РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) № 157/2013 НА СЪВЕТА
от 18 февруари 2013 година
за налагане на окончателно антидъмпингово мито върху вноса на биоетанол с произход от Съединените американски щати
СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. за защита срещу дъмпингов внос от страни, които не са членки на Европейската общност („основният регламент“) (1), и по-специално член 9, параграф 4 от него,
като взе предвид предложението на Европейската комисия след консултации с консултативния комитет,
като има предвид, че:
1. ПРОЦЕДУРА
1.1. Откриване на процедура
(1)
На 25 ноември 2011 г. с известие, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (2), Европейската комисия („Комисията“) обяви откриването на антидъмпингова процедура („антидъмпинговата процедура“ или „процедурата“) относно вноса в Съюза на биоетанол с произход от Съединените американски щати („САЩ“ или „засегнатата държава“).
(2)
В същия ден с известие, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (3), Комисията обяви откриването на антисубсидийна процедура относно вноса в Съюза на биоетанол с произход от САЩ и започна отделно разследване („антисубсидийната процедура“). Посочената процедура беше приключена на 21 декември 2012 г., без да се налагат изравнителни мерки.
(3)
Антидъмпинговата процедура беше открита вследствие на жалба, подадена на 12 октомври 2011 г. от Европейската асоциация на производителите на възобновяем етанол (ePURE) („жалбоподателят“) от името на производители, които съставляват над 25 % от общото производство на Съюза на биоетанол. Жалбата съдържаше prima facie доказателства за дъмпинг на посочения продукт и за произтичаща от него съществена вреда, които бяха сметнати за достатъчно основание за откриването на разследване.
1.2. Страни, засегнати от процедурата
(4)
Комисията официално уведоми за откриването на процедурата жалбоподателя, другите известни производители от Съюза, износителите/производителите в САЩ, вносителите и другите страни, за които е известно, че са засегнати, както и властите на САЩ. На заинтересованите страни беше предоставена възможност писмено да изложат становищата си и да поискат изслушване в срока, указан в известието за откриване на процедурата.
(5)
На всички заинтересовани страни, които поискаха да бъдат изслушани и приведоха състоятелни аргументи в подкрепа на това свое искане, беше дадена такава възможност.
1.2.1. Извадка от износители/производители в САЩ
(6)
С оглед на потенциално големия брой износители/производители в САЩ в известието за откриване на процедурата беше предвидено да се изготви извадка в съответствие с член 17 от основния регламент.
(7)
С цел да се даде възможност на Комисията да реши дали е необходимо изготвянето на извадка и,ако това е така, да направи подбор на такава извадка, от износителите/производителите в САЩ беше поискано да заявят своя интерес пред Комисията в 15-дневен срок от датата на откриване на разследването и да ѝ предоставят в съответствие с посоченото в известието за откриване на процедурата основна информация за своята дейност, свързана с производството и продажбите на биоетанол, за периода от 1 октомври 2010 г. до 30 септември 2011 г. („разследваният период“ или „РП“).
(8)
За подбора на представителната извадка беше направено допитване и до съответните власти на САЩ.
(9)
Над 60 производители/износители заявиха своя интерес и предоставиха исканата информация в определения 15-дневен срок.
(10)
В съответствие с член 17 от основния регламент Комисията подбра извадка въз основа на най-големия представителен обем на износа на биоетанол за Съюза, разследването на който би могло да се осъществи по приемлив начин в рамките на наличното време. Подбраната извадка включваше шест производители на биоетанол в САЩ („извадката за САЩ“).
(11)
По време на разследването беше установено, че производството на един от включените в извадката за САЩ производители не е изнасяно за Съюза през РП. Поради това съответното дружество беше изключено от извадката.
(12)
Независимо от факта, че другите включени в извадката производители са посочили във формуляра за извадката, че извършват износ на биоетанол за Съюза, разследването показа, че никой от тях не е осъществил износ на биоетанол за пазара на Съюза. Всъщност те са извършвали продажби на вътрешния пазар на несвързани търговци/извършващи смесване предприятия, които впоследствие са го смесвали с бензин и са го препродавали на вътрешния пазар и за износ, по-специално за Съюза. При разследването на място стана ясно, че всъщност противно на впечатлението, произтичащо от информацията, предоставена от включените в извадката производители в САЩ въз основа на попълнените им формуляри за извадката, посочените производители обикновено не са били наясно дали тяхното производство е предназначено за пазара на Съюза, или за друго място, включително пазара на САЩ, както и не са им били известни продажните цени на търговците/извършващите смесване предприятия. В действителност това означава, че производителите на биоетанол в САЩ не са износителите на разглеждания продукт за Съюза. Всъщност износителите са търговците/извършващите смесването предприятия. Поради това събраните и проверените данни през предварителния етап от извадката за САЩ не дадоха възможност да се установи дали през РП е осъществяван износ на дъмпингови цени на биоетанол от САЩ към Съюза.
(13)
Поради това към онзи момент не е можело да бъдат наложени антидъмпингови мерки.
(14)
С цел установяването на износа на биоетанол за Съюза извадката от САЩ се основаваше основно на предоставените данни от несвързани търговци/извършващи смесване предприятия, които не са били включени в разследването през предварителния етап. Макар че през предварителния етап един такъв търговец оказа съдействие при разследването и предостави допълнителни данни, те бяха сметнати за недостатъчни, за да могат точно и надлежно да се установят необходимите данни с цел изчисляване на дъмпинговите маржове.
(15)
Поради тази причина за приключването на разследването за дъмпинг беше сметнато за необходимо да се използват по-скоро данни на търговците и извършващите смесване предприятия, които в действителност са изнасяли разглеждания продукт за Съюза.
(16)
Поради тази причина бяха изпратени въпросници във връзка с евентуалния дъмпинг на осемте най-големи американски търговци/извършващи смесване предприятия, които са установени през разследването на извадката за САЩ. Тези търговци/извършващи смесване предприятия съставляват над 90 % от общия обем на износа на биоетанол за Съюза. Две дружества се съгласиха да окажат съдействие в разследването, а общият обем на износа им представлява около 51 % от общия обем на износа на биоетанол за Съюза през РП.
1.2.2. Извадка от производители от Съюза
(17)
С оглед на потенциално големия брой производители от Съюза в известието за откриване на процедурата беше предвидено да се изготви извадка в съответствие с член 17 от основния регламент.
(18)
В известието за откриване на процедура Комисията заяви, че временно е извършила подбор на извадка от производители от Съюза (извадка за ЕС). Тази извадка се състоеше от пет дружества и групи измежду 19-те производители от Съюза, известни преди началото на разследването. Подборът на извадката беше направен въз основа на обема на производството на биоетанол през разследвания период и местоположението на известните производители. Извадката представляваше 48 % от общия обем, на който се оценява производството на Съюза през РП.
(19)
При разследването беше установено обаче, че включените в извадката за ЕС групи се състоят от голям брой дружества или отделни субекти, които произвеждат и продават сходния продукт. В случая това би означавало да се разследват 13 дружества, но поради времевото ограничение не беше възможно всяко едно да бъде разследвано. Взето беше решение да се проучат повторно данните, които са били на разположение при подбора на представителната извадка. Беше сметнато, че извадката следва да бъде въз основа на най-големите отделни производствени структури в Съюза и в групите, като едновременно с това се следи за това производителите от Съюза да са разположени в различни държави-членки.
(20)
Така беше подбрана окончателна извадка за ЕС от шестима отделни производители въз основа на представителността по отношение на производството и обема продажби на биоетанол през РП и географското местоположение на производителите. Тези разположени в Белгия, Нидерландия, Франция, Обединеното кралство, Швеция и Германия производители съставляват 36 % от общия изчислен обем на производството на Съюза и 44 % от общото производство, отчетено от дружествата, представили данни за подбора на извадката. Беше прието, че тази извадка е представителна за проучването на евентуалната вреда, нанесена на промишлеността на Съюза.
(21)
На заинтересованите страни беше предоставена възможността да представят своите коментари относно целесъобразността на така подбраната извадка.
(22)
Някои от страните заявиха, че извадката за ЕС е по-непредставителна от първоначално подбраната, в която са били включени групи от дружества. Според тях състоянието на промишлеността на Съюза би могло да се анализира обективно единствено ако в извадката се включат всички дружества, които са част от групи. По-специално те изтъкнаха, че разходите и приходите биха могли да се отнесат към определени дружества от група, които не са посетени и по тази причина не са отразени в анализа на вредата.
(23)
В това отношение следва да се отбележи, че Комисията надлежно разгледа и проучи данните, предоставени от всички включени и невключени в извадката дружества и по-специално от дружествата, принадлежащи към групи, за да отразява анализът на вредата пълно и точно всички разходи и приходи, свързани с производството и продажбите на подбраните дружества.
(24)
Някои страни оспориха включването в извадката за ЕС на производители от Съюза, които отскоро осъществяват дейност. Те изказаха също твърдението, че дружество със съществен незает капацитет през 2011 г. с местоположение в държава-членка, която не е въвела Директивата за енергията от възобновяеми източници („RED“) (4), е следвало да не бъде включено в извадката. Те твърдяха още, че ако тези дружества в крайна сметка бъдат включени в извадката, Комисията следва да коригира данните им, за да бъдат отразени тези извънредни обстоятелства.
(25)
Приема се, че скорошното започване или възобновяване на дейност от страна на тези дружества не е пречка за включването им в извадката. Това включване не противоречи на критериите за подбор на извадка, установени в член 17 от основния регламент. Що се отнася до корекцията на данните им, страните не са представили конкретен проблем или доказателства в подкрепа на твърдението си, нито определящ принцип за начина на извършване на исканата корекция.
(26)
Освен това при разследването не са установени разходи, например за ускорена амортизация, въз основа на които следва да се направи корекция за евентуално изкривяване поради началния етап на дейността. Поради това твърдението се отхвърля.
(27)
Някои страни оспориха и изключването от извадката за ЕС на едно дружество, което преди това е било включено в подбора и се намира в държава-членка с високо потребление и производство на биоетанол. Тяхното твърдение беше, че икономическото състояние на дружеството е добро и това е причината за изключването му от извадката. Те представиха довода, че подборът за извадката е бил изкривен с цел констатиране на вреда. Според тези страни Комисията е трябвало да разпрати т.нар. „свръхкратки въпросници“ на всички производители, за да събере относимите данни с цел подбор на извадка.
(28)
Що се отнася до разпращането на свръхкратки въпросници, следва да се отбележи, че преди подбора за извадката Комисията поиска информация от всички производители от Съюза, за които е известно, че са засегнати, за да събере относимите данни с цел подбор за извадката. Както е посочено в точка 5.2.1 на известието за откриване на процедура, от датата на откриване на разследването тази информация е достъпна за заинтересованите страни в досието, с което може да се направи справка, и естеството ѝ не свидетелства за икономическото състояние на отговорилите на въпросниците дружества. Поради това Комисията разполагаше с достатъчно относима информация за подбора за представителната извадка при спазване на критериите съгласно член 17 на основния регламент, но не беше в състояние да направи подбор въз основа на резултатите на дружествата. По тези причини горните твърдения бяха отхвърлени.
(29)
Накрая беше направено твърдението, че е трябвало извадката да включва дружества, произвеждащи биоетанол от захарно цвекло, тъй като производството от тази суровина може да бъде много по-печелившо, отколкото например от пшеница. Макар че това твърдение не беше обосновано, наличната информация сочи, че произведеният от захарно цвекло биоетанол съставлява само незначителна част от общото производство на Съюза, а именно около 12 % през 2011 г., както и че две от включените в извадката дружества частично използват захарно цвекло като суровина за производство на биоетанол. Следователно твърдението беше отхвърлено.
(30)
Въз основа на горепосоченото се приема, че извадката, подбрана по начина, описан по-горе за целите на анализа на вредата, е представителна за промишлеността на Съюза.
1.2.3. Изготвяне на извадка от несвързани вносители
(31)
С оглед на потенциално големия брой вносители, засегнати от процедурата, в известието за откриване на процедурата беше предвидено да се подбере извадка от вносители в съответствие с член 17 от основния регламент.
(32)
Само трима вносители предоставиха исканата информация и се съгласиха да бъдат включени в извадката в срока, определен в известието за откриване на процедурата. С оглед на ограничения брой оказващи съдействие вносители не беше сметнато за необходимо да се изготвя извадка.
1.2.4. Отговори на въпросниците и проверки
(33)
Комисията изпрати въпросници на всички страни, за които е известно, че са засегнати. Поради това въпросници бяха изпратени на включените в извадката износители/производители в САЩ, на включените в извадката производители от Съюза, на тримата оказали съдействие несвързани вносители в Съюза и на всички ползватели, за които беше известно, че са засегнати от разследването.
(34)
Получени бяха отговори от включените в извадката износители/производители от САЩ, включените в извадката производители от Съюза, двама несвързани вносители и четирима ползватели.
(35)
Комисията потърси и провери цялата информация, предоставена от заинтересованите страни, която сметна за необходима за окончателното определяне на дъмпинга, на произтичащата от него вреда и на интереса на Съюза.
(36)
Бяха извършени проверки на място в обектите на следните дружества:
Износители/производители в САЩ
-
Marquis Energy LLC, Hennepin, Илинойс;
-
Patriot Renewable Fuels LLC, Annawan, Илинойс;
-
Platinum Ethanol LLC, Arthur, Айова;
-
Plymouth Energy Company LLC, Merrill, Айова;
-
POET LLC, Wichita, Kansas and Sioux Falls, Южна Дакота.
Несвързан търговец в САЩ
-
Bio Urja Trading LLC, Houston, Тексас.
Свързан търговец в Швейцария
-
Cargill International SA, Женева.
Производители в Съюза
-
Abengoa Energy Netherlands B.V., Rotterdam, Нидерландия;
-
BioWanze S.A., Wanze, Белгия;
-
Crop Energies Bioethanol GmbH, Mannheim, Германия;
-
Ensus, Yarm, Обединено кралство;
-
Lantmännen Energi/Agroetanol, Norrköping, Швеция;
-
Tereos BENP, Lillebonne, Франция.
Несвързани вносители в Съюза
-
Shell Trading Rotterdam B.V., Rotterdam, Нидерландия;
-
Greenergy Fuels Limited, London, Обединено кралство.
Ползватели в Съюза
-
Shell Nederland Verkoopmaatschappij B.V., Rotterdam, Нидерландия.
1.3. Разследван период и разглеждан период
(37)
Разследването на дъмпинга и вредата обхвана периода от 1 октомври 2010 г. до 30 септември 2011 г. Проучването на тенденциите, които са от значение за оценката на вредата, обхвана периода от януари 2008 г. до края на РП („разглежданият период“).
2. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
2.1. Разглеждан продукт
(38)
Разглежданият продукт е биоетанол, понякога наричан „етанол гориво“, т.е. етилов алкохол, произвеждан от селскостопански продукти (посочени в приложение I към Договора за функционирането на Европейския съюз), денатуриран или неденатуриран, с изключение на продуктите със съдържание на вода над 0,3 % (m/m), измерено в съответствие със стандарт EN 15376, както и етилов алкохол, произвеждан от селскостопански продукти (посочени в приложение I към Договора за функционирането на Европейския съюз), съдържащ се в смеси с бензин със съдържание на етилов алкохол над 10 % (v/v), с произход от САЩ, класиран понастоящем в кодове по КН ex 2207 10 00, ex 2207 20 00, ex 2208 90 99, ex 2710 12 21, ex 2710 12 25, ex 2710 12 31, ex 2710 12 41, ex 2710 12 45, ex 2710 12 49, ex 2710 12 51, ex 2710 12 59, ex 2710 12 70, ex 2710 12 90, ex 3814 00 10, ex 3814 00 90, ex 3820 00 00 и ex 3824 90 97.
(39)
Биоетанолът може да се произвежда от различни селскостопански суровини, като например захарна тръстика, захарно цвекло, картофи, маниока и царевица. В САЩ се прави разграничение въз основа на различните видове суровини, както е посочено по-долу:
а)
конвенционално биогориво (произвеждано основно от царевична суровина и обикновено наричано „царевичен етанол“), определяно като възобновяемо гориво, което се получава от царевично нишесте и се произвежда от обекти, чието строителство е започнало след датата на приемане на Закона за енергийната независимост и сигурност от 2007 г. (Energy Independence and Security Act, EISA) (5), и което трябва в бъдеще да даде възможност за 20 % намаление в емисиите на парникови газове (ПГ) в сравнение с емисиите на ПГ за референтния жизнен цикъл на бензина и дизела;
б)
подобрено биогориво, което се определя като възобновяемо гориво, различно от добивания от царевично нишесте етанол, което се получава от възобновяема биомаса и емисиите му на ПГ за целия жизнен цикъл, определени по Закона за политиката по отношение на енергетиката (Energy Policy Act, EPA), са поне 50 % по-малко, отколкото емисиите на ПГ за референтния жизнен цикъл. Това понятие включва „целулозни биогорива“, като биоетанол и „дизел от биомаса“. Списъкът с подобрени биогорива включва списъка с целулозни биогорива, дизел от биомаса и недиференцирани подобрени биогорива.
(40)
По-специално целулозното биогориво (6) се определя като възобновяемо гориво, което се добива от всякаква целулоза, хемицелулоза или лигнин, получаван от възобновяема биомаса, и чиито емисии на ПГ за целия жизнен цикъл, определени от администратора по EPA, са поне 60 % по-малко, отколкото емисиите на ПГ за референтния жизнен цикъл. Целулозните биогорива включват целулозен биоетанол. Федералното правителство на САЩ оказва значителна подкрепа на изследвания и пилотни проекти за производство на подобрени биогорива и по-специално целулозен биоетанол, особено такъв, който се извлича от селскостопански и горскостопански отпадъци. Според длъжностни лица в САЩ и публично достъпните данни (7) производството на този вид биоетанол ще достигне приблизително 4 милиарда литра през 2014 г. и над 50 милиарда литра до 2021 г. Производството на целулозен биоетанол е било незначително през РП.
(41)
По време на разследвания период до момента основната суровина, използвана в САЩ, е била царевицата, а в Съюза - пшеницата.
(42)
Разследването показа, че биоетанолът в общия случай се продава чист на извършващи смесването предприятия/търговци (8), които го добавят най-вече към бензин за производство на смеси с високо съдържание на биоетанол, които се изнасят или продават на вътрешния пазар за по-нататъшно смесване и използване като гориво. Смесването не е много сложно действие и може да се извършва чрез влагане на продуктите в специални резервоари, като се добавят желаните проценти биоетанол и бензин.
(43)
За разпознаване на различните използвани по света видове биоетанол, биоетанолови смеси или примеси, етаноловите горивни смеси са обозначени с „E“ и номер, който съответства на обемния процент етанолово гориво в сместа. Например E85 означава 85 % безводен етанол и 15 % бензин. Смесите с ниско съдържание на етанол - от E5 до E25 - са известни и като газохол, макар че на международно равнище терминът „газохол“ най-често се използва за сместа E10. До 2011 г. смеси до E10 са използвани в над двадесет държави по света начело със САЩ, където почти всичкият продаван на дребно бензин през 2010 г. е смес с 10 % съдържание на биоетанол.
(44)
Разследването показа, че всички видове биоетанол се смятат за биогорива съгласно настоящата програма по Националния стандарт за възобновяеми горива (National Renewable Fuel Standard, RFS1), установена със Закона за енергийната политика от 2005 г., с който се изменя Законът за чистотата на въздуха (Clean Air Act), като се въвежда първият национален стандарт за възобновяеми горива. Конгресът на САЩ е натоварил Агенцията за опазване на околната среда на САЩ (Environmental Protection Agency, EPA) с отговорността да съгласува изготвянето и изпълнението на тази програма с Министерството на енергетиката и Министерството на земеделието на САЩ и със заинтересованите страни.
(45)
В резултат на енергийната си политика САЩ се превърнаха в най-големия световен производител на биоетанол, чието производство към 2005 г. е съставлявало 57,5 % от производството в света. През 2009 г. изискванията на EPA гарантираха да се произведат най-малко 11 милиарда американски галона възобновяеми горива, най-вече с оглед спазването на целите, заложени в Закона за енергийната независимост и сигурност от 2007 г. (Energy Independence and Security Act). Широкомащабното производството също така даде възможност на американските производители да изнасят биоетанол на други пазари, включително Съюза.
(46)
Според официални източници на информация, пазарни и публично достъпни данни (9) всички видове биоетанол и биоетанол в смеси, а именно смеси на биоетанол с минерален бензин, както е обяснено в съображение 43 по-горе, които се произвеждат и продават в САЩ или се изнасят, спадат към биоетаноловите горива и са част от пакет законодателни актове относно енергийната ефективност, енергията от възобновяеми източници и алтернативните горива в САЩ.
(47)
Установено бе, че въпреки възможните различия по отношение на използваните за производството суровини или производствения процес всички видове биоетанол и биоетанол в смеси, обхванати в това разследване, имат еднакви или много сходни основни физически, химически и технически характеристики и се използват с една и съща цел. Евентуалните незначителни разлики в разглеждания продукт не променят основното му определение, характеристиките му или възприемането му от различните заинтересовани страни.
(48)
Някои заинтересовани страни изтъкнаха, че определението на разглеждания продукт не е ясно, по-специално тъй като не позволява разграничаване на биоетанола, предназначен за използване като гориво, от този с друго предназначение. Според тях по тази причина разследването следва да обхване етанола с всякакви предназначения и от всякакви източници, включително синтетичния етанол, който се конкурира с биоетанола за промишлена употреба.
(49)
Друга заинтересована страна излезе с обратното твърдение - че разследването следва да обхване единствено биоетанола, предназначен за използване като гориво, т.е. да се изключи биоетанолът за промишлена употреба.
(50)
В тази връзка се обръща внимание, че разглежданият продукт следва да се определя най-вече въз основа на неговите основни физически, технически и химически характеристики, а не на предназначението или приложението му. Продукт, който има различни приложения, действително може да има еднакви или сходни основни характеристики независимо от по-нататъшната му употреба, като при някои обстоятелства може да се наложи задълбочаване на анализа за определяне на продукта и обхвата му предвид спецификата на отрасъла и пазара.
(51)
В този случай беше ясно, че целта на известието за откриване на процедурата не е синтетичният етанол да се включи в определението на продукта. Синтетичният етанол е с различни характеристики от тези на биоетанола и не отговаря на горните критерии, свързани с определението на разглеждания продукт. В това разследване не взе участие производител, чиято дейност е насочена към производството на този продукт. Следователно синтетичният етанол не може да бъде включен в определението на разглеждания продукт и е извън обсега на разследването. Обратно на направено от някои страни предложение посоченото уточнение не води до промяна на обхвата на разследването или на определението на разглеждания продукт и не се е отразило върху качеството на използваните данни.
(52)
Биоетанолът, предназначен за използване като гориво, и този с други приложения могат да имат сходни характеристики. При разследването обаче дъмпингът беше проучен по отношение на стопански субекти от САЩ, които произвеждат или смесват биоетанол, предназначен за употреба като гориво, а именно биоетанолът, който се използва в горивна смес. По същия начин разследването на производителите от Съюза беше насочено към биоетанола, предназначен за използването като гориво, а не за друга употреба. Поради тази причина биоетанолът, предназначен за употреба, различна от тази за гориво, следва да не попада в обхвата на това разследване.
(53)
Вносителите, които не възнамеряват да използват внесен от САЩ биоетанол, предназначен за използване като гориво, имат възможността да подадат декларация в съответствие с разпоредбите относно крайната употреба, установени в членове 291 - 300 от разпоредбите за прилагане на Митническия кодекс на Съюза (10).
2.2. Сходен продукт
(54)
Установено беше, че основните физически, химически и технически характеристики на биоетанола, произвеждан от промишлеността на Съюза и продаван на пазара на Съюза, са сходни с тези на биоетанола, изнасян за Съюза от САЩ.
(55)
Както е описано в съображение 39 по-горе, биоетанолът може да се произвежда от различни суровини. Разследването обаче не показа използваната суровина да води до разлики в характеристиките на крайния продукт. Установено беше, че разглежданият продукт, произвеждан в САЩ, по-специално от царевица, и изнасян за Съюза, е взаимозаменяем с този, който се произвежда от пшеница и се продава в Съюза от производители от Съюза. Освен това няма съществени различия в употребата и възприятието на биоетанола от страна на стопанските субекти и ползвателите на пазара.
(56)
Поради това се потвърди, че произвежданият и продаван в Съюза биоетанол и разглежданият продукт, изнасян от САЩ, следва да се смятат за сходни по смисъла на член 1, параграф 4 от основния регламент.
(57)
Някои от включените в извадката производители от САЩ изказаха твърдението, че произвежданият и продаван на пазара на САЩ биоетанол не е сходен на разглеждания продукт, тъй като той не отговарял точно на определението на продукта в известието за откриване на процедурата. В действителност продаваните на пазара на САЩ видове биоетанол имат водно съдържание над прага от 0,3 % и отговарят по-скоро на стандарта в САЩ (ASTM), отколкото на EN 15376.
(58)
При разследването стана ясно обаче, че произвежданият за продажба на пазара в САЩ биоетанол като цяло има същите основни физически, химически и технически характеристики като тези на разглеждания продукт. В член 1, параграф 4 от основния регламент е определено, че сходният продукт не следва да е непременно еднакъв във всяко отношение с разглеждания продукт и може да бъде продукт, който, макар и да не е еднакъв във всяко отношение, притежава характеристики, максимално доближаващи се до тези на разглеждания продукт. Такъв е случаят по отношение на продавания на пазара в САЩ биоетанол и изнасяния за Съюза биоетанол. Налице са прецеденти, при които дадени продукти са приети за сходни на разглеждания продукт въпреки някои разлики (11).
(59)
Поради това беше решено да се преразгледа предварителната констатация и да се счита, че продаваният на пазара в САЩ биоетанол по стандарт ASTM е сходен на разглеждания продукт по смисъла на член 1, параграф 4 от основния регламент.
3. ДЪМПИНГ
3.1. Въведение
(60)
Както е обяснено в съображения 6- 16 по-горе, с оглед на разследване на възможното наличие на дъмпинг в разследването бяха обхванати, от една страна, производителите на биоетанол и, от друга, търговците/извършващите смесване предприятия, които изнасят разглеждания продукт за пазара на Съюза.
(61)
В съответствие с член 9, параграф 5 от основния регламент налагащият митото регламент определя митото за всеки отделен доставчик, а ако това е практически неприложимо, съответно митото за засегнатата държава доставчик.
(62)
Някои производители твърдяха, че е възможно да се определят и проследят продуктите им при продажби на американски стопански субекти за износ, особено за Съюза. Те се позоваха на процедурата по сертифициране, предвидена в RED, но поясниха, че не могат да направят връзката между своите продажби на пазарите в САЩ и осъществявания от други стопански субекти износ за ЕС. Както е посочено в съображения 12 по-горе и 63 по-долу, тези производители не са знаели равнището на експортните цени за Съюза.
(63)
В настоящия случай беше установено, че структурата на промишлеността, свързана с биоетанола, както и начинът, по който разглежданият продукт се произвежда и продава на американския пазар и се изнася за Съюза, правят практически неприложимо установяването на индивидуални дъмпингови маржове за американските производители. По-конкретно включените в извадката за САЩ производители не са изнасяли разглеждания продукт за Съюза и разследваните търговци/извършващи смесване предприятия са го доставяли от различни производители и са го смесвали и продавали по-специално за износ за Съюза, т.е. обратно на изказани твърдения на гореспоменатите страни е невъзможно да се проследят поотделно всички покупки и да се съпоставят нормалните стойности спрямо съответните експортни цени и е невъзможно да се установи производителят в момента на износа за Съюза. С други думи всяка пратка за ЕС съдържа биоетанол, произведен от различни американски производители в САЩ, а не единствено от включените в извадката за САЩ. Освен това разследването показа също, че цените на включените в извадката за САЩ производители, фактурирани за американските им клиенти в САЩ, не съответстват на реално платената/дължимата цена за разглеждания продукт при износа му за Съюза.
(64)
Поради тази причина се счита, че следва да се определи дъмпингов марж за цялата държава.
3.2. Нормална стойност
(65)
За определяне на нормалната стойност в съответствие с член 2, параграф 2 от основния регламент Комисията първо определи дали продажбите на разглеждания продукт от страна на двамата съдействащи търговци/извършващи смесване предприятия на независими клиенти на вътрешния пазар са осъществени в представителни обеми, т. е. дали общият обем на тези продажби представлява не по-малко от 5 % от общия обем на продажбите за износ в Съюза през РП.
(66)
Като се има предвид, че продажбите на сходния продукт на вътрешния пазар са осъществени в достатъчен обем, нормалната стойност беше определена въз основа на платената/дължимата цена на двамата гореспоменати търговци/извършващи смесване предприятия от страна на независими клиенти в САЩ при обичайни търговски условия.
3.3. Експортна цена
(67)
Оказващите съдействие търговци/извършващи смесване предприятия представиха данни, които дадоха възможност експортната цена да бъде определена въз основа на цените им, които са реално платени/дължими в съответствие с член 2, параграф 8 от основния регламент. В случай на сделки, при които износът за Съюза е бил реализиран чрез свързано търговско дружество, експортната цена беше определена въз основа на цената на свързания търговец при първа препродажба на независими клиенти в Съюза в съответствие с член 2, параграф 9 от основния регламент.
(68)
По отношение на продажбите, осъществени чрез свързан търговец с местоположение в Швейцария, разходите по продажбите, общите и административните разходи, както и печалбата не са приспаднати от експортната цена, тъй като не са сметнати за разходи, извършени между вноса и препродажбата в Съюза. Разследването показа, че основната дейност на свързания търговец е включвала, от една страна, управление на паричните средства на търговското звено, извършващо дейности във връзка със захарта, към което са били и биогоривата, и, от друга, хеджинг на свързаните със селското стопанство рискове чрез сключване на договори за деривативни продукти както без посредници, така и на организираните финансови пазари.
(69)
Някои американски производители твърдяха също, че обичайната практика на институциите е като експортна цена за изчисляване на дъмпинга да използват продажната цена на износителя за първия независим клиент. В този случай тази цена би била продажната цена на американските производители към несвързаните американски търговци/извършващи смесване предприятия. Както е посочено в съображения 62 и 63 по-горе обаче никой от американските производители на биоетанол не е осъществил износ на разглеждания продукт за Съюза. Поради тази причина тяхната цена на вътрешния пазар не може да бъде използвана, тъй като не е платена или дължима експортна цена на разглеждания продукт в Съюза. Следователно твърдението им не може да се приеме.
3.4. Сравнение
(70)
Сравнението между среднопретеглената нормална стойност и среднопретеглената експортна цена по видове от продукта, установена за оказващите съдействие търговци/извършващи смесване предприятия беше направено въз основа на цена франко завода, като в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент бяха взети предвид разликите във факторите, за които беше доказано, че се отразяват върху цените и съпоставимостта им. Един търговец/извършващо смесване предприятие твърди, че данните за продажбите на вътрешния пазар не са представителни. Поради липса на данни за всички продажби на вътрешния пазар, предоставени от търговеца/извършващите смесване предприятия, изчислението се основава единствено на данните от въпросниците и проверките на място в обектите.
(71)
Един търговец/извършващо смесване предприятие твърди, че изчислението на продажната цена на вътрешния пазар следва да бъде въз основа на данните от спот пазара на NYMEX. Комисията смята, че потвърдените данни от двамата търговци/извършващи смесване предприятия са по-надеждни.
(72)
За целта, когато беше приложимо и обосновано, бяха направени корекции с оглед на разликите по отношение на разходите за транспорт, застраховка, обработка, натоварване и допълнителните разходи.
(73)
Особеността при разглеждания продукт и сходния продукт е, че търговците/извършващите смесване предприятия са получили субсидия през РП основно под формата на акцизни кредити върху продажбите на смеси с биоетанол. При използвания за установяване на нормалната стойност и експортната цена метод в пълна степен се вземат предвид реалните продажни цени, цените на вътрешния пазар и експортните цени на посочените търговци/извършващи смесване предприятия. Поради тази причина при сравнението между продажбите, осъществени от търговци/извършващи смесване предприятия на американския пазар и експортните цени на търговци/извършващи смесване предприятия за Съюза с цел определяне равнището на дъмпинга за разглеждания продукт се предотвратява евентуалното въздействие, което субсидирането би могло да е оказало, тъй като то влияе в еднаква степен както на продажбите на вътрешния пазар, така и на експортните продажби през РП. Един търговец/извършващо смесване предприятие изказа твърдението, че не е получил субсидия за продажбите си на вътрешния пазар, без обаче да го подкрепи с доказателства. Също така твърдението трудно може да се докаже въз основа на предоставената от американските органи информация относно използването на субсидията.
3.5. Дъмпинг
(74)
Както е предвидено в член 2, параграф 11 от основния регламент, среднопретеглената нормална стойност по видове от продукта беше сравнена със среднопретеглената експортна цена за съответния вид от разглеждания продукт. Въз основа на това сравнение беше установено, че съдействащите несвързани търговци/извършващи смесване предприятия са извършвали дъмпинг.
(75)
Среднопретегленият дъмпингов марж от 9,5 % беше установен въз основа на обобщените данни на съдействащите търговци/извършващи смесване предприятия и представлява среднопретегленият дъмпингов марж за САЩ.
(76)
Някои от включените в извадката американски производители твърдяха, че в случай на налагане на окончателни антидъмпингови мерки те очакват да запазят индивидуалната си митническа ставка. С оглед на гореизложеното в съображения 6-16 и аргументите в съображения 60-64 твърдението не може да бъде прието, понеже при разследването се потвърди, че тези стопански субекти не са осъществили износ за Съюза през РП, т.е. не е могло да се проследят продуктите им при износа за Съюза и в общия случай те не са знаели кога е осъществен той и каква цена е платена/дължима на вносителите от Съюза, поради което за тези производители не могат да определят надеждно експортна цена и дъмпингов марж.
(77)
Някои производители поискаха допълнителна информация за изчислението на дъмпинга, установен за двамата оказващи съдействие търговци/извършващи смесване предприятия. Следва да се вземе предвид обаче, че, от една страна, поисканата информация съдържа поверителна бизнес информация, поради което не може да се оповестява на страни, различни от засегнатата, от друга страна, обичайната практика на институциите е да се оповести на всички страни общият метод, прилаган за определяне на дъмпинга, при който не са използвани индивидуални данни за изчисленията. Този метод е описан в изпратения до всички страни общ документ във връзка с оповестяването.
4. ВРЕДА
4.1. Производство и промишленост на Съюза
(78)
Производството на Съюза беше установено въз основа на предоставения при разследването от жалбоподателя доклад за положението на пазара. Общото производство на Съюза на сходния продукт, посочено в този доклад, беше сравнено с информацията, представена от 17-те оказващи съдействие производители от Съюза. При това сравнение беше установена малка разлика от около 5 %. Това се дължи на факта, че някои относително малки несъдействащи производители от Съюза не представиха информация за производството си. Въз основа на това е изчислено, че общото производство на Съюза е било 3,42 милиона тона през РП. Производителите от Съюза съставляват общото производство на Съюза по смисъла на член 4, параграф 1 и член 5, параграф 4 от основния регламент и ще бъдат наричани по-долу „промишлеността на Съюза“.
4.2. Потребление в Съюза
(79)
Потреблението в Съюза беше установено въз основа на общото производство на промишлеността на Съюза, към което се добавя обемът на вноса от трети държави, установен въз основа на най-добрите налични статистически данни, а се отчисляват промените в стоковите наличности и износът на промишлеността на Съюза според данните, докладвани от промишлеността на Съюза. Някои страни твърдяха, че статистическите данни, използвани за определяне на потреблението, са непълни, понеже не са взети предвид значителни обеми на внос на биоетанол от други трети държави, особено през РП. Изтъкнато беше и твърдението, че обемът на вноса от САЩ е завишен от Комисията и следователно данните за потреблението и пазарния дял не са надеждни.
(80)
Тези твърдения бяха анализирани и съпоставени с наличната информация. По отношение на вноса от други държави страните не представиха доказателства за обемите на вноса на разглеждания продукт. Въпреки това вносът от други държави беше взет под внимание при изчислението на вноса. По отношение на обема на вноса от САЩ беше открита техническа грешка в изчислението на вноса от САЩ през РП. Поради това обемът на вноса беше повторно разгледан и коригиран, където беше сметнато за необходимо. Въпреки това горепосоченото няма отражение върху заключенията от оценката за вредата и причинно-следствената връзка.
(81)
По отношение на вноса на разглеждания продукт следва да се подчертае, че за този продукт не съществуват отделни митнически кодове съгласно Комбинирана номенклатура. Освен това кодовете по Комбинираната номенклатура, по които може да се декларира разглежданият продукт пред митническите органи, включват и други продукти.
(82)
При вноса на смеси на биоетанол от проверените отговори на въпросниците на несвързаните вносители става ясно, че по-големият обем на вноса е деклариран пред митническите органи с код по ТАРИК 3824909799. Обемът на вноса обаче не може да бъде получен пряко от Евростат, понеже посоченият код по ТАРИК включва различни химически продукти освен разглеждания продукт.
(83)
По отношение на вноса, деклариран по кодове от Комбинираната номенклатура 2207 10 00 и 2207 20 00, беше невъзможно да се разграничи разглежданият продукт от другите продукти, нямащи отношение към разследването, поради липса на достатъчно информация за внесения продукт.
(84)
Поради това при липсата на пълни данни за вноса, които да са налични в Евростат, беше решено да се прибегне до други източници на информация с цел установяване на вноса на разглеждания продукт на пазара на Съюза.
(85)
С цел получаване на най-добра оценка на вноса на разглеждания продукт с произход от САЩ беше сметнато, че статистическите данни, предоставени от американската Комисия за международната търговия (ITC), представляват най-надеждната база. Отчетените обеми на износа съответстват на американските митнически кодове 22071060 и 22072000.
(86)
Беше използван обоснован подход за оценка на тези обеми на внос и при определянето на вноса от САЩ за пазара на Съюза бяха взети предвид всички количества, докладвани от Комисията за международната търговия на САЩ.
(87)
Оценката по отношение на вноса в Съюза с произход от Бразилия е направена въз основа на следните източници на информация: докладите за вноса в Обединеното кралство, публикувани от Агенцията за възобновяеми горива на Обединеното кралство; извлечения от базата за подробни митнически данни за вноса, предоставени от Нидерландия, Швеция, Финландия, както и от Евростат. За Нидерландия, Швеция и Финландия обемът на вноса е изчислен по вносители и износители, както и по описание на продукта, когато тези данни са налични. За оценката на този внос беше приложен консервативен подход. Всички докладвани количества бяха взети предвид при изчисляването на вноса.
(88)
Най-накрая, бяха използвани и данни на Евростат за изчисление на остатъчния внос в Съюза за държавите-членки, различни от посочените в съображение 87 по-горе. Беше направена корекция на обемите на вноса въз основа на процента на биоетанол, използван като гориво в Съюза. Източникът на посочената корекция може да бъде открит в жалбата. Посоченият процент беше получен от годишния баланс за етиловия алкохол, публикуван от Европейската комисия (12). Процентът на използвания за гориво биоетанол в Съюза е бил 54 % през 2008 г., 66 % през 2009 г. и 68 % през 2010 г. По отношение на РП с оглед изчисление на съответния осъществен внос през РП е използван процентът за 2010 г.
(89)
За изчисление на вноса с друг произход използваните източници на информация са данните от Евростат и извлеченията от бази данни за митническия внос, предоставени от Нидерландия, Швеция и Финландия. Същият метод е взаимстван и за установяване на вноса от Бразилия.
(90)
По отношение на изчислението на средната единична CIF цена на вноса от САЩ и Бразилия източникът на информацията са извлеченията от базата за подробни митнически данни за вноса, предоставени от Нидерландия, Швеция и Финландия. Относно САЩ са използвани и данни от проверения въпросник на един несвързан вносител. За САЩ средните CIF цени за 2008 г. и 2009 г. бяха изчислени въз основа на средната отчетена от Комисията за международната търговия на САЩ цена за посочените години в съпоставка със средната единична CIF цена, получена за 2010 г.
(91)
Промените в стоковите наличности бяха установени въз основа на предоставената от жалбоподателя информация за промишлеността на Съюза.
(92)
На тази основа беше установено, че потреблението на Съюза е следното:
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Общо производство на Съюза (тонове) (А)
2 153 118
2 797 948
3 274 665
3 389 503
Общ внос от трети държави, включително засегнатата държава (тонове) (Б)
1 252 705
1 130 703
859 605
1 031 226
Общ износ от промишлеността на Съюза за държави извън ЕС (тонове) (В)
26 263
41 023
53 085
59 633
Промени в складовите наличности (13) (тонове) (В)
0
4 730
-8 415
-5 458
Потребление на Съюза (тонове)
3 379 559
3 882 897
4 089 600
4 366 554
Индекс: 2008 г. = 100
100
115
121
129
Източник:
(А) доклад за положението на пазара; (Б) Евростат, Комисията за международната търговия на САЩ, Агенцията за възобновяемите горива на Обединеното кралство и митническа база данни за вноса, информация от която е предоставена от Нидерландия, Швеция и Финландия; (В) жалбата, отговори на въпросниците на включените в извадката производители от Съюза и информация за промишлеността на Съюза, представена в жалбата.
(93)
По време на разглеждания период потреблението на Съюза се е увеличило значително, а именно с 29 %. Увеличението на потреблението е било стимулирано от прилагането на Директивата за енергията от възобновяеми източници (RED) в държавите-членки, въвели цели за растежа на потреблението на енергията от възобновяеми източници.
4.3. Внос в Съюза от засегнатата държава
4.3.1. Обем, пазарен дял и цена на вноса от засегнатата държава
(94)
По отношение на обема, пазарния дял и цената се наблюдават следните тенденции за вноса в Съюза от САЩ през разглеждания период.
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Обем на вноса от САЩ (в тонове) (А)
63 406
53 332
348 868
686 185
Индекс: 2008 г. = 100
100
84
550
1 082
Пазарен дял (%)
1,9
1,4
8,5
15,7
Индекс: 2008 г. = 100
100
73
454
837
Средна цена в EUR/тон (Б)
590,6
552,5
542,5
626,7
Индекс: 2008 г. = 100
100
94
92
106
Източник:
(А) обем на износа, деклариран от Комисията за международната търговия на САЩ; (Б) митническа база данни за вноса, информация от която е предоставена от Нидерландия, Швеция и Финландия и проверени отговори на въпросника, предоставени от несвързани вносители.
(95)
Обемът на вноса от САЩ се е увеличил значително през разглеждания период - от 63 406 тона на 686 185 тона. Същата тенденция се наблюдава и за пазарния дял на износителите за Съюза от САЩ - от 1,9 % на 15,7 % за този период.
(96)
Макар че средните цени на вноса от САЩ са се увеличили с 6 % през разглеждания период, цените на износителите от САЩ неотменно остават по-ниски от средните цени на производителите от Съюза, както е обяснено в съображение 117 по-долу. Това системно подбиване на цените от страна на износителите от САЩ е в основата на значителния ръст на постигнатия от тях пазарен дял през разглеждания период.
4.3.2. Подбиване на цените чрез вноса от засегнатата държава
(97)
С цел анализ на подбиването на цените през РП среднопретеглените продажни цени на включените в извадката производители от Съюза по вид на продукта, фактурирани на несвързани клиенти на пазара на Съюза, коригирани на равнището на цена франко завод, бяха сравнени със съответните среднопретеглени цени по вид на продукта на износителите от САЩ за първия независим клиент на пазара на Съюза, установени на база CIF. За да се позволи обективно сравнение на цените, към американските цени са направени целесъобразните корекции, за да се вземат предвид съществуващите мита и разходите след вноса.
(98)
Резултатът от това сравнение, изразен като процент от продажните цени на включените в извадката производители от Съюза през разследвания период, показва трайно подбиване на цените средно със 5,6 %. Това подбиване на цените сочи за ценови натиск, упражняван от вноса от засегнатата държава върху пазара на Съюза, по-специално през РП.
4.4. Икономическо състояние на промишлеността на Съюза
4.4.1. Предварителни забележки
(99)
В съответствие с член 3, параграф 5 от основния регламент проучването на влиянието на дъмпинговия внос върху промишлеността на Съюза включваше оценка на всички икономически показатели за определяне състоянието на промишлеността на Съюза през разглеждания период.
(100)
Анализът на вредата по отношение на макроикономическите данни като производство, производствен капацитет, оползотворяване на капацитета, обем на продажбите, пазарен дял, растеж, запаси, заетост, производителност и размер на дъмпинговия марж се основава на данните за промишлеността на Съюза като цяло, предоставени от ePURE.
(101)
Анализът на вредата по отношение на микроикономическите данни като цени, рентабилност, паричен поток, инвестиции, възвръщаемост на инвестициите, способност за привличане на капитал, възнаграждения и запаси се основава на данните, предоставени от включените в извадката производители от Съюза чрез проверените отговори на въпросника.
(102)
Биоетаноловата промишленост е все още в начален етап на развитие в Съюза. В последно време дружествата са инвестирали в нови или в разширяването на съществуващи производствени съоръжения, за да се обезпечи нарастващото търсене в Съюза. Започването на производство от нови производители през разглеждания период е довело до положителни тенденции при показатели като производство, производствен капацитет, обем на продажбите и заетост.
(103)
Разследването показа също, че за да се достигнат нормални равнища на производство в този вид промишленост, е необходимо известно време - между две и три години от началото.
4.4.2. Производство, производствен капацитет и оползотворяване на капацитета
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Обем на производството (тонове)
2 153 118
2 797 948
3 274 665
3 389 503
Индекс: 2008 г. = 100
100
130
152
157
Производствен капацитет (тонове)
3 443 766
3 992 640
4 670 076
4 734 915
Индекс: 2008 г. = 100
100
116
136
137
Оползотворяване на капацитета
63
70
70
72
Индекс: 2008 г. = 100
100
112
112
114
Източник:
въз основа на данни за промишлеността на Съюза, предоставени от жалбоподателя.
(104)
В резултат на RED производството на Съюза се е увеличило значително през разглеждания период - с приблизително 57 %. В периода от 2008 г. до 2010 г. производството на Съюза е нараснало с 36 %, но след това темпът на растеж рязко се забавя и намалява до 3,5 % през РП спрямо 2010 г.
(105)
Производственият капацитет също се е увеличил с 37 % през разглеждания период, следвайки модел, сходен с този на производството.
(106)
Оползотворяването на капацитета през разглеждания период се подобрява с 14 %: ръст, постигнат в началото на разглеждания период. Като се има предвид, че някои производители от Съюза са били в началния си етап през 2009 г., се е предвиждало оползотворяването на капацитета да се подобри по-късно, поради факта че на такива производители са им необходими между две до три години от началото на дейността за достигане на нормални равнища на производство, както е обяснено в съображение 103 по-горе. Случаят обаче не е такъв.
(107)
При разследването се потвърди, че няколко дружества в ЕС са започнали производствена дейност в началото или по време на разглеждания период заради очакваното публикуване на RED. Това е довело до положителни тенденции, по-специално по отношение на факторите за вредата, най-вече в периода до 2010 г. Положението на пазара на Съюза обаче се променя, което съвпада с голямото увеличение на дъмпинговия внос от САЩ през 2010 г., и очакваният растеж на дейността през РП не се превръща в реалност.
4.4.3. Обем на продажбите и пазарен дял
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Обем на продажбите (тонове)
2 035 367
2 650 526
3 117 410
3 229 326
Индекс: 2008 г. = 100
100
130
152
159
Пазарен дял
60,2
68,3
76,2
74,0
Индекс: 2008 г. = 100
100
113
126
122
Източник:
въз основа на данни за промишлеността на Съюза, предоставени от жалбоподателя.
(108)
Обемът на продажбите и пазарният дял на промишлеността на Съюза са се увеличили със съответно 59 % и 13,8 процентни пункта през разглеждания период. Обемът на продажбите е нараствал постоянно между 2008 г. и 2010 г. Между 2010 г. и РП обаче обемът на продажбите изостава от потреблението, което регистрира ръст от 6,8 % през същия период.
(109)
По сходен начин пазарният дял на промишлеността на Съюза е нараствал до 2010 г., но през РП се свива. В периода между 2010 г. и РП, докато вносът от САЩ почти удвоява своя пазарен дял, като се увеличава със 7,2 процентни пункта, промишлеността на Съюза регистрира спад от 2,2 процентни пункта.
4.4.4. Растеж
(110)
Потреблението на Съюза се е увеличило значително през разглеждания период, а именно с 29,2 %. Макар че обемът на продажбите и пазарният дял също са се увеличили през този период, промишлеността на Съюза не е извлякла пълна полза от това нарастване на потреблението, особено от 2010 г. нататък. От 2010 г. до РП нарастването на обема на продажбите, осъществявани от промишлеността на Съюза, забавя темп и пазарният дял намалява спрямо предходните години.
(111)
Някои заинтересовани страни заявиха, че моделът на растеж, видим от определени показатели през разглеждания период, не отразява състоянието на промишленост, на която е била нанесена вреда. Както обаче е обяснено по-горе, разследването показа, че забавянето на растежа на промишлеността на Съюза през 2010 г. и през РП съвпада с голямото увеличение на дъмпинговия внос на ниски цени от САЩ.
4.4.5. Заетост и производителност
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Брой служители
2 331
2 419
2 523
2 552
Индекс: 2008 г. = 100
100
104
108
109
Производителност
(единица/служител)
924
1 157
1 298
1 328
Индекс: 2008 г. = 100
100
125
141
144
Източник:
въз основа на данни за промишлеността на Съюза, предоставени от жалбоподателя.
(112)
Заетостта се е увеличила с 9 % през разглеждания период. Тя е нараснала по-конкретно с 8 % от 2008 г. до 2010 г., а през РП ръстът е незначителен от само 1 %. Това съответства на тенденциите, свързани с капацитета и производството в Съюза.
(113)
Производителността на работната сила в промишлеността на Съюза беше измерена като продукция на заето лице за една година. Тя се е увеличила значително през разглеждания период - с 44 %, което е свързано с придобиването на знания и умения и повишението на ефективността по време на началната фаза и след това.
4.4.6. Размер на действителния дъмпингов марж
(114)
Като се имат предвид обемът, пазарният дял и цените на дъмпинговия внос от засегнатата държава, въздействието върху промишлеността на Съюза на установените през РП дъмпингови маржове не може да се смята за незначително.
4.4.7. Възстановяване от последиците от предишен дъмпинг
(115)
Този въпрос не е актуален в случая поради отсъствието на последици от предишен дъмпинг.
4.4.8. Средни единични цени на промишлеността на Съюза
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Единична цена (EUR)
702,59
634,88
657,41
768,59
Индекс: 2008 г. = 100
100
90
94
109
Източник:
отговори на въпросника, предоставени от включените в извадката производители от Съюза.
(116)
През разглеждания период цените на промишлеността на Съюза като цяло са се увеличили с 9 %. Спрямо 2008 г. те се понижават през 2009 г., но след това регистрират устойчив ръст до края на РП. При разследването стана ясно обаче, че покачването на цените е недостатъчно, за да се покрият разходите на промишлеността на Съюза. Разликата между продажните цени и разходите се е увеличила особено през РП. Това положение съвпада с по-големия дъмпингов внос на ниски цени от САЩ на пазара на Съюза.
(117)
При разследването стана ясно, че цените на промишлеността на Съюза са се задържали по-високи (с до 23 %) през разглеждания период от тези на дъмпинговия внос от САЩ.
4.4.9. Рентабилност, паричен поток, инвестиции, възвръщаемост на инвестициите и способност за привличане на капитал
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Нетна печалба преди облагане (в EUR)
-33 305 225
1 343 823
-33 932 738
-82 070 168
Индекс: 2008 г. = - 100
- 100
4
- 102
- 246
Рентабилност на продажбите на Съюза (% на нетните продажби)
-11,65
0,33
-5,72
-9,74
Индекс: 2008 г. = - 100
- 100
3
-49
-84
Паричен поток (в евро)
-2 528 061
34 783 260
48 733 697
36 832 646
Индекс: 2008 г. = - 100
- 100
1 376
1 928
1 457
Паричен поток в % от продажбите в Съюза към несвързани страни
-0,9
8,7
8,2
4,4
Индекс: 2008 г. = - 100
- 100
980
930
494
Инвестиции (EUR)
330 441 830
86 279 988
38 710 739
23 018 175
Индекс: 2008 г. = 100
100
26
12
7
Възвръщаемост на инвестициите
-10
2
-88
- 357
Индекс: 2008 г. = - 100
- 100
15
- 870
-3 538
Източник:
отговори на въпросника, предоставени от включените в извадката производители от Съюза.
(118)
Рентабилността на промишлеността на Съюза беше установена както в абсолютни стойности (нетна печалба преди облагане), така и чрез изразяване на нетната печалба или загуба преди облагане с данъци като процент от оборота от продажби на сходния продукт. Рентабилността на промишлеността на Съюза е била отрицателна през разглеждания период с изключение на 2009 г., когато дружествата в извадката са успели да реализират печалба.
(119)
Възвръщаемостта на инвестициите е следвала подобен ход, изоставайки значително под равнищата, необходими за оцеляването на промишлеността на Съюза.
(120)
Паричният поток е отрицателен през 2008 г. и се подобрява през 2009 г. и 2010 г. През РП обаче паричният поток отново започва да се влошава поради задълбочаващата се неспособност на промишлеността на Съюза да самофинансира дейността си.
(121)
Тенденциите по отношение на рентабилността, паричния поток и възвръщаемостта на инвестициите през разглеждания период са ограничили способността на промишлеността на Съюза да инвестира в свои дейности и са възпрепятствали нейното развитие, както ясно показва спадът на инвестициите с 93 % през този период.
4.4.10. Възнаграждения
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Възнаграждения (в EUR)
45 066 253
57 253 228
68 711 959
76 030 008
Средни разходи за труд на служител (в EUR)
75 691
81 233
88 638
99 646
Индекс: 2008 г. = 100
100
107
117
132
Източник:
отговори на въпросника, предоставени от включените в извадката производители от Съюза.
(122)
Възнагражденията са се увеличили с 32 % през разглеждания период, което отразява увеличената производителност на служителите.
4.4.11. Запаси
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Крайни складови наличности (тонове)
34 585
24 022
38 649
31 408
Индекс: 2008 г. = 100
100
69
112
91
Складови наличности спрямо производството (%)
8,3
3,5
3,8
2,5
Източник:
отговори на въпросника, предоставени от включените в извадката производители от Съюза.
(123)
Равнищата на складовите наличности леко са намалели през разглеждания период.
4.5. Заключение относно вредата
(124)
Разследването показа, че бумът на дъмпингов внос на ниски цени на пазара на Съюза е регистриран през 2010 г. и по-специално през РП. През този период някои от свързаните с икономическото състояние на промишлеността на Съюза показатели за вредата са се подобрили, но растежът е изоставал от увеличението на потреблението през разглеждания период и подобрението не е било достатъчно, за да позволи на промишлеността на Съюза да развива дейността си.
(125)
Както е обичайно за нови, разрастващи се дейности, определени показатели, като обем на продажбите, производство и оползотворяване на капацитета са показали положителни тенденции през разглеждания период. Това се обяснява с обстоятелството, че през този период на пазара са навлезли нови производители от Съюза. Въпреки това разследването показа, че състоянието на пазара на Съюза от 2010 г. нататък, когато настъпва внезапното увеличение на вноса на ниски цени, не е позволило на производителите от Съюза да достигнат достатъчно равнище на дейността и цените, за да се развиват и да поддържат важните инвестиции, направени през разглеждания период.
(126)
Беше установено, че вносът на ниски цени постоянно е подбивал цените на промишлеността на Съюза. Равнището на цените не е позволявало на тази промишленост да покрива разходите си и да реализира необходимите за развитието на дейността парични потоци и печалби.
(127)
В действителност показателите за вредата, свързани с финансовите резултати на промишлеността на Съюза, като рентабилност, паричен поток и възвръщаемост на инвестициите, са се влошили или са останали далеч под нормалното равнище. Това сериозно е засегнало способността на промишлеността на Съюза за привличане на капитал и за по-нататъшни инвестиции в дейностите ѝ.
(128)
С оглед на гореизложеното беше сметнато, че промишлеността на Съюза е понесла съществена вреда през РП по смисъла на член 3, параграф 5 от основния регламент.
5. ПРИЧИННО-СЛЕДСТВЕНА ВРЪЗКА
5.1. Въведение
(129)
В съответствие с член 3, параграфи 5 и 6 от основния антидъмпингов регламент беше проучено дали дъмпинговият внос на разглеждания продукт с произход от засегнатата страна е нанесъл вреда на промишлеността на Съюза. Бяха проучени и фактори, различни от дъмпинговия внос, за които е известно, че също са могли да нанесат вреда на промишлеността на Съюза, за да се гарантира, че евентуалната вреда от тези други фактори не се отдава на дъмпинговия внос.
5.2. Въздействие на дъмпинговия внос
(130)
Както беше споменато по-горе, потреблението на Съюза значително е нараснало през разглеждания период, а именно с 29,2 %. Дъмпинговият внос от засегнатата страна обаче значително е повишил обема си: от 1,9 % дял от пазара на Съюза в началото на периода до 15,7 % през РП. Това явно е оказало натиск върху промишлеността на Съюза, особено от 2010 г. нататък до края на РП, когато този внос се е увеличил повече от два пъти. От 2010 г. нататък и по-специално през РП на пазара на Съюза са се наблюдавали големи обеми на внос на ниски цени от САЩ, които са подбивали цените на промишлеността на Съюза. Това положение е възпрепятствало очакваното развитие на промишлеността през РП.
(131)
Някои заинтересовани страни изтъкнаха, че състоянието на промишлеността на Съюза се е подобрило именно от 2010 г. до РП, което съвпада с удвояването на вноса от САЩ. Както е обяснено по-горе в съображения 102 и 107, обстоятелството, че през разглеждания период много производители от Съюза са започнали да навлизат на пазара, е довело до положителни тенденции при определени фактори за вредата, като производството и обема на продажбите. Промишлеността на Съюза обаче е изгубила пазарен дял през РП спрямо 2010 г., а в същото време на пазара на Съюза се е наблюдавал най-големият ръст на дъмпингов внос от САЩ. Подбиването на цените и ценовият натиск са довели до влошаване на общото финансово състояние на промишлеността на Съюза и по-специално на рентабилността ѝ.
(132)
Следователно дъмпинговият внос на ниски цени значително е допринесъл за съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза през РП.
5.3. Въздействие на други фактори
(133)
Следните известни фактори, различни от дъмпинговия внос, които биха могли да причиняват вреда на промишлеността на Съюза, бяха оценени, за да се гарантира, че евентуално причинената от тези други фактори вреда не се отдава на дъмпинговия внос: внос от други държави, равнище на износа на промишлеността на Съюза, влиянието на икономическата криза и други фактори, като колебания в цените на суровините, промяна на търсенето и предполагаеми вътрешни проблеми на дружествата в промишлеността на Съюза.
5.3.1. Внос от други държави (Бразилия)
(134)
Според наличната информация през разглеждания период не е имало друга държава освен Бразилия, която да е изнасяла разглеждания продукт за Съюза в значителни количества. Що се отнася до цените на вноса от Бразилия те са останали значително по-ниски от тези на производителите от Съюза. Вносът от Бразилия обаче е регистрирал очевидна низходяща тенденция по отношение на обема (-81 %) и пазарния дял (-25,8) през разглеждания период. Следователно, тъй като обемите на вноса са намалели до толкова ниски равнища през РП, не може да се смята, че са прекъснали причинно-следствената връзка между вноса на ниски цени от САЩ и вредата за промишлеността на Съюза през РП.
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Обем внос с произход от Бразилия (тонове)
1 022 980
884 020
396 249
195 342
Индекс: 2008 г. = 100
100
86
39
19
Пазарен дял на вноса от Бразилия (%)
30,3
22,8
9,7
4,5
Средна единична цена CIF
(EUR /тон внос)
560,8
496,2
580,8
622,4
Индекс: 2008 г. = 100
100
88
104
111
Източник:
Евростат, Агенцията за възобновяема енергия на Обединеното кралство, митническа база данни за вноса, информация от която е предоставена от Нидерландия, Швеция и Финландия, и жалбата.
(135)
Заинтересованите страни изказаха твърдението, че вносът от Бразилия е останал над равнището de minimis през целия разглеждан период, както и че е осъществен на дъмпингови цени на пазара на Съюза. Освен това те изтъкнаха аргумента, че вносът от САЩ е заел само пазарния дял, освободен от бразилския внос. Твърдението им беше, че следователно вносът от САЩ не може да се приеме като причината за съществената вреда за промишлеността на Съюза.
(136)
Както е обяснено по-горе, вносът от Бразилия значително е намалял през разглеждания период. Пазарният му дял е спаднал от 30,3 % на 4,5 % по време на значителен ръст на потреблението. Предвид равнището на цените на бразилските износители на пазара на Съюза не може да се изключи присъствието на бразилски биоетанол да е допринесло в известна степен за вредата, понесена от промишлеността на Съюза. Смята се обаче, че през РП този внос е намалял до такова равнище, че не може да бъде смятан за основна причина за тази вреда. Действително в периода между 2010 г. и РП, докато вносът от Бразилия е намалял с около 200 000 тона, дъмпинговият внос от САЩ е нараснал с над 330 000 тона. Поради това се смята, че наличието на бразилски биоетанол на пазара на Съюза, и по-специално през РП, явно не може да прекъсне причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос САЩ и вредата за промишлеността на Съюза.
5.3.2. Експортни показатели на промишлеността на Съюза
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Обем на продажбите от износ (тонове)
26 263
41 023
53 085
59 633
Източник:
жалба и отговори на въпросника, предоставени от включените в извадката производители от Съюза.
(137)
При разследването стана ясно, че през РП промишлеността на Съюза е изнесла малки обеми биоетанол на цени, много по-високи от тези на пазара на Съюза. Това доведе до заключението, че износът не е фактор, който е прекъснал причинно-следствената връзка между вредата, понесена от промишлеността на Съюза, и дъмпинговия внос от засегнатата държава.
5.3.3. Въздействието на икономическата криза
(138)
Не беше установено икономическата криза да е оказала отрицателно въздействие върху промишлеността на Съюза. Потреблението на биоетанол в Съюза е отбелязало най-големия си ръст през 2009 г. - годината, общоприета за най-лошата от икономическата криза. През същия период производството и продажбите на производителите от Съюза също са се увеличили.
(139)
Въз основа на изложеното по-горе се смята, че икономическата криза не е прекъснала причинно-следствената връзка между вноса на ниски цени от засегнатата държава и съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза.
5.3.4. Други фактори
(140)
Заинтересованите страни споменаха и други фактори, които биха могли да прекъснат причинно-следствената връзка, например колебания в цените на суровините, по-ниско от очакваното развитие на търсенето, регулаторна рамка в Съюза, за която се твърди, че е неблагоприятна за производителите от Съюза, както и някои предполагаеми вътрешни проблеми на производителите от Съюза.
(141)
По отношение на колебанията в цените на суровините както за цените на царевицата, така и за тези на пшеницата беше установено, че са били променливи през разглеждания период. Разследването показа обаче, че повечето производители хеджират този риск чрез специфичен механизъм на ценообразуване с доставчиците си или чрез финансовите пазари. Следователно дори цените на суровините да са варирали, особено през периода 2008-2010 г., когато цената на царевицата е била по-ниска от тази на пшеницата, цените на суровините през втората половина от РП в общи линии са били еднакви. Това сочи, че евентуалните разлики в цените са сведени до минимум и не са дълготрайни.
(142)
Някои заинтересовани страни изказаха твърдението, че прилагането на RED в държавите-членки е било твърде бавно и че потреблението е изоставало спрямо установените от тази директива цели. Дори ако първоначалните цели да не са били изпълнени напълно в рамките на разглеждания период, обстоятелството, че потреблението през този период е нараснало значително, а именно с 29,2 %, е положителен фактор, който не може да бъде пренебрегнат в анализа. При всички случаи бавното прилагане на RED не може да оправдае наличието на пазара на Съюза на големи обеми от дъмпингов внос на ниски цени, който подбива цените на промишлеността на Съюза и ѝ нанася вреда. Поради това твърдението се отхвърля.
(143)
Заинтересованите страни изтъкнаха и аргумента, че промишлеността на Съюза не е била в състояние самостоятелно да обезпечи търсенето в Съюза поради регулаторната несигурност, както и че системата за сертификация е твърде бавна, с което възпрепятства реализирането на ползите за сертифицираните производители от Съюза. Накрая, някои заинтересовани страни изказаха твърдението, че наличието на вътрешни проблеми при много производители от Съюза през разглеждания период обяснява вредата, която са понесли. Тези твърдения обаче не бяха подкрепени с доказателства и при разследването не се потвърди, че са обосновани. Въпреки това следва да се отбележи, че разследването показа, че предполагаемото ниско равнище на производството на Съюза се дължи най-вече на ниското ниво на продажните цени на пазара на Съюза, което е до значителна степен в резултат на голямото увеличение на дъмпинговия внос на ниски цени от САЩ, подбиващ цените на производителите от Съюза, по-специално през РП. Производителите от ЕС изглежда не са имали друг избор освен да преустановят производствата си, тъй като цените не са били достатъчни, за да покрият дори разходите за суровини, по-специално през РП.
(144)
По тези причини се прави заключението, че споменатите по-горе фактори не биха могли да прекъснат причинно-следствената връзка между вредата, понесена от промишлеността на Съюза, и дъмпинговия внос от САЩ.
(145)
Накрая страните споменават факта, че значителен обем от вноса е деклариран в позиция по КН 3824, по която има ниска митническа ставка. След края на РП размерът на съответната митническа ставка е повишен. Те смятат, че вредата е нанесена от ниската митническа ставка, а не от дъмпинг. В това отношение е достатъчно да се спомене, че митническите ставки могат да се изменят във всеки момент и следователно не поставят под въпрос наличието на вреда през разследвания период.
5.4. Заключение относно причинно-следствената връзка
(146)
Горният анализ показа, че е бил налице значителен ръст на обема и пазарния дял на дъмпинговия внос на ниски цени с произход от засегнатата държава през разглеждания период. Освен това беше установено, че цените на този внос са по-ниски от цените на промишлеността на Съюза на пазара на Съюза.
(147)
Това увеличение на обема и пазарния дял на вноса на ниски цени от засегнатата държава е съвпаднало с цялостно, продължително нарастване на потреблението в Съюза през разглеждания период, както и с отрицателните резултати на промишлеността на Съюза през разглеждания период. Износителите от засегнатата държава са успели да увеличат пазарния си дял чрез системно подбиване на цените на промишлеността на Съюза. В същото време промишлеността на Съюза не е успявала да достигне устойчиви положителни равнища на рентабилност въпреки разрастването на дейността ѝ.
(148)
Проучването на другите известни фактори, които са могли да причинят вреда на промишлеността на Съюза, показа, че тези фактори явно не могат да прекъснат причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос от засегнатата държава и вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
(149)
Въз основа на гореизложения анализ, при който ясно беше откроено и разграничено въздействието на всички известни фактори върху състоянието на промишлеността на Съюза от нанасящите вреда последици на дъмпинговия внос, беше направено заключението, че дъмпинговият внос от САЩ е причинил съществена вреда на промишлеността на Съюза по смисъла на член 3, параграф 5 от основния регламент.
6. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
6.1. Предварителна бележка
(150)
В съответствие с член 21 от основния регламент беше проучено дали въпреки заключението за наличие на причиняващ вреда дъмпингов внос от засегнатата държава не съществуват убедителни аргументи да се направи заключение, че прилагането на антидъмпингови мерки в случая не е в интерес на Съюза. Анализът на интереса на Съюза се основава на оценка на всички отделни интереси, които са засегнати, включително тези на промишлеността на Съюза, вносителите и ползвателите на разглеждания продукт.
6.2. Интерес на промишлеността на Съюза
(151)
Разследването показа, че на промишлеността на Съюза е нанесена съществена вреда, причинена от дъмпинговия от САЩ. При отсъствието на мерки за отстраняване на последиците от този внос, изразяващи се в нарушаване на търговията, е твърде вероятно икономическото състояние на промишлеността на Съюза да продължи да се влошава.
(152)
Очаква се налагането на антидъмпингови мита да възстанови условията за ефективна търговия на пазара на Съюза, което ще позволи цените на промишлеността на Съюза да покрият производствените ѝ разходи. Може да се очаква също, че налагането на мерки ще позволи на промишлеността на Съюза да увеличи обема на продажбите и така да си възвърне пазарния дял, изгубен поради наличието на дъмпингов внос. Това от своя страна ще окаже допълнително положително въздействие върху финансовото ѝ състояние и нейната рентабилност.
(153)
По тези съображения е направено заключението, че налагането на антидъмпингови мерки върху вноса на разглеждания продукт с произход от САЩ не би било в разрез с интереса на промишлеността на Съюза.
6.3. Интерес на вносителите
(154)
Две дружества изпратиха отговори на въпросника, предназначен за несвързани вносители в Съюза. В обектите на тези оказващи съдействие вносители бяха извършени проверки на място. И при двете дружества, които бяха посетени, дейността с биоетанол съставлява само малка част от общия им оборот (по-малко от 5 %). Освен това и двете са посочили, че биха могли да прехвърлят евентуалните увеличения на цените върху своите клиенти - ползвателите.
(155)
Въз основа на наличната информация беше направено заключението, че налагането на мерки не би оказало значително отрицателно въздействие върху вносителите.
6.4. Интерес на ползвателите
(156)
Четири дружества изпратиха отговори на въпросника, предназначен за ползвателите в Съюза. Проверки на място бяха проведени в обектите на едно от тях.
(157)
При посетеното дружество дейността с биоетанол съставлява малка част от оборота - по-малко от 5 %. Дружеството е направило оценка на въздействието по отношение на сместа E5 и е изчислило, че мито от 100 EUR/m3 ще доведе до увеличение с 0,005 EUR/литър за крайния потребител.
(158)
Що се отнася до останалите трима ползватели, въз основа на данните, съдържащи се в предоставените от тях отговори на въпросника, става ясно, че въздействието също би било ограничено. При едно от дружествата купуваните от засегнатата държава обеми са доста ограничени и налагането на антидъмпингово мито би имало само минимално отражение върху рентабилността му.
(159)
Останалите двама оказващи съдействие ползватели са свързани и са заявили, че последиците от налагането на антидъмпингови мита могат да се прехвърлят върху клиентите им. Те уточняват също, че имат достатъчно голям избор от източници на доставки и не зависят от вноса от САЩ.
(160)
Заинтересовани страни изказаха твърдението, че в Съюза няма достатъчно капацитет, който да отговори на цялото търсене, както и че Съюзът ще се нуждае от внос, за да се подсигури с необходимия биоетанол. Потвърдените данни за капацитета показват наличие на незает капацитет в Съюза, по-специално с оглед на ниското равнище на продажните цени. Вследствие от това производителите от Съюза биха могли да увеличат производството си, за да задоволят нарастващото търсене, особено след като на пазара бъдат премахнати нарушенията на търговията. Освен това се очаква изграждане и пускане в експлоатация на нови производствени обекти в близкото бъдеще, което ще намали предполагаемия риск от недостиг на продукта в Съюза.
(161)
С оглед на изложеното по-горе е направено заключението, че въвеждането на антидъмпингови мерки върху вноса на биоетанол от САЩ не би оказало значително отрицателно въздействие върху ползвателите в Съюза.
6.5. Заключение относно интереса на Съюза
(162)
Предвид изложеното по-горе е направено заключението, че като цяло, въз основа на наличната информация относно интереса на Съюза, няма убедителни аргументи срещу налагането на антидъмпингови мерки върху вноса на биоетанол с произход от САЩ.
7. ОКОНЧАТЕЛНИ АНТИДЪМПИНГОВИ МЕРКИ
7.1. Степен на отстраняване на вредата
(163)
С оглед на направените заключения по отношение на дъмпинга, вредата, причинно-следствената връзка и интереса на Съюза следва да бъдат наложени окончателни антидъмпингови мерки, за да се предотврати по-нататъшното нанасяне на вреда на промишлеността на Съюза от дъмпинговия внос.
(164)
С цел определяне на нивото на тези мерки бяха взети под внимание дъмпинговите маржове и размерът на митото, необходим за отстраняване на вредата, понесена от промишлеността на Съюза, без да се надвишават установените дъмпингови маржове.
(165)
При изчисляването на размера на митото, необходимо за отстраняване на последиците от нанасящия вреда дъмпинг, беше счетено, че мерките следва да предоставят възможност на промишлеността на Съюза да покрие производствените си разходи и да реализира печалба преди облагането с данъци, каквато разумно може да се очаква да бъде реализирана в промишлен сектор от този вид при нормални условия на конкуренция, т.е. при отсъствието на дъмпингов внос, от продажбата на сходния продукт в Съюза.
(166)
В случая, предвид направените по-конкретно в съображения 102 и 103 констатации, се приема, че целевата печалба за промишлеността на Съюза следва да се основава на реализираната печалба, когато вносът от САЩ е бил незначителен, т.е. средният марж на печалбата преди облагане с данъци на един от включените в извадката производители от Съюза през 2008 г. и 2009 г., който към онзи момент вече е осъществявал дейността си от известно време. Поради това се смята, че марж на печалбата в размер на 6,8 % от оборота е обоснован и би могъл да се счита за приемлив минимум, който промишлеността на Съюза би могла да очаква да реализира в отсъствието на причиняващия вреда дъмпинг.
(167)
На тази основа беше изчислена цена, която не причинява вреда, на сходния продукт за промишлеността на Съюза. Тази цена беше получена чрез коригиране на продажните цени на включените в извадката производители от Съюза с фактическата печалба/загуба през РП, като се добави гореспоменатият марж на печалбата.
(168)
След това беше определено необходимото увеличение на цената въз основа на сравнение на среднопретеглената цена на вноса на оказалите съдействие производители износители в САЩ, установена за целите на изчисляването на подбиването на цената, с цената, която не причинява вреда, на продуктите, продавани от промишлеността на Съюза на пазара на Съюза през РП. Всяка разлика, произтичаща от това сравнение, след това беше изразена като процент от средната обща CIF стойност на вноса.
7.2. Форма и размер на митата
(169)
С оглед на гореизложеното се счита, че в съответствие с член 9, параграф 4 от основния регламент следва да бъдат наложени окончателни антидъмпингови мерки върху вноса на разглеждания продукт на нивото на по-ниския от двата маржа - дъмпинговият марж и маржът на вредата, в съответствие с правилото за по-ниското мито. Съответно всички митнически ставки следва да бъдат фиксирани на равнището на установените дъмпингови маржове.
(170)
Предложените окончателни антидъмпингови мита са, както следва:
Дъмпингов марж
Марж на вредата
Окончателно мито
Дъмпингов марж за цялата държава (%)
9,5
31,1
9,5
(171)
Предвид факта, че антидъмпинговото мито ще се прилага и за смеси с обемно съдържание на биоетанол над 10 % (v/v), като това ще се извършва пропорционално на съдържанието им на биоетанол, за ефективното прилагане на мярката от митническите органи на държавите-членки се счита за уместно митото да се определи като фиксирана сума въз основа на чистото съдържание на биоетанол.
(172)
Ставката на антидъмпинговото мито, посочена в настоящия регламент, беше определена въз основа на констатациите от разследването. Следователно тя отразява положението по време на това разследване. Това мито за цялата държава, приложимо спрямо всички дружества, се прилага върху вноса на разглеждания продукт с произход от САЩ.
(173)
Въпреки първоначалното намерение срокът на мерките да бъде ограничен до 3 години предвид предполагаемото динамично развитие на пазара във връзка с разглеждания продукт, този въпрос беше преразгледан, след като бяха получени коментарите на заинтересованите страни. Жалбоподателите, по-конкретно, изказаха твърдението, че на този етап би било прекалено рано да се допусне, че пазарните модели ще претърпят коренна промяна, тъй като преминаването към ново поколение биоетанол твърде вероятно ще отнеме значителен период от време, и поради това не следва да бъде предмет на настоящото предложение. По същия начин би било и прибързано да се предположи какви биха били последиците и въздействието от някои от разглежданите понастоящем регулаторни предложения спрямо всички стопански субекти на пазара. След разглеждане на тези аргументи беше прието, че отклонение от нормалния период на валидност на мерките, предвиден в член 11, параграф 2 от основния регламент, не е целесъобразно. Това не засяга възможността на всяка заинтересована страна да подаде искане за преразглеждане, ако обстоятелствата го изискват, в съответствие с член 11, параграф 3.
8. РЕГИСТРАЦИОНЕН РЕЖИМ
(174)
Комисията получи искане от жалбоподателя относно регистрационен режим на вноса на биоетанол с произход от САЩ. В съответствие с член 14, параграф 6 от основния регламент и след провеждането на консултация с Консултативния комитет Комисията може да възложи на митническите органи да предприемат необходимите действия за въвеждане на регистрационен режим на вноса, така че мерките да могат да бъдат впоследствие приложени спрямо този внос от датата на регистрационния режим. Този режим на вноса може да бъде въведен по искане на промишлеността на Съюза, в което се съдържат достатъчно доказателства, обосноваващи подобно действие. Жалбоподателят изказа твърдението, че тъй като в паралелната антисубсидийна процедура за вноса на биоетанол с произход от САЩ (14) е наложен регистрационен режим, съответните условия са спазени автоматично.
(175)
Следва да се подчертае обаче, че регистрационният режим в аналогичната антисубсидийна процедура е въведен при коренно различни обстоятелства. Както е посочено в съображение 10 от Регламент (ЕС) № 771/2012, независимо от направените заключения за наличие на подлежащо на изравнителни мерки субсидиране и произтекла от това съществена вреда за промишлеността на Съюза по време на разследвания период, Комисията реши да не налага временни изравнителни мита, тъй като за момента беше установено, че основната схема за субсидиране, прилагана през РП, е преустановена, доколкото чрез нея вече не биха се предоставяли предимства в момента на налагане на временните мерки. Налице са обаче данни, че е възможно в следващите месеци САЩ отново да въведат с обратно действие основната схема за субсидиране, подлежаща на изравнителни мерки. В такъв случай Комисията смята, че би била в правото си да приеме (и при необходимост да събере) временни изравнителни мита в рамките на посоченото разследване. Поради това с цел защита правата на Европейския съюз при тези специфични обстоятелства, Комисията реши да възложи на митническите органи да въведат регистрационен режим за вноса. Това специфично съчетание от обстоятелства не се прилага в настоящата антидъмпингова процедура,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. С настоящия регламент се налага окончателно антидъмпингово мито върху вноса на биоетанол, понякога наричан „етанол гориво“, т.е. етилов алкохол, произвеждан от селскостопански продукти (посочени в приложение I към Договора за функционирането на Европейския съюз), денатуриран или неденатуриран, с изключение на продуктите със съдържание на вода над 0,3 % (m/m), измерено в съответствие със стандарт EN 15376, както и етилов алкохол, произвеждан от селскостопански продукти (посочени в приложение I към Договора за функционирането на Европейския съюз), съдържащ се в смеси с бензин със съдържание на етилов алкохол над 10 % (v/v), класиран понастоящем в кодове по КН ex 2207 10 00, ex 2207 20 00, ex 2208 90 99, ex 2710 12 21, ex 2710 12 25, ex 2710 12 31, ex 2710 12 41, ex 2710 12 45, ex 2710 12 49, ex 2710 12 51, ex 2710 12 59, ex 2710 12 70, ex 2710 12 90, ex 3814 00 10, ex 3814 00 90, ex 3820 00 00 и ex 3824 90 97 (кодове по ТАРИК 2207100012, 2207200012, 2208909912, 2710122111, 2710122592, 2710123111, 2710124111, 2710124511, 2710124911, 2710125111, 2710125911, 2710127011, 2710129011, 3814001011, 3814009071, 3820000011 и 3824909767) и с произход от Съединените американски щати.
2. Ставката на окончателното антидъмпингово мито, приложимо за продукта, описан в параграф 1, е 62,3 EUR за тон нетно тегло. Антидъмпинговото мито се прилага пропорционално (в тегловно изражение) на общото съдържание на чист етилов алкохол, произведен от селскостопански продукти (изброени в приложение I към Договора за функционирането на Европейския съюз) (съдържанието на биоетанол).
3. Продуктите, описани в параграф 1, се освобождават от окончателно антидъмпингово мито, ако са с предназначение, различно от употреба като гориво. Към освобождаването от митото се прилагат условията, предвидени в съответните разпоредби на Европейския съюз по отношение на митническия контрол върху употребата (вж. членове 291 - 300 от Регламент (ЕИО) № 2454/93 на Комисията.
4. В случаите, в които стоките са били повредени преди допускането им за реално обращение и поради това действително платената или дължимата цена е изчислена пропорционално за определяне на митническата стойност в съответствие с член 145 от Регламент (ЕИО) № 2454/93 размерът на антидъмпинговото мито, изчислен върху сумите, определени по-горе, се намалява с процент пропорционално на действително платената или дължимата цена.
5. Прилагат се действащите разпоредби относно митата, освен ако не е посочено друго.
Член 2
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.
Съставено в Брюксел на 18 февруари 2013 година.
REGOLAMENTO DI ESECUZIONE (UE) N. 157/2013 DEL CONSIGLIO
del 18 febbraio 2013
che istituisce un dazio antidumping definitivo sulle importazioni di bioetanolo originario degli Stati Uniti d’America
IL CONSIGLIO DELL’UNIONE EUROPEA,
visto il trattato sul funzionamento dell’Unione europea,
visto il regolamento (CE) n. 1225/2009 del Consiglio, del 30 novembre 2009, relativo alla difesa contro le importazioni oggetto di dumping da parte di paesi non membri della Comunità europea (1) («regolamento di base»), in particolare l’articolo 9, paragrafo 4,
vista la proposta presentata dalla Commissione europea dopo aver sentito il comitato consultivo,
considerando quanto segue:
1. PROCEDURA
1.1. Apertura
(1)
Il 25 novembre 2011, con un avviso pubblicato nella Gazzetta ufficiale dell’Unione europea (2) («avviso di apertura»), la Commissione europea ha annunciato l’apertura di un procedimento antidumping («procedimento antidumping» o «inchiesta») riguardante le importazioni nell’Unione di bioetanolo originario degli Stati Uniti d’America («USA» o «paese in esame»).
(2)
Lo stesso giorno, con un avviso pubblicato nella Gazzetta ufficiale dell’Unione europea (3), la Commissione ha annunciato l’apertura di un procedimento antisovvenzioni riguardante le importazioni nell’Unione di bioetanolo originario degli USA e ha avviato un’inchiesta distinta («procedimento antisovvenzioni»). Questo procedimento si è concluso il 21 dicembre 2012 senza l’imposizione di misure compensative.
(3)
Il procedimento antidumping è stato avviato sulla base di una denuncia presentata il 12 ottobre 2011 dalla European Producers Union of Renewable Ethanol Association (ePURE) («denunciante») per conto di produttori che rappresentano oltre il 25 % della produzione totale di bioetanolo nell’Unione. La denuncia conteneva elementi di prova prima facie dell’esistenza di pratiche di dumping sul prodotto in questione e del grave pregiudizio che ne consegue, ritenuti sufficienti per giustificare l’avvio d’inchiesta.
1.2. Parti interessate dal procedimento
(4)
La Commissione ha ufficialmente informato dell’apertura del procedimento i denuncianti, altri produttori noti dell’Unione, i produttori/esportatori negli USA, gli importatori e le altre parti interessate e le autorità degli USA. Le parti interessate hanno avuto la possibilità di comunicare le proprie osservazioni per iscritto e di chiedere di essere sentite entro il termine indicato nell’avviso di apertura.
(5)
È stata concessa un’audizione a tutte le parti che ne hanno fatto richiesta dimostrando di avere particolari motivi per essere sentite.
1.2.1. Campionamento dei produttori/esportatori negli USA
(6)
Considerato il numero potenzialmente elevato di produttori/esportatori negli USA, nell’avviso di apertura è stata prospettata la possibilità di ricorrere al campionamento in conformità all’articolo 17 del regolamento di base.
(7)
Per consentire alla Commissione di decidere se fosse necessario ricorrere alle tecniche di campionamento e, in tal caso, di selezionare un campione, è stato richiesto ai produttori/esportatori negli USA di manifestarsi entro 15 giorni dalla data di apertura dell’inchiesta e di compilare un modulo utilizzato ai fini della selezione del campione fornendo, secondo quanto specificato nell’avviso di apertura, una serie di informazioni essenziali sulle loro attività relative alla produzione e alla vendita di bioetanolo durante il periodo dal 1o ottobre 2010 al 30 settembre 2011 («periodo dell’inchiesta» o «PI»).
(8)
Per selezionare un campione rappresentativo sono state consultate anche le autorità competenti degli USA.
(9)
Più di 60 produttori/esportatori si sono manifestati ed hanno fornito le informazioni richieste entro il termine di 15 giorni.
(10)
In conformità all’articolo 17, del regolamento di base, la Commissione ha selezionato un campione in base al maggior volume rappresentativo di esportazioni nell’Unione di bioetanolo che potesse ragionevolmente essere indagato nel tempo a disposizione. Il campione selezionato comprendeva sei produttori di bioetanolo degli USA («campione USA»).
(11)
Durante l’inchiesta è risultato che la produzione di un produttore inserito nel campione USA non era esportata nell’Unione durante il PI. Tale società è stata pertanto esclusa dal campione.
(12)
Malgrado il fatto che gli altri produttori inseriti nel campione abbiano menzionato le esportazioni verso l’Unione di bioetanolo nel questionario di campionamento ricevuto, l’inchiesta ha dimostrato che nessuno di essi esportava bioetanolo direttamente nel mercato dell’Unione. I produttori lo vendevano infatti ad operatori commerciali/miscelatori statunitensi che lo miscelavano con la benzina e lo rivendevano nel mercato interno o lo esportavano, in particolare verso l’Unione. Nel corso dell’inchiesta in loco, è risultato chiaro che in realtà, contrariamente all’impressione ricavata dalle informazioni fornite dai produttori americani inclusi nel campione nei loro questionari di campionamento, essi non sapevano in modo sistematico se la loro produzione era destinata al mercato dell’Unione o a qualunque altro mercato, compreso il mercato americano, e non erano a conoscenza dei prezzi di vendita praticati dagli operatori commerciali/dai soggetti che effettuavano la miscelazione. Ciò significa in concreto che i produttori americani di bioetanolo non sono gli esportatori del prodotto in questione verso l’Unione. Gli esportatori sono infatti gli operatori commerciali/i soggetti che effettuano la miscelazione. I dati raccolti e verificati a livello del campione USA nella fase provvisoria non hanno pertanto consentito di stabilire se il bioetanolo americano era esportato nell’Unione a prezzi di dumping durante il periodo dell’inchiesta.
(13)
Non è dunque stato possibile istituire alcuna misura antidumping in questa fase.
(14)
Per identificare le esportazioni di bioetanolo nell’Unione, il campione USA si è basato principalmente sui dati forniti dai miscelatori/operatori commerciali indipendenti che non sono stati oggetto dell’inchiesta nella fase provvisoria. Anche se in questa fase uno di questi operatori commerciali ha collaborato all’inchiesta e ha fornito informazioni complementari, tali informazioni non sono state sufficienti a stabilire in modo preciso e affidabile i dati necessari al calcolo dei margini di dumping.
(15)
Per completare l’inchiesta relativa al dumping, si è quindi ritenuto necessario basarsi piuttosto sui dati degli operatori commerciali e dei miscelatori che hanno effettivamente esportato il prodotto in questione nell’Unione.
(16)
Sono stati quindi inviati questionari antidumping agli otto principali operatori commerciali/miscelatori degli Stati Uniti identificati nel corso dell’inchiesta sul campione USA. Questi operatori commerciali/miscelatori rappresentano più del 90 % delle esportazioni totali di bioetanolo verso l’Unione. Due di essi hanno accettato di collaborare all’inchiesta, le loro esportazioni rappresentano circa il 51 % delle esportazioni totali di bioetanolo nell’Unione durante il periodo dell’inchiesta.
1.2.2. Campionamento dei produttori dell’Unione
(17)
In considerazione del numero potenzialmente elevato di produttori dell’Unione, nell’avviso di apertura è stata prevista la possibilità di ricorrere al campionamento in conformità all’articolo 17 del regolamento di base.
(18)
Nell’avviso di apertura, la Commissione ha annunciato di aver selezionato un campione provvisorio di produttori dell’Unione («campione UE»). Questo campione comprendeva cinque società e gruppi tra i 19 produttori dell’Unione che erano conosciuti prima dell’apertura dell’inchiesta. Il campione è stato costituito sulla base del volume di produzione di bioetanolo nel corso del periodo dell’inchiesta e dell’ubicazione dei produttori noti. Esso rappresentava il 48 % della produzione totale stimata dell’Unione durante il periodo dell’inchiesta.
(19)
L’inchiesta ha tuttavia evidenziato che i gruppi inseriti nel campione UE erano composti da un gran numero di società o di entità uniche che fabbricavano e vendevano il prodotto simile. Nella fattispecie, sarebbe stato necessario effettuare l’inchiesta su 13 società, ma ciò era impossibile entro il termine previsto. Si è quindi deciso di riesaminare i dati disponibili al fine di selezionare un campione rappresentativo. Si è considerato che il campione dovesse essere costituito sulla base delle singole entità aventi i maggiori volumi di produzione nell’Unione e all’interno dei gruppi, facendo in modo di garantire una certa ripartizione geografica dei produttori dell’Unione.
(20)
È stato pertanto costituito un campione definitivo UE comprendente sei produttori individuali sulla base della rappresentatività in termine di volumi di produzione e di vendita di bioetanolo durante il PI, nonché sulla base dell’ubicazione geografica. Questi produttori aventi sede in Belgio, Paesi Bassi, Francia, Regno Unito, Svezia e Germania rappresentano il 36 % della produzione totale stimata dell’Unione e il 44 % della produzione totale dichiarata dalle società che hanno inviato dati ai fini della selezione del campione. Questo campione è stato considerato rappresentativo per l’esame dell’eventuale pregiudizio arrecato all’industria dell’Unione.
(21)
Le parti interessate hanno avuto la possibilità di presentare osservazioni sull’adeguatezza di questa scelta.
(22)
Alcune parti hanno sostenuto che il campione UE fosse meno rappresentativo di quello inizialmente costituito e che comprendesse gruppi interi. Dal loro punto di vista, un’analisi obiettiva della situazione dell’industria dell’Unione non era possibile se non inserendo nel campione tutte le società che facevano parte di gruppi. Sostenevano in particolare che costi e ricavi potevano essere attribuiti, nell’ambito di un gruppo, a talune società che non erano oggetto di visite di verifica e rischiavano pertanto di non essere prese in considerazione nell’analisi del pregiudizio.
(23)
A tale proposito è opportuno rilevare che la Commissione ha debitamente esaminato e analizzato i dati forniti da tutte le società, fossero esse o no inserite nel campione, e in particolare delle società che appartenevano a gruppi, al fine di garantire che la totalità dei costi e dei ricavi collegati alle attività di produzione e di vendita delle società inserite nel campione fosse pienamente e correttamente presa in considerazione nell’analisi del pregiudizio.
(24)
Alcune parti hanno contestato l’inserimento nel campione di produttori dell’Unione che si trovavano in fase di avvio. Hanno fatto osservare inoltre che una società con importanti capacità inutilizzate nel 2011 e situate in uno Stato membro che non ha recepito la direttiva sulle energie rinnovabili (4) non avrebbe dovuto essere inserita nel campione. Si è inoltre aggiunto che, se queste società dovevano essere inserite nel campione, avrebbero dovuto adeguare i loro dati al fine di tener conto di queste circostanze eccezionali.
(25)
Si è considerato che il fatto che tali società abbiano avviato o ripreso le loro attività di recente non osta al loro inserimento nel campione. Tale inserimento non è contrario ai criteri di selezione di un campione definiti all’articolo 17 del regolamento di base. Per quanto riguarda l’adeguamento dei dati comunicati da queste società, le parti non hanno fornito alcun elemento particolare né elementi di prova a sostegno delle loro affermazioni, e neppure indicazioni sul modo in cui occorreva effettuare tale adeguamento.
(26)
Inoltre, l’inchiesta non ha consentito di identificare costi (come ad esempio gli ammortamenti accelerati) che dovrebbero essere adeguati al fine di correggere un’eventuale distorsione collegata all’avvio dell’attività. La domanda è stata pertanto respinta.
(27)
Alcune parti hanno inoltre contestato l’esclusione di una società che era stata provvisoriamente selezionata nel campione UE e che è situata in uno Stato membro caratterizzato da volumi importanti di consumo e di produzione di bioetanolo. Hanno sostenuto che la situazione economica di questa società era buona e hanno suggerito che questo era il motivo per cui era stata esclusa dal campione. Hanno inoltre sostenuto che la selezione del campione era stata falsata allo scopo di constatare un pregiudizio. Secondo queste parti, la Commissione avrebbe dovuto inviare mini questionari a tutti i produttori al fine di raccogliere i dati pertinenti per la costituzione del campione.
(28)
Per quanto riguarda l’invio di mini questionari, è opportuno ricordare che, prima di costituire il campione, la Commissione aveva chiesto informazioni a tutti i produttori dell’Unione notoriamente interessati, al fine di raccogliere i dati pertinenti per la selezione del campione. Come indicato al punto 5.2.1 dell’avviso di apertura, queste informazioni sono state disponibili a decorrere dalla data di apertura dell’inchiesta nel fascicolo consultabile dalle parti interessate e non rivelavano la situazione economica di coloro che hanno risposto. Di conseguenza, la Commissione disponeva di informazioni pertinenti sufficienti per selezionare un campione rappresentativo rispettando i criteri dell’articolo 17 del regolamento di base, ma non ha potuto effettuare una selezione delle società orientata sui risultati economici. Le obiezioni di cui sopra sono state pertanto respinte.
(29)
Si è infine sostenuto che il campione avrebbe dovuto comprendere società che producevano bioetanolo a partire da barbabietole da zucchero, considerando che la produzione effettuata a partire da questa materia prima può essere molto più redditizia della produzione, ad esempio, che utilizza il grano. Questo argomento non è stato sostenuto da elementi di prova, ma dalle informazioni disponibili risulta che il bioetanolo prodotto a partire da barbabietole da zucchero rappresenta solo una piccola parte della produzione totale dell’Unione, dell’ordine del 12 % nel 2011, e che due società inserite nel campione utilizzano in parte questa materia prima per produrre il bioetanolo. L’argomento è stato pertanto respinto.
(30)
Sulla base di quanto precede, si è ritenuto che il campione selezionato nel modo sopradescritto ai fini dell’analisi del pregiudizio fosse rappresentativo dell’industria dell’Unione.
1.2.3. Campionamento degli importatori indipendenti
(31)
In considerazione del numero potenzialmente elevato di importatori coinvolti nel procedimento, nell’avviso di apertura è stata prevista la possibilità di ricorrere al campionamento in conformità all’articolo 17 del regolamento di base.
(32)
Soltanto tre importatori hanno fornito le informazioni richieste e hanno accettato di essere inseriti nel campione entro la scadenza indicata nell’avviso di apertura. In considerazione del numero limitato di importatori che hanno collaborato, il campionamento non è stato ritenuto necessario.
1.2.4. Risposte al questionario e verifiche
(33)
La Commissione ha inviato questionari a tutte le parti notoriamente interessate. I questionari sono quindi stati inviati ai produttori/esportatori degli USA inclusi nel campione, ai produttori dell’Unione inclusi nel campione, ai tre importatori indipendenti dell’Unione che hanno collaborato e a tutti gli utilizzatori notoriamente interessati all’inchiesta.
(34)
Sono state ricevute risposte dai produttori/esportatori degli Stati Uniti inclusi nel campione, dai produttori dell’Unione inclusi nel campione, da due importatori indipendenti e da quattro utilizzatori.
(35)
La Commissione ha esaminato e verificato tutte le informazioni fornite dalle parti interessate e ritenute necessarie ai fini della determinazione definitiva del dumping, del pregiudizio derivante e dell’interesse dell’Unione.
(36)
Le visite di verifica sono state effettuate nei locali delle seguenti società:
Produttori/esportatori stabiliti negli Stati Uniti
-
Marquis Energy LLC, Hennepin, Illinois,
-
Patriot Renewable Fuels LLC, Annawan, Illinois,
-
Platinum Ethanol LLC, Arthur, Iowa,
-
Plymouth Energy Company LLC, Merrill, Iowa,
-
POET LLC, Wichita, Kansas and Sioux Falls, South Dakota,
Operatore commerciale indipendente stabilito negli Stati Uniti
-
Bio Urja Trading LLC, Houston, Texas,
Operatore commerciale collegato in Svizzera
-
Cargill International SA, Ginevra,
Produttori dell’Unione
-
Abengoa Energy Netherlands B.V., Rotterdam, Paesi Bassi,
-
BioWanze, S.A., Wanze, Belgio,
-
Crop Energies Bioethanol GmbH, Mannheim, Germania,
-
Ensus, Yarm, Regno Unito,
-
Lantmännen Energi/Agroetanol, Norrköping, Svezia,
-
Tereos BENP, Lillebonne, Francia,
Importatori indipendenti nell’Unione
-
Shell Trading Rotterdam B.V., Rotterdam, Paesi Bassi,
-
Greenergy Fuels Limited, Londra, Regno Unito,
Utilizzatori nell’Unione
-
Shell Nederland Verkoopmaatschappij B.V. Rotterdam, Paesi Bassi.
1.3. Periodo dell’inchiesta e periodo in esame
(37)
L’inchiesta relativa al dumping e al pregiudizio si è svolta tra il 1o ottobre 2010 e il 30 settembre 2011. L’esame delle tendenze utili per la valutazione del pregiudizio si è svolto tra il gennaio 2008 e la fine del PI («periodo in esame»).
2. PRODOTTO IN ESAME E PRODOTTO SIMILE
2.1. Prodotto in esame
(38)
Il prodotto in esame è il bioetanolo, talvolta denominato «etanolo combustibile», ossia alcool etilico derivato da prodotti agricoli (secondo l’elenco contenuto nell’allegato I del trattato sul funzionamento dell’Unione europea), denaturato o non denaturato, esclusi i prodotti con un tenore di acqua superiore allo 0,3 % (m/m) misurato secondo la norma EN 15376, nonché alcool etilico derivato da prodotti agricoli (secondo l’elenco contenuto nell’allegato I del trattato sul funzionamento dell’Unione europea) contenuto in miscele di benzina con un tenore di alcool etilico superiore al 10 % (v/v) originario degli USA, attualmente classificabile ai codici NC ex 2207 10 00, ex 2207 20 00, ex 2208 90 99, ex 2710 12 21, ex 2710 12 25, ex 2710 12 31, ex 2710 12 41, ex 2710 12 45, ex 2710 12 49, ex 2710 12 51, ex 2710 12 59, ex 2710 12 70, ex 2710 12 90, ex 3814 00 10, ex 3814 00 90, ex 3820 00 00 e ex 3824 90 97.
(39)
Il bioetanolo può essere prodotto da varie materie agricole, come canna da zucchero, barbabietola da zucchero, patate, manioca e mais. Negli USA vige la seguente distinzione a seconda del tipo di materia prima:
a)
il biocarburante convenzionale (prodotto soprattutto con mais e chiamato etanolo di mais) che viene definito un carburante rinnovabile derivato dall’amido di mais prodotto da impianti di cui è stata avviata la costruzione dopo la data di entrata in vigore dell’Energy Independence and Security Act nel dicembre 2007 (5) e che in futuro dovranno realizzare una riduzione del 20 % delle emissioni di gas serra («GHG») rispetto al ciclo di vita delle emissioni di riferimento GHG della benzina e del diesel;
b)
il biocarburante avanzato, definito un carburante rinnovabile diverso dall’etanolo derivato dall'amido di mais, viene prodotto da biomasse rinnovabili; il ciclo di vita delle sue emissioni GHG, secondo quanto disposto dall’ente amministratore della legge sulla politica energetica (Energy Policy Act - EPA) le rende inferiori almeno del 50 % alle emissioni GHG di riferimento. Il termine comprende anche i «biocarburanti cellulosici» come il bioetanolo e il «diesel basato sulla biomassa.» Il programma per i biocarburanti avanzati comprende il piano per i biocarburanti cellulosici, il diesel basato sulla biomassa e i biocarburanti avanzati non differenziati.
(40)
Più specificamente, il biocarburante cellulosico (6) viene definito un combustibile rinnovabile derivato da qualsiasi cellulosa, emicellulosa o lignina che deriva da biomasse rinnovabili; il ciclo di vita delle sue emissioni GHG, secondo quanto disposto dall’ente amministratore della legge sulla politica energetica («EPA»), le rende inferiori almeno del 60 % alle emissioni GHG di riferimento. Tra i biocarburanti cellulosici si annovera il bioetanolo. Esistono ricerche e progetti pilota ampiamente sostenuti dal governo federale statunitense per la produzione di biocarburanti avanzati e in particolare di bioetanolo cellulosico, prodotti soprattutto da scarti agricoli e forestali. Secondo i dati disponibili pubblicamente negli Stati Uniti e quanto dichiarato da alcuni funzionari di questo paese (7) la produzione di questo tipo di biocarburante, nel 2014, raggiungerà circa 4 miliardi di litri, per superare i 50 miliardi di litri entro il 2021. La produzione di bioetanolo cellulosico è stata trascurabile nel periodo dell’inchiesta.
(41)
Nel periodo dell’inchiesta il mais ha rappresentato la principale materia prima utilizzata negli USA, mentre la principale materia prima usata nell’Unione è il frumento.
(42)
L’inchiesta ha dimostrato che generalmente il bioetanolo viene venduto puro a operatori commerciali/soggetti che lo miscelano (8) con la benzina, soprattutto per produrre miscele ad alto tenore che vengono esportate o vendute nel mercato interno per l’ulteriore miscelazione e il consumo. La miscelazione non è un’attività molto complessa e può essere effettuata in serbatoi speciali aggiungendo le percentuali desiderate di bioetanolo e benzina.
(43)
Per identificare i vari tipi di bioetanolo e di miscele di bioetanolo utilizzate in tutto il mondo, le miscele di etanolo combustibile sono contrassegnate da numeri preceduti dalla lettera «E» che indicano la percentuale di etanolo combustibile contenuta nella miscela. Per esempio, l’E85 è composto da etanolo anidro all’85 % e benzina al 15 %. Le miscele a basso tenore di etanolo, dall’E5 all’E25, sono note anche come miscele benzina-alcole, benché a livello internazionale l’uso più comune del termine benzina-alcole si riferisca alla miscela E10. Le miscele E10 o inferiori venivano utilizzate in più di 20 paesi in tutto il mondo prima del 2011; in questo gli USA hanno svolto un ruolo leader, dal momento che quasi tutta la benzina venduta al dettaglio nel 2010 era miscelata con etanolo al 10 %.
(44)
L’inchiesta ha dimostrato che tutti i tipi di bioetanolo vengono considerati biocarburanti nell’ambito del vigente RFS1 (National Renewable Fuel Standard program -- Programma di standard nazionali per i carburanti rinnovabili) istituito nel quadro della legge del 2005 sulla politica energetica (Energy Policy Act), che ha modificato la legge sull’aria pulita (Clean Air Act) istituendo il primo standard nazionale per i carburanti rinnovabili. Il congresso statunitense ha attribuito all’agenzia per la protezione dell’ambiente (EPA) il mandato di coordinarsi con il ministero dell’energia, il ministero dell’agricoltura e le parti interessate per elaborare e attuare questo programma.
(45)
In seguito alla politica energetica adottata negli USA, dal 2005 questo paese è diventato il maggior produttore mondiale di bioetanolo e ha fornito il 57,5 % della produzione globale. Nel 2009, i requisiti stabiliti nel quadro dell’EPA hanno garantito una produzione di almeno 11 miliardi di galloni USA di carburanti rinnovabili, per rispettare in particolare gli obiettivi fissati dalla legge sull’Indipendenza e la sicurezza energetica (Energy Independence and Security Act) del 2007. L’ampia produzione ha consentito inoltre ai produttori degli Stati Uniti di divenire esportatori di bioetanolo in altri mercati, compresa l’Unione.
(46)
Sulla base di fonti ufficiali, informazioni di mercato e dati pubblici (9), tutti i tipi di bioetanolo e il bioetanolo contenuto nelle miscele, ossia le miscele di bioetanolo con benzina minerale, secondo quanto indicato al precedente considerando 43, che vengono prodotti e venduti negli USA ed esportati, sono ritenuti carburanti di bioetanolo e fanno parte di un pacchetto legislativo sull’efficienza energetica, l’energia rinnovabile e i carburanti alternativi negli USA.
(47)
A quanto risulta, tutti i tipi di bioetanolo e il bioetanolo contenuto nelle miscele oggetto della presente inchiesta possiedono caratteristiche fisiche, chimiche e tecniche di base identiche o molto simili e sono impiegati per gli stessi scopi, nonostante possibili differenze riguardanti le materie prime utilizzate nella produzione o il processo di produzione. Le possibili varianti del prodotto in esame non ne modificano la definizione di base, le caratteristiche o la percezione che ne hanno le varie parti.
(48)
Alcune delle parti hanno sostenuto che la definizione del prodotto in esame non era chiara, soprattutto perché non consentiva di distinguere il bioetanolo utilizzato come carburante da quello destinato ad altri usi. Secondo loro quindi l’inchiesta avrebbe dovuto trattare l’etanolo per tutti gli usi e quello proveniente da tutte le diverse fonti, tra cui l’etanolo sintetico, che è in concorrenza con il bioetanolo per usi industriali.
(49)
Un’altra parte ha dichiarato il contrario, ossia che l’inchiesta avrebbe dovuto trattare soltanto il bioetanolo utilizzato come carburante, escludendo il bioetanolo per usi industriali.
(50)
In tale contesto, si è osservato che il prodotto in esame deve essere definito soprattutto a seconda delle sue caratteristiche fisiche, tecniche e chimiche di base e non a seconda degli usi o delle applicazioni. Un prodotto per cui esistano applicazioni diverse può certamente avere caratteristiche di base uguali o simili indipendentemente dall’utilizzo successivo, e a certe condizioni potrebbe essere necessario approfondire l’analisi della definizione del prodotto e del suo campo di utilizzo alla luce della specificità dell’industria e del mercato.
(51)
Nel caso specifico è risultato evidente che l’avviso di apertura non intendeva includere l’etanolo sintetico nella definizione del prodotto. L’etanolo sintetico ha caratteristiche diverse dal bioetanolo e non corrisponde ai criteri citati per la definizione del prodotto in esame. Nessun produttore attivo soprattutto nella fabbricazione di tale prodotto ha preso parte all’inchiesta. Quindi, l’etanolo sintetico non può essere incluso nella definizione del prodotto in esame e rimane fuori dal campo dell’inchiesta. Contrariamente a quanto hanno suggerito alcune parti, questo chiarimento non comporta la modifica dell’ambito dell’inchiesta o della definizione del prodotto in esame e non ha alcuna incidenza sulla qualità dei dati utilizzati.
(52)
Il bioetanolo utilizzato come carburante e il bioetanolo destinato ad altre applicazioni possono presentare caratteristiche simili. Tuttavia, nel corso dell’inchiesta, il dumping è stato esaminato a livello degli operatori degli Stati Uniti che hanno prodotto o miscelato bioetanolo utilizzato come carburante, vale a dire bioetanolo destinato ad essere integrato in una miscela di carburante. L’inchiesta presso i produttori dell’Unione si è inoltre concentrata esclusivamente sul bioetanolo utilizzato come carburante. Di conseguenza, il bioetanolo destinato ad applicazioni diverse dal carburante non dovrebbe essere coperto dalla presente inchiesta.
(53)
Gli importatori che non utilizzeranno il bioetanolo importato dagli Stati Uniti come carburante hanno la possibilità di presentare una dichiarazione conformemente alle disposizioni relative alla destinazione particolare contenute negli articoli da 291 a 300 delle disposizioni d’applicazione del Codice delle dogane dell’Unione (10).
2.2. Prodotto simile
(54)
È emerso che il bioetanolo prodotto dall’industria dell’Unione e venduto nel mercato dell’Unione presenta caratteristiche fisiche, chimiche e tecniche di base simili a quelle del bioetanolo esportato dagli USA verso l’Unione.
(55)
Come risulta dal precedente considerando 39, il bioetanolo può essere prodotto da diverse materia prime. L’inchiesta tuttavia non ha mostrato che le materie prime utilizzate avrebbero causato differenze nel prodotto finale. È emerso che il prodotto in esame fabbricato negli USA, in particolare a partire dal mais, ed esportato nell’Unione è intercambiabile con quello fabbricato e venduto nell’Unione da produttori dell’Unione. Inoltre, non ci sono differenze significative negli usi e nella percezione degli operatori e degli utilizzatori nel mercato del bioetanolo.
(56)
È confermato pertanto che il bioetanolo prodotto e venduto nell’Unione e il prodotto in esame esportato dagli USA sono da considerare simili ai sensi dell’articolo 1, paragrafo 4, del regolamento di base.
(57)
Alcuni produttori americani inclusi nel campione hanno sostenuto che il bioetanolo prodotto e venduto sul mercato degli Stati Uniti non è simile al prodotto in esame, poiché non corrisponde strettamente alla definizione del prodotto che figura nell’avviso di apertura. Effettivamente, i tipi di bioetanolo venduti sul mercato degli Stati Uniti hanno un tenore di acqua superiore alla soglia dello 0,3 % e corrispondono alla norma americana (ASTM) piuttosto che alla norma EN 15376.
(58)
L’inchiesta ha tuttavia mostrato che il bioetanolo prodotto per essere venduto sul mercato degli Stati Uniti presenta essenzialmente le stesse caratteristiche fisiche, chimiche e tecniche di base del prodotto in esame. L’articolo 1, paragrafo 4, del regolamento di base stabilisce che il prodotto simile non deve necessariamente essere simile sotto tutti gli aspetti, ma può essere un prodotto che, pur non essendo simile sotto tutti gli aspetti, abbia caratteristiche molto somiglianti a quelle del prodotto considerato. È questo il caso del bioetanolo venduto sul mercato degli Stati Uniti e del bioetanolo esportato verso l’Unione. Esistono precedenti in cui i prodotti sono stati considerati come simili al prodotto in esame malgrado alcune differenze (11).
(59)
Si è quindi deciso di rivedere la conclusione provvisoria e di considerare che il bioetanolo corrispondente alla norma ASTM venduto sul mercato degli Stati Uniti e il prodotto in esame sono prodotti simili ai sensi dell’articolo 1, paragrafo 4, del regolamento di base.
3. DUMPING
3.1. Introduzione
(60)
Come chiarito nei precedenti considerando da 6 a 16, al fine di esaminare l’eventuale esistenza del dumping, l’inchiesta verte da un lato sui produttori di bioetanolo e, dall’altro, sugli operatori commerciali/miscelatori che esportavano il prodotto in esame nel mercato dell’Unione.
(61)
Conformemente all’articolo 9, paragrafo 5, del regolamento di base, il regolamento che impone i dazi indica i nomi dei fornitori oppure, qualora non sia possibile, il nome del paese fornitore interessato.
(62)
Alcuni produttori hanno affermato che era possibile identificare i loro prodotti e ricostruire il loro percorso quando erano venduti ad operatori degli Stati Uniti per l’esportazione, in particolare verso l’Unione. Essi hanno fatto riferimento alla procedura di certificazione prevista dalla direttiva sulle energie rinnovabili, ma non sono stati in grado di stabilire, in particolare, il collegamento tra le loro vendite sul mercato USA e le esportazioni verso l’UE realizzate da altri operatori. Come indicato ai considerando 12 e 63, questi produttori non erano neppure a conoscenza del livello dei prezzi all’esportazione vero l’Unione.
(63)
Nella fattispecie, si è constatato che la struttura dell’industria del bioetanolo e il modo in cui il prodotto in esame era fabbricato e venduto nel mercato degli Stati Uniti ed esportato nell’Unione rendevano impraticabile la determinazione di margini di dumping individuali per i produttori USA. Più specificamente, i produttori del campione USA non hanno esportato il prodotto in esame nell’Unione e gli operatori commerciali/miscelatori che sono stati sottoposti all’inchiesta si procuravano il bioetanolo presso vari produttori, lo miscelavano e lo vendevano, in particolare esportandolo nell’Unione; non è quindi possibile, contrariamente a quanto affermato dalle parti sopra citate, ricostituire individualmente il percorso di tutti gli acquisti e confrontare i valori normali con i prezzi all’esportazione corrispondenti e non è possibile identificare il produttore al momento dell’esportazione verso l’Unione. In altre parole, ogni carico destinato all’UE conteneva bioetanolo prodotto da diversi produttori USA e non unicamente da produttori inclusi nel campione USA. L’inchiesta ha inoltre mostrato che il livello di prezzo fatturato dai produttori inclusi nel campione USA ai loro clienti negli Stati Uniti non corrispondeva al prezzo pagato o da pagare per il prodotto in esame quando era esportato verso l’Unione.
(64)
Di conseguenza, si è ritenuto necessario stabilire un margine di dumping a livello nazionale.
3.2. Valore normale
(65)
Per determinare il valore normale in conformità all’articolo 2, paragrafo 2, del regolamento di base, la Commissione ha in primo luogo verificato se le vendite interne del prodotto in esame a clienti indipendenti effettuate dai due operatori commerciali/miscelatori che hanno collaborato costituivano volumi rappresentativi, vale a dire se il volume totale di queste vendite rappresentava almeno il 5 % del volume totale delle vendite all’esportazione verso l’Unione durante il periodo dell’inchiesta.
(66)
Considerando che le vendite del prodotto simile nel mercato interno sono state effettuate in quantità sufficienti, il valore normale è stato determinato sulla base del prezzo pagato o da pagare ai due operatori commerciali/miscelatori sopramenzionati, nel corso di operazioni commerciali normali, da clienti indipendenti negli Stati Uniti.
3.3. Prezzo all’esportazione
(67)
Gli operatori commerciali/miscelatori che hanno collaborato hanno fornito dati che hanno consentito di determinare un prezzo all’esportazione sulla base dei loro prezzi effettivamente pagati o da pagare, conformemente all’articolo 2, paragrafo 8, del regolamento di base. Nel caso delle operazioni vertenti su importazioni nell’Unione effettuate attraverso una società commerciale collegata, il prezzo all’esportazione è stato costruito sulla base del prezzo al quale il prodotto importato è stato rivenduto per la prima volta ad un acquirente indipendente nell’Unione, conformemente all’articolo 2, paragrafo 9, del regolamento di base.
(68)
Per quanto riguarda le vendite realizzate attraverso l’operatore commerciale collegato, stabilito in Svizzera, le spese di vendita, le spese amministrative e le altre spese generali non sono state detratte dal prezzo all’esportazione, poiché esse non sono state considerate come costi sostenuti tra l’importazione e la rivendita nell’Unione. L’inchiesta ha mostrato che l’attività principale dell’operatore commerciale collegato consisteva nel gestire la tesoreria per l’unità commerciale «zucchero», alla quale appartengono i biocarburanti, e nel garantire la copertura dei rischi inerenti alle attività agricole mediante la conclusione di contratti derivati, sia fuori mercato che sui mercati finanziari organizzati.
(69)
Alcuni produttori americani hanno sostenuto che le istituzioni seguivano la prassi costante di prendere come prezzo all’esportazione per il calcolo del dumping il prezzo di vendita fatturato dall’esportatore al primo cliente indipendente. In questo caso, tale prezzo sarebbe il prezzo di vendita praticato dai produttori degli Stati Uniti nei confronti degli operatori commerciali/miscelatori indipendenti del loro paese. Tuttavia, com’è stato chiarito ai precedenti considerando 62 e 63, nessun produttore americano di bioