане идентично с това, одобрено с Решение 2013/236/ЕС, но да включва и резултатите от прегледа, извършен в съответствие с член 1, параграф 2 от Решение 2013/236/ЕС. В същото време Решение 2013/236/ЕС следва да бъде отменено.
(7)
Комисията, в сътрудничество с Европейската централна банка (ЕЦБ) и Международния валутен фонд (МВФ), извърши първия преглед на напредъка по изпълнението на договорените мерки, както и на тяхната ефективност и социално-икономическо въздействие. В резултат на това меморандумът за разбирателство беше актуализиран в областта на реформата на финансовия сектор, фискалната политика и структурните реформи, особено по отношение на i) пътна карта за постепенно намаляване на контрола върху капитала, ii) създаване на правна рамка за нова структура на управление, ръководеща участието на държавата в кооперативния кредитен сектор, iii) план за действие срещу изпирането на пари, iv) схема за компенсиране за взаимоспомагателния фонд и пенсионните фондове, които имат депозити в „Cyprus Popular Bank“, v) осигуряване на необходимите налични национални средства за покриване на националните вноски по проекти, финансирани от Структурния фонд и други фондове на ЕС, vi) предоставяне на подробна информация относно планираната реформа на публичните помощи, и vii) изготвяне на политически предложения за политики за стимулиране на трудовата заетост и предприемане на бързи действия за създаването на възможности за младите хора и подобряване на перспективите им намиране на работа. Провеждането на широкообхватни и амбициозни реформи във финансовата, фискалната и структурната области се очаква да запази средносрочната устойчивост на държавния дълг на Кипър.
(8)
В периода на прилагане на всеобхватния пакет от мерки за Кипър Комисията следва да предоставя и допълнителни съвети за прилагане на политиката, както и техническа помощ в конкретни области. Държава-членка, която прилага програма за макроикономически мерки и не разполага с необходимия административен капацитет, следва да се обърне за техническа помощ към Комисията, която може да създаде експертни групи за тази цел.
(9)
Кипърските власти следва да поискат становищата на социалните партньори и гражданските организации, в съответствие с действащите национални правила и практики, относно участието в подготовката, прилагането, наблюдението и оценката на програмата за макроикономически мерки.
ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
Член 1
1. С цел улесняване на възстановяването на устойчивия растеж и на фискалната и финансовата стабилност на кипърската икономика, Кипър стриктно прилага програмата за макроикономически мерки (наричана по-долу „програмата“), чиито основни елементи са определени в член 2 от настоящото решение.
2. Комисията, в сътрудничество с ЕЦБ и, когато е уместно, с МВФ, наблюдава напредъка, постигнат от Кипър при прилагането на неговата програма. Кипър предоставя на Комисията и на ЕЦБ пълното си сътрудничество. По-специално той им предоставя цялата информация, която те смятат за необходима за наблюдението на програмата. Кипърските власти се консултират предварително с Комисията, ЕЦБ и МВФ относно приемането на политики, които не са включени в настоящото решение за изпълнение, но които могат да окажат съществено въздействие върху постигането на програмните цели.
3. Комисията, в сътрудничество с ЕЦБ и, когато е уместно, с МВФ, разглежда заедно с кипърските власти всички промени и актуализации на програмата, които може да се окажат необходими, за да се вземе предвид, inter alia, всяка значителна разлика между макроикономическите и фискалните прогнози, и реализираните стойности (включително заетостта), разпространението на отрицателното въздействие, както и макроикономическите и финансовите сътресения.
За да се гарантира безпроблемното изпълнение на програмата и за да се коригират дисбалансите по устойчив начин, Комисията ще осигурява непрекъснати консултации и насоки във връзка с фискалните и структурните реформи, както и с реформите на финансовите пазари.
Комисията редовно прави преглед на икономическото въздействие на програмата и препоръчва необходимите корекции с оглед на засилване на растежа и създаването на работни места, като гарантира необходимата фискална консолидация и минимизира вредните социални въздействия. Програмата за макроикономически мерки, включително целите ѝ и очакваното разпределение на усилията, свързани с тези мерки, се правят публично достояние.
Член 2
1. Ключовите цели на програмата са: възстановяване на стабилността на кипърския банков сектор; продължаване на текущия процес на фискална консолидация, както и осъществяването на структурни реформи в подкрепа на конкурентоспособността и устойчивия и балансиран растеж. Програмата е насочена към конкретните рискове, произтичащи от кризата в Кипър, за финансовата стабилност на еврозоната като цяло и има за цел постигането на бързо възстановяване на стабилността и устойчивостта на икономическата и финансовата ситуация в Кипър, както и възстановяване на способността на страната да се финансира изцяло на международните финансови пазари. В програмата се отразяват препоръките на Съвета, адресирани до Кипър съгласно членове 121, 126, 136 и 148 от Договора, както и предприетите от Кипър действия за тяхното изпълнение, като същевременно се цели разширяване, засилване и задълбочаване на необходимите мерки на политиката.
2. Кипър работи за постигане на фискална консолидация в съответствие със задълженията си съгласно процедурата при прекомерен дефицит посредством висококачествени постоянни мерки, като същевременно се сведе до минимум въздействието върху уязвимите групи от населението.
3. С цел намаляване на дефицита под 3 % от БВП до 2016 г. възможно най-скоро Кипър трябва да има готовност да предприеме допълнителни мерки за консолидация. По-конкретно, в случай на незадоволителни резултати от приходите или по-големи нужди в областта на социалните разходи вследствие на неблагоприятни макроикономически последици, правителството на Кипър трябва да има готовност да предприеме допълнителни мерки за запазване на целите на програмата, включително чрез намаляване на дискреционните разходи, като в същото време се свежда до минимум въздействието върху уязвимите групи от населението. През програмния период паричните приходи, надвишаващи предвижданията на програмата, включително всички извънредни приходи, се спестяват или се използват за намаляване на дълга. Ако обаче се осъществи преизпълнение до такава степен, че то се счита за постоянно, това може да намали необходимостта от допълнителни мерки през следващите години.
4. Кипър трябва да поддържа доброто усвояване на Структурния фонд и други фондове на ЕС по отношение на бюджетните цели на програмата. За да се осигури ефективното усвояване на фондовете на ЕС, кипърското правителство гарантира, че необходимите национални средства остават на разположение за покриване на вноските на държавите-членки, включително във връзка с недопустимите разходи, по отношение на европейските структурни и инвестиционни фондове (ЕФРР, ЕСФ, Кохезионния фонд, ЕЗФРСР и ЕФР/ЕФМДР) в рамките на програмните периоди 2007-2013 г. и 2014-2020 г., като същевременно се взема предвид наличното по линия на Европейската инвестиционна банка финансиране. Властите гарантират повишаването на институционалния капацитет за изпълнение на настоящите и бъдещите програми и наличието на подходящите човешки ресурси в управляващите и изпълнителните органи.
5. С оглед на възстановяването на стабилността на финансовия си сектор Кипър продължава основно да реформира и преструктурира банковия сектор и да подкрепя жизнеспособните банки чрез възстановяване на капитала им, като така преодолява проблемите във връзка с тяхната ликвидност и укрепва надзора върху тях. Програмата предвижда следните мерки и резултати:
а)
осигуряването на ликвидността на банковия сектор ще бъде следено отблизо. Временните ограничения върху свободното движение на капитали (inter alia, ограничение на тегленията на пари в брой, плащанията и преводите) се наблюдават отблизо. Целта е контролът да се запази само докато това е абсолютно наложително за смекчаването на сериозните рискове за стабилността на финансовата система. Публикувана е пътна карта за постепенното намаляване на контрола въз основа на етапите и напредъка по изпълнението на програмата, и в съответствие с ликвидността на банките. Средносрочните планове по отношение на финансирането и капитала на местните банки, които разчитат на рефинансиране от централната банка или получават държавна помощ, реално отразява очакваното намаляване на задлъжнялостта в банковия сектор, както и да намали зависимостта от заеми от централните банки, като същевременно се избягва прибързана продажба на активи и ограничаване на кредитирането. Правилата за минималните изисквания за ликвидност трябва да бъдат актуализирани, за да се предотврати прекомерна концентрация при емитентите в бъдеще;
б)
приемане на необходимите регулаторни изисквания във връзка с увеличаването на минималното равнище на капиталова адекватност за базовия капитал от първи ред на 9 % до края на 2013 г.;
в)
предприемане на действия за намаляване на разходите за данъкоплатците, свързани с преструктурирането на банките. Търговските и кооперативните кредитни институции, които не разполагат с необходимия капитал, трябва преди отпускането на държавни помощи да привлекат във възможно най-голяма степен капитал от частни източници. Плановете за преструктуриране трябва да бъдат официално одобрени съгласно правилата за държавна помощ преди предоставянето на държавна помощ. Търговските банки, изпитващи недостиг на капитал, могат да поискат от държавата помощ за рекапитализирането си, ако останалите мерки се окажат недостатъчни, в съответствие с процедурите за отпускане на държавна помощ;
г)
осигуряване на създаването на кредитен регистър, преразглеждането и, когато е необходимо - изменението на действащата регулаторна рамка за отпускане и управление на заеми, и на приемането на законодателство за укрепване на управлението на търговските банки;
д)
укрепване на управлението на банките, включително чрез забрана за отпускане на заеми на независими членове на ръководния съвет или на свързани с тях лица;
е)
увеличаване в максимална степен на постъпленията по необслужвани заеми, като същевременно бъдат сведени до минимум стимулите за стратегическо неизпълнение от страна на заемополучателя. Това включва облекчаване на ограниченията за опис на обезпечението и за съответното наблюдение и управление на необслужваните заеми;
ж)
завършване на хармонизирането на регулирането и надзора върху кооперативните кредитни институции и търговските банки;
з)
прилагане на стратегия за бъдещата структура, функциониране и жизнеспособност на сектора на кооперативните кредитни институции, както е проектиран от „Central Bank of Cyprus“ в сътрудничество с Комисията, ЕЦБ и МВФ;
и)
засилване на наблюдението върху задлъжнялостта на корпоративните клиенти и на домакинствата и създаване на рамка за целево преструктуриране на дълга на частния сектор с цел улесняване на отпускането на нови заеми и намаляване на кредитните ограничения;
й)
допълнително укрепване на рамката срещу изпирането на пари и изпълнение на план за действие, който осигурява прилагането на по-добри практики по отношение на финансовия надзор над клиентите и прозрачността на предприятията, в съответствие с най-добрата практика;
к)
внасяне на законодателство за извършване на задължителен надзор в зависимост от нивата на капитализация;
л)
включване на стрес тестове в осъществявания от разстояние редовен надзор над банките;
м)
въвеждане на задължителни изисквания за оповестяване, за да се гарантира, че банките редовно уведомяват пазарите за напредъка в преструктурирането на дейностите си; както и
н)
създаване на правна рамка за нова управленска структура, ръководеща участието на държавата в кооперативния кредитен сектор.
6. През 2013 г. кипърските власти трябва стриктно да прилагат Закона за бюджета за 2013 г. (със съответните изменения), заедно с допълнителни постоянни мерки, приети преди отпускането на първия транш от финансовата помощ, която е най-малко 351 млн. EUR (2,1 % от БВП). Кипър приема следните мерки:
а)
реформа на своята система за данъчно облагане на моторните превозни средства, основана на принципи за екологосъобразност и целяща реализиране на допълнителни приходи в средносрочен план; както и
б)
схема за компенсиране за взаимоспомагателния фонд и пенсионните фондове, които имат депозити в „Cyprus Popular Bank“, с което се гарантира съпоставимото им третиране както при „Bank of Cyprus“. Схемата отчита паричните потоци и актюерското състояние на всеки фонд и минимизира въздействието върху дефицита на консолидирания държавен бюджет. С оглед на социалното естество на тези фондове, заложеният за 2013 г. дефицит по консолидирания държавен бюджет може да бъде изменян, за да включва отражението на тази схема върху бюджета; и
в)
пълното прилагане на консолидационните мерки, приети след декември 2012 г.
7. Следните мерки се прилагат по отношение на Кипър от 1 януари 2014 г.:
а)
по отношение на разходите, бюджетът включва: намаляване на общите разходи за социални плащания чрез по-добро насочване; допълнително намаляване на заплатите в публичния сектор, както и на заплащането на наднормения труд; въвеждане на платени карти за обществен транспорт за студенти и пенсионери; и мерки за структурни реформи в образователния сектор с цел по-ефективно използване на ресурсите; както и
б)
по отношение на приходите, бюджетът за 2014 г. включва: удължаване на временната вноска върху брутния доход на наетите лица в публичния и частния сектор до 31 декември 2016 г.; увеличаване на ДДС; повишаване на акцизите; и увеличаване на вноските за общата схема за социално осигуряване.
8. С цел да се гарантира дългосрочната устойчивост на публичните финанси, Кипър трябва да проведе фискално-структурни реформи, включващи, inter alia, следните мерки и крайни резултати:
а)
ако е необходимо, допълнителни реформи на общата пенсионна система и тази в публичния сектор, за да се осигури дългосрочна жизнеспособност на пенсионната система, като същевременно се обърне внимание на адекватността на пенсиите. Актюерско проучване ще предложи варианти за реформа;
б)
контрол на увеличаването на разходите за здравеопазване с цел да се осигурят достатъчно средства за основни здравни грижи, като се засилят устойчивостта на структурата на финансиране и ефективността на общественото здравеопазване; прилагане на национална здравна система, като се гарантира нейната финансова устойчивост и същевременно пълен обхват;
в)
повишаване на ефективността на публичните разходи и бюджетния процес посредством ефективна средносрочна бюджетна рамка като част от подобреното управление на публичните финанси, допринасяйки по този начин за усилията за бюджетна консолидация, които отчитат необходимостта от гарантиране на достатъчно средства за основни политики като политиките в областта на образованието и здравеопазването. Тази рамка трябва да бъде в пълно съответствие с Директива 2011/85/ЕС на Съвета (3) и Договора за стабилност, координация и управление в икономическия и паричен съюз, подписан в Брюксел на 2 март 2012 г.;
г)
приемане на подходяща нормативна и институционална рамка за публично-частни партньорства, разработена в съответствие с най-добрите практики;
д)
изработване на програма за постигането на стабилна система за корпоративно управление за държавни и смесени предприятия и полагане на началото на план за приватизация, за да се повиши икономическата ефективност и да се възстанови устойчивостта на обслужване на дълга;
е)
изготвяне и прилагане на план за всеобхватна реформа за повишаване на ефективността и ефикасността на събирането и управлението на данъците, включително мерки за борба с данъчните измами и укриването на данъци, както и за осигуряване на пълното и навременно прилагане на законите и стандартите, уреждащи международното сътрудничество в областта на данъчното облагане, както и обмена на данъчна информация;
ж)
реформа на данъчния режим на недвижимото имущество;
з)
реформа на публичната администрация с цел подобряване на нейната работа и икономическа ефективност, по-специално чрез преразглеждане на нейния размер, условията на заетост и функционалната организация на обществените услуги, за да се гарантира ефикасното използване на държавните ресурси и предоставянето на качествени услуги за населението;
и)
реформи на цялостната структура и нивата на социално подпомагане с цел постигане на ефективно използване на ресурсите и гарантиране на подходящ баланс между социални помощи и стимули за започване на работа. Планираната реформа на държавните помощи следва да гарантира, че социалното подпомагане служи като предпазна мярка, която гарантира минимален доход за тези, които са неспособни да си осигурят минимален жизнен стандарт, като в същото време се осигуряват стимули за започване на работа; както и
й)
извършване на цялостен одит на публичните финанси, с оглед, inter alia, да се изготви оценка на причините, довели до натрупването на прекомерен дълг.
9. Кипър трябва да гарантира, че временното прекратяване на индексирането на заплатите в целия публичен сектор остава в сила до края на програмата. Всяка промяна на минималната работна заплата трябва да е съобразена с икономическите промени и промените на пазара на труда и да се предприема след консултация със социалните партньори.
10. Кипър ще изготви подробни предложения за политики във връзка с преодоляването на установените недостатъци в своите политики за стимулиране на трудовата заетост. Кипър трябва да предприеме бързи действия за създаването на възможности за младите хора и подобряване на перспективите им за намиране на работа, в съответствие с целите на препоръката на Съвета за създаване на гаранция за младежта (4). Разработването, управлението и прилагането на мерки, насочени към младежта, следва да бъде добре интегрирано в по-широката система на политиките за стимулиране на трудовата заетост и да бъде съгласувано с реформата на системата за социално осигуряване и с договорените бюджетни цели.
11. Кипър приема всички други изменения в секторнотозаконодателство, необходими за пълното прилагане на Директива 2006/123/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (5). Неоправданите пречки на пазарите на услуги, по-специално по отношение на регламентираните професии, трябва да бъдат премахнати. Рамката за конкуренция трябва да бъде подобрена чрез разширяване на дейността на компетентния в тази област орган и гарантиране на независимостта и правомощията на националните регулаторни органи.
12. Кипър трябва да гарантира намаляването на броя на предвидените за издаване нотариални актове и да предприеме действия за ускоряване на премахването на финансовите тежести върху нотариалните актове, прехвърляни при закупуване на недвижимо имущество, както и да въведе гарантирани срокове за издаването на сертификати за сгради и нотариални актове.
13. Кипър трябва да измени разпоредбите относно принудителната продажба на ипотекирани имоти и да разреши провеждането на частни търгове в рамките на най-кратки срокове. До края на програмата трябва да се съкрати продължителността на съдебните производства и да бъдат приключени висящите дела. Кипър трябва да предприеме инициативи за засилване на конкурентоспособността на туристическия сектор, като представи конкретен план за действие, който да доведе до осъществяването на определените, inter alia, количествени цели в наскоро преразгледаната Стратегия за туризма за периода 2011-2015 г. Кипър докладва относно нуждите, свързани с въздушните връзки, като основа за политическа стратегия в областта на въздухоплаването.
14. В енергийния сектор Кипър изцяло прилага третия енергиен пакет, независимо от член 44, параграф 2 от Директива 2009/72/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (6) и член 49, параграф 1 от Директива 2009/73/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (7). Кипър преценява дали да се възползва от дерогациите, предоставени в посочените по-горе членове. Успоредно с това се изготвя всеобхватен план за развитие във връзка с преразпределението в кипърския енергиен сектор. Планът включва:
а)
план за въвеждане на инфраструктурата, необходима за експлоатацията на природен газ, като се вземат предвид търговските възможности и рискове;
б)
цялостно определяне на регулаторния режим и организацията на пазара за преструктурирания енергиен сектор и износа на природен газ, включително подходяща търговска рамка за доставката на природен газ в крайбрежни води, насочена към постигане на максимални приходи; както и
в)
план за създаване на институционална рамка за управление на въглеводородните ресурси, включително фонд за ресурсите, който да получава и управлява публичните приходи от експлоатация на природен газ в крайбрежни води и който е създаден въз основа на международно признати най-добри практики.
15. Кипър представя искане пред Комисията за техническа помощ по време на програмния период. В искането трябва да се определят и да се уточнят областите на техническа помощ или консултантските услуги, които според кипърските власти имат основно значение за изпълнението на програмата за макроикономически мерки.
Член 3
Решение 2013/236/ЕС на Съвета се отменя.
Член 4
Адресат на настоящото решение е Република Кипър.
Съставено в Брюксел на 13 септември 2013 година.
DECISIONE DI ESECUZIONE DEL CONSIGLIO
del 13 settembre 2013
che approva il programma di aggiustamento macroeconomico per Cipro e abroga la decisione 2013/236/UE
(2013/463/UE)
IL CONSIGLIO DELL’UNIONE EUROPEA,
visto il trattato sul funzionamento dell’Unione europea,
visto il regolamento (UE) n. 472/2013 del Parlamento europeo e del Consiglio, del 21 maggio 2013, sul rafforzamento della sorveglianza economica e di bilancio degli Stati membri nella zona euro che si trovano o rischiano di trovarsi in gravi difficoltà per quanto riguarda la loro stabilità finanziaria (1), in particolare l’articolo 7, paragrafi 2 e 5,
vista la proposta della Commissione europea,
considerando quanto segue:
(1)
Il regolamento (UE) n. 472/2013 si applica agli Stati membri che già beneficiano di assistenza finanziaria, compresa quella del Meccanismo europeo di stabilità (MES), al momento della sua entrata in vigore.
(2)
Il regolamento (UE) n. 472/2013 definisce le norme per l’approvazione dei programmi di aggiustamento macroeconomico per gli Stati membri beneficiari di assistenza finanziaria. Tali norme devono essere coerenti con le disposizioni del trattato che istituisce il Meccanismo europeo di stabilità.
(3)
A seguito della richiesta di assistenza finanziaria a titolo del MES presentata da Cipro il 25 giugno 2012, il Consiglio ha deciso il 25 aprile 2013 con la decisione 2013/236/UE (2) che Cipro doveva attuare con rigore un programma di aggiustamento macroeconomico.
(4)
Il 24 aprile 2013 il consiglio dei governatori del MES ha deciso, in linea di principio, di concedere a Cipro un sostegno alla stabilità e ha approvato il Memorandum of Understanding on Specific Economic Policy Conditionality (memorandum d’intesa sulle condizioni specifiche di politica economica, «il memorandum») e la sua firma da parte della Commissione per conto del MES.
(5)
A norma dell’articolo 1, paragrafo 2, della decisione 2013/236/UE, la Commissione ha portato a termine, in collaborazione con la Banca centrale europea (BCE) e, laddove appropriato, con il Fondo monetario internazionale (FMI), il primo riesame volto a valutare i progressi realizzati in materia di attuazione delle misure concordate, nonché l’efficacia e l’impatto economico e sociale di dette misure. In conseguenza di tale riesame, si è proceduto a un aggiornamento del vigente programma di aggiustamento macroeconomico, tenendo conto delle misure adottate dalle autorità cipriote entro il secondo trimestre del 2013.
(6)
A seguito dell’entrata in vigore del regolamento (UE) n. 472/2013, il programma di aggiustamento macroeconomico deve ora essere adottato in forma di decisione di esecuzione del Consiglio. Per motivi di chiarezza e certezza del diritto, è opportuno che il programma sia riadottato sulla base dell’articolo 7, paragrafo 2, del regolamento (UE) n. 472/2013. È opportuno che il programma resti nella sostanza identico a quello approvato con decisione 2013/236/UE, ma comprenda anche i risultati del riesame effettuato a norma dell’articolo 1, paragrafo 2, della predetta decisione. Allo stesso tempo è opportuno abrogare la decisione 2013/236/UE.
(7)
La Commissione ha portato a termine, in collaborazione con la BCE e con l’FMI, il primo riesame volto a valutare i progressi realizzati in materia di attuazione delle misure concordate, nonché l’efficacia e l’impatto economico e sociale di dette misure. Di conseguenza, il memorandum è stato aggiornato nei settori della riforma del settore finanziario, della politica di bilancio e delle riforme strutturali, in particolare per quanto riguarda i) la tabella di marcia per il graduale allentamento dei controlli sui capitali; ii) l’istituzione del quadro giuridico per una nuova struttura di governance che gestisca la partecipazione dello Stato nel settore del credito cooperativo; iii) il piano d’azione di lotta contro il riciclaggio di denaro; iv) il sistema di indennizzo per i fondi previdenziali e i fondi pensione che possiedono depositi presso la Cyprus Popular Bank; v) la garanzia della disponibilità continuativa delle risorse nazionali necessarie per coprire i contributi nazionali per i progetti finanziati con i fondi strutturali e altri fondi dell’UE; vi) la comunicazione dei dettagli della prevista riforma dell’assistenza pubblica; vii) la preparazione di proposte dettagliate per le politiche di attivazione e l’adozione di azioni tempestive per creare opportunità per i giovani e migliorare le loro prospettive di occupabilità. L’attuazione di riforme globali e ambiziose a livello finanziario, di bilancio e strutturale dovrebbe tutelare la sostenibilità del debito pubblico cipriota a medio termine.
(8)
È opportuno che la Commissione fornisca ulteriore consulenza sulle politiche e assistenza tecnica in settori specifici durante l’intero periodo di attuazione dell’ampio pacchetto di politiche di Cipro. Uno Stato membro soggetto a un programma di aggiustamento macroeconomico la cui capacità amministrativa risulti carente deve chiedere assistenza tecnica alla Commissione, la quale può costituire a tal fine gruppi di esperti.
(9)
Le autorità cipriote dovrebbero consultare, conformemente alle norme e prassi nazionali in vigore, le parti sociali e le organizzazioni della società civile in sede di preparazione, attuazione, monitoraggio e valutazione del programma di aggiustamento macroeconomico,
HA ADOTTATO LA PRESENTE DECISIONE:
Articolo 1
1. Per agevolare il ritorno dell’economia nazionale sulla via della crescita duratura e della stabilità finanziaria e di bilancio, Cipro attua con rigore il programma di aggiustamento macroeconomico («il programma»), i cui principali elementi sono indicati all’articolo 2 della presente decisione.
2. La Commissione esamina, di concerto con la BCE e, ove opportuno, con l’FMI, i progressi registrati da Cipro nell’attuazione del programma. Cipro collabora pienamente con la Commissione e la BCE. In particolare, fornisce loro tutte le informazioni che ritengano necessarie per la sorveglianza del programma. Le autorità cipriote consultano ex ante la Commissione, la BCE e l’FMI sull’adozione di politiche che non sono incluse nella presente decisione, ma che potrebbero avere un impatto rilevante sulla realizzazione degli obiettivi del programma.
3. La Commissione, di concerto con la BCE e, se del caso, con l’FMI, esamina insieme alle autorità cipriote le modifiche e gli aggiornamenti da apportare eventualmente al programma per tenere debitamente conto, fra l’altro, di ogni eventuale forte discrepanza tra le previsioni macroeconomiche e di bilancio e i dati effettivi (compresa l’occupazione), delle ricadute negative e degli shock macroeconomici e finanziari.
Per garantire un’agevole attuazione del programma e contribuire a una correzione duratura degli squilibri, la Commissione fornisce costantemente orientamenti e consulenza sulle riforme di bilancio, sulle riforme strutturali e su quelle dei mercati finanziari.
La Commissione valuta a intervalli regolari l’impatto economico del programma e raccomanda le correzioni necessarie al fine di rafforzare la crescita e la creazione di posti di lavoro, assicurare il risanamento di bilancio necessario e ridurre al minimo gli effetti sociali deleteri. Il programma di aggiustamento macroeconomico, con l’indicazione dei suoi obiettivi e della prevista distribuzione degli sforzi di aggiustamento, è reso pubblico.
Articolo 2
1. Gli obiettivi fondamentali del programma sono i seguenti: ripristinare la solidità del settore bancario cipriota, continuare il processo di risanamento del bilancio e attuare riforme strutturali a favore della competitività e di una crescita equilibrata e duratura. Il programma mira a scongiurare i rischi specifici che la situazione di Cipro comporta per la stabilità finanziaria della zona euro e a ripristinare rapidamente e durevolmente nel paese una situazione economica e finanziaria sana nonché la capacità di finanziarsi integralmente sui mercati finanziari internazionali. Il programma tiene debitamente conto delle raccomandazioni del Consiglio rivolte a Cipro a norma degli articoli 121, 126, 136 e 148 del trattato e delle azioni adottate da Cipro per ottemperarvi, mirando allo stesso tempo ad ampliare, rafforzare e approfondire le necessarie misure politiche.
2. Cipro porta avanti il risanamento del bilancio conformemente agli impegni cui deve far fronte nell’ambito della procedura per i disavanzi eccessivi, adottando misure permanenti di elevata qualità e riducendo al minimo l’impatto sui gruppi vulnerabili.
3. Cipro è pronta ad adottare misure di risanamento aggiuntive per portare il disavanzo al di sotto del 3 % del PIL entro il 2016. Nello specifico, in caso di entrate insufficienti o di una spesa sociale più elevata dovuta a effetti macroeconomici negativi, il governo cipriota è pronto ad adottare misure supplementari, compresa una riduzione della spesa discrezionale, per garantire il conseguimento degli obiettivi del programma, riducendo al minimo l’impatto sui gruppi vulnerabili. Nel corso del periodo di riferimento del programma, le entrate di cassa superiori alle proiezioni, compresi eventuali guadagni imprevisti, sono accantonate o utilizzate per ridurre il debito. Per converso, i superamenti dei risultati possono ridurre, nella misura in cui sono considerati permanenti, la necessità di misure aggiuntive negli anni successivi.
4. Cipro garantisce il buon impiego dei fondi strutturali e di altri fondi dell’UE, per quanto riguarda gli obiettivi di bilancio del programma. Al fine di assicurare che i fondi dell’UE siano impiegati in modo efficace, il governo cipriota garantisce che restino disponibili le risorse nazionali necessarie per coprire i contributi nazionali, comprese le spese non ammissibili, a titolo dei fondi europei strutturali e di investimento (FESR, FSE, Fondo di coesione, FEASR e FEP/FEAMP) nell’ambito dei periodi di programmazione 2007-2013 e 2014-2020, tenendo conto del finanziamento disponibile della Banca europea per gli investimenti. Le autorità garantiscono che sia migliorata la capacità istituzionale di applicare i programmi attuali e futuri e che le autorità di gestione e gli organi di attuazione dispongano di risorse umane adeguate.
5. Per ripristinare la solidità del settore finanziario, Cipro continua a riformare e a ristrutturare radicalmente il settore bancario e a rafforzare le banche solvibili ricostituendone il capitale, ovviando ai loro problemi di liquidità e aumentando la vigilanza. Il programma prevede le misure e i risultati seguenti:
a)
garantire un monitoraggio rigoroso delle condizioni di liquidità del settore bancario. Le restrizioni temporanee alla libera circolazione del capitale (a esempio limitazioni per i prelievi di contante, i pagamenti e i bonifici) saranno oggetto di un attento monitoraggio. L’obiettivo è che i controlli restino in vigore solo per il tempo strettamente necessario per attenuare i forti rischi gravanti sulla stabilità del sistema finanziario. È stata pubblicata una tabella di marcia per il graduale allentamento dei controlli, basata su tappe e progressi nell’attuazione del programma e compatibile con la situazione di liquidità delle banche. I piani di finanziamento e di capitalizzazione a medio termine delle banche nazionali che dipendono dai finanziamenti della banca centrale o che ricevono aiuti di Stato devono riflettere in modo realistico la prevista riduzione della leva finanziaria nel settore bancario e ridurre la dipendenza dai prestiti delle banche centrali, evitando al tempo stesso vendite di emergenza delle attività e una stretta creditizia. I regolamenti sui requisiti minimi di liquidità sono aggiornati per evitare in futuro l’eccessiva concentrazione sullo stesso emittente;
b)
adottare i requisiti normativi necessari per quanto riguarda l’innalzamento del coefficiente minimo di adeguatezza per il capitale di base di classe 1 (core Tier 1) al 9 % entro la fine del 2013;
c)
prendere provvedimenti per ridurre al minimo i costi delle ristrutturazioni bancarie a carico dei contribuenti. Prima che siano concesse misure di aiuto di Stato, gli istituti di credito commerciale e cooperativo sottocapitalizzati ricorrono per quanto possibile a fonti private per ottenere capitale. Prima che siano erogati gli aiuti di Stato, i piani di ristrutturazione sono approvati formalmente secondo le norme in materia di aiuti di Stato. Se le altre misure non sono sufficienti, le banche commerciali sottocapitalizzate possono chiedere allo Stato un aiuto alla ricapitalizzazione, secondo le procedure vigenti in materia di aiuti di Stato;
d)
garantire la creazione di un registro dei crediti, il riesame e, eventualmente, la modifica dell’attuale quadro normativo sui processi di erogazione e gestione dei prestiti e l’adozione di una normativa volta a rafforzare la governance delle banche commerciali;
e)
rafforzare la governance delle banche, anche vietando l’erogazione di prestiti a membri indipendenti del consiglio di amministrazione o a parti collegate;
f)
massimizzare il recupero dei prestiti in sofferenza e ridurre al minimo gli incentivi all’inadempimento strategico dei mutuatari. Questo significa, tra l’altro, allentare i vincoli in materia di pignoramento delle garanzie nonché monitorare e gestire correttamente i prestiti in sofferenza;
g)
completare l’allineamento della regolamentazione e della vigilanza degli istituti di credito cooperativo a quelle delle banche commerciali;
h)
attuare la strategia per la struttura, il funzionamento e la solvibilità futuri del settore degli istituti di credito cooperativo, come previsto dalla Banca centrale di Cipro in consultazione con la Commissione, la BCE e l’FMI;
i)
rafforzare il monitoraggio dell’indebitamento delle imprese e delle famiglie e creare un quadro per una ristrutturazione mirata del debito del settore privato per facilitare nuovi prestiti e diminuire le restrizioni di credito;
j)
rafforzare ulteriormente il quadro antiriciclaggio e attuare un piano d’azione che garantisca l’applicazione delle migliori pratiche per quanto riguarda la diligenza dovuta nel rapporto con la clientela e la trasparenza delle entità;
k)
introdurre la legislazione per la vigilanza obbligatoria sulla base dei livelli di capitalizzazione;
l)
integrare le prove di stress nella regolare vigilanza bancaria a distanza (off-site);
m)
introdurre obblighi di informativa per garantire che le banche comunichino regolarmente ai mercati i progressi nella ristrutturazione delle operazioni bancarie; e
n)
istituire il quadro giuridico per una nuova struttura di governance che gestisca la partecipazione dello Stato nel settore del credito cooperativo.
6. Nel 2013 le autorità cipriote attuano in modo rigoroso la legge di bilancio 2013 (modificata), comprese le ulteriori misure permanenti adottate prima dell’erogazione della prima tranche di assistenza finanziaria, che dovrebbe ammontare ad almeno 351 milioni di EUR (pari al 2,1 % del PIL). Cipro adotta le misure seguenti:
a)
una riforma del sistema tributario per gli autoveicoli, basata sui principi ecologici e avente l’obiettivo di aumentare il gettito a medio termine;
b)
un sistema di indennizzo per i fondi previdenziali e pensionistici che hanno depositi presso la Cyprus Popular Bank, che garantisca un trattamento comparabile a quello riservato a tali fondi alla Bank of Cyprus, tenga in considerazione la posizione di tesoreria e attuariale di ciascun fondo e riduca al minimo l’impatto sul disavanzo delle pubbliche amministrazioni. Data la natura previdenziale di tali fondi, l’obiettivo per il disavanzo delle amministrazioni pubbliche nel 2013 può essere riveduto per includere l’impatto di tale sistema sul bilancio; e
c)
la piena attuazione delle misure di risanamento adottate dal dicembre 2012.
7. Dal 1o gennaio 2014 Cipro applica le seguenti misure:
a)
per quanto riguarda la spesa, il bilancio deve comprendere: una riduzione della spesa totale per i trasferimenti sociali, mediante una migliore selezione dei beneficiari; un’ulteriore riduzione delle retribuzioni e dei pagamenti di straordinari in tutto il settore pubblico; la soppressione della gratuità della tessera per i trasporti pubblici per studenti e pensionati; riforme strutturali nel settore dell’istruzione per migliorare l’uso delle risorse; e
b)
per quanto riguarda le entrate, il bilancio per il 2014 deve comprendere: la proroga fino al 31 dicembre 2016 del contributo temporaneo sulle retribuzioni lorde nei settori pubblico e privato; aumenti dell’IVA; aumenti delle accise; un aumento dei contributi al regime generale di previdenza sociale.
8. Per garantire la sostenibilità a lungo termine delle finanze pubbliche, Cipro attua riforme di bilancio-strutturali comprendenti, tra l’altro, le misure e i risultati seguenti:
a)
se necessario, ulteriori riforme dei sistemi pensionistici generale e del settore pubblico per garantire la sostenibilità a lungo termine del sistema pensionistico, affrontando nel contempo il problema dell’adeguatezza delle pensioni. Le opzioni di riforma sono esposte in uno studio attuariale;
b)
contenimento dell’aumento della spesa sanitaria per garantire mezzi sufficienti alla spesa sanitaria di base rafforzando la sostenibilità della struttura di finanziamento e l’efficienza della sanità pubblica; attuazione di un sistema sanitario nazionale, che fornisca una copertura universale ma sia allo stesso tempo finanziariamente sostenibile;
c)
miglioramento dell’efficienza della spesa pubblica e della procedura di bilancio attraverso un quadro di bilancio a medio termine efficace nell’ambito di una migliore gestione delle finanze pubbliche, in modo da contribuire agli sforzi di risanamento dei conti pubblici tenendo conto della necessità di garantire mezzi sufficienti per politiche fondamentali, come l’istruzione e la sanità. Questo quadro è pienamente conforme alla direttiva 2011/85/UE del Consiglio (3) e al trattato sulla stabilità, il coordinamento e la governance nell’Unione economica e monetaria, firmato a Bruxelles il 2 marzo 2012;
d)
adozione di un quadro giuridico e istituzionale adeguato per i partenariati pubblico-privato che sia strutturato secondo le migliori prassi;
e)
elaborazione di un programma volto a instaurare un solido sistema di governo societario per le imprese pubbliche e semi-pubbliche e avviamento di un piano di privatizzazione per contribuire a migliorare l’efficienza economica e a ripristinare la sostenibilità del debito;
f)
elaborazione e attuazione di un piano globale di riforma per migliorare l’efficacia e l’efficienza della riscossione e dell’amministrazione delle imposte, comprese misure volte a lottare contro la frode e l’evasione fiscali e a tutelare l’applicazione integrale e tempestiva delle leggi e delle norme che disciplinano la cooperazione internazionale e lo scambio di informazioni in campo fiscale;
g)
riforma del regime d’imposta sui beni immobili;
h)
riforma della pubblica amministrazione per migliorarne il funzionamento e l’efficacia in termini di costi, in particolare rivedendo le dimensioni, le condizioni di lavoro e l’organizzazione funzionale del pubblico impiego per garantire l’uso efficiente delle risorse pubbliche e un servizio di qualità alla popolazione; e
i)
riforma della struttura generale e dei livelli delle prestazioni previdenziali per garantire un uso efficiente delle risorse e un equilibrio adeguato tra l’assistenza sociale e gli incentivi al lavoro. La prevista riforma dell’assistenza pubblica garantisce che l’assistenza sociale funga da rete di sicurezza per assicurare un reddito minimo a chi non raggiunge un tenore di vita decente, pur mantenendo gli incentivi al lavoro; e
j)
audit completo delle sue finanze pubbliche, anche al fine di valutare le ragioni che hanno portato all’accumulo di livelli eccessivi di debito.
9. Cipro provvede affinché la sospensione dell’indicizzazione dei salari nel settore pubblico in senso lato resti in vigore fino alla fine del programma. Le eventuali modifiche del salario minimo sono introdotte in linea con gli sviluppi dell’economia e del mercato del lavoro e previa consultazione delle parti sociali.
10. Cipro prepara proposte politiche dettagliate per rimediare alle carenze individuate nelle sue politiche di attivazione. Cipro interviene rapidamente per creare opportunità per i giovani e migliorare le loro prospettive di occupabilità, in linea con gli obiettivi della raccomandazione del Consiglio che istituisce una garanzia per i giovani (4). La progettazione, la gestione e l’attuazione delle misure mirate ai giovani sono perfettamente integrate nel più ampio sistema delle politiche di attivazione e sono coerenti con la riforma del sistema di previdenza sociale e gli obiettivi di bilancio concordati.
11. Cipro adotta le restanti modifiche della legislazione settoriale necessarie per attuare integralmente la direttiva 2006/123/CE del Parlamento europeo e del Consiglio (5). Sono eliminati gli ostacoli ingiustificati sui mercati dei servizi, specie per quanto riguarda le professioni regolamentate. Il quadro di concorrenza è potenziato migliorando il funzionamento dell’autorità competente e salvaguardando l’indipendenza e i poteri delle autorità nazionali di regolamentazione.
12. Cipro assicura la riduzione dell’arretrato in termini di rilascio di titoli di proprietà, adotta misure per accelerare la rapida estinzione dei gravami sui titoli di proprietà da trasferire agli acquirenti di beni immobili e stabilisce calendari garantiti per il rilascio di licenze edilizie e titoli di proprietà.
13. Cipro modifica la normativa sulla vendita forzata delle proprietà ipotecate e autorizza le aste private entro un termine il più breve possibile. Entro la fine del periodo del programma si accelera l’iter giudiziario e si smaltisce l’arretrato giudiziario. Cipro adotta iniziative volte a rafforzare la competitività del settore turistico, fornendo un piano d’azione concreto che conduca all’attuazione degli obiettivi quantificati individuati, fra l’altro, nella recente revisione della strategia turistica per il 2011-2015. Cipro presenta una relazione sulle esigenze in materia di collegamenti aerei che serva come base per una strategia di politica aeronautica.
14. Nel settore dell’energia, Cipro attua integralmente il terzo pacchetto energia, nonostante l’articolo 44, paragrafo 2, della direttiva 2009/72/CE del Parlamento europeo e del Consiglio (6) e l’articolo 49, paragrafo 1, della direttiva 2009/73/CE del Parlamento europeo e del Consiglio (7). Cipro considera l’opportunità di avvalersi delle deroghe stabilite nei predetti articoli. È inoltre elaborato parallelamente un piano di sviluppo globale per il riordino del settore dell’energia cipriota. Tale piano consta di:
a)
un piano di realizzazione delle infrastrutture necessarie per lo sfruttamento del gas, che tenga conto delle opzioni e dei rischi commerciali;
b)
una panoramica generale della regolamentazione e dell’organizzazione di mercato del settore dell’energia ristrutturato e delle esportazioni di gas, anche per un quadro di vendite adeguato per la fornitura di gas in mare finalizzato a massimizzare gli introiti; e
c)
un piano volto a creare il quadro istituzionale per la gestione degli idrocarburi, compreso un fondo di risorse destinato a ricevere e amministrare le entrate pubbliche provenienti dallo sfruttamento del gas in mare e costituito secondo le migliori pratiche riconosciute a livello internazionale.
15. Cipro presenta alla Commissione una richiesta di assistenza tecnica nel periodo di riferimento del programma. Nella richiesta identifica e specifica i settori dell’assistenza tecnica o i servizi di consulenza che le autorità cipriote ritengono essenziali per l’esecuzione del programma di aggiustamento macroeconomico.
Articolo 3
La decisione 2013/236/UE è abrogata.
Articolo 4
La Repubblica di Cipro è destinataria della presente decisione.
Fatto a Bruxelles, il 13 settembre 2013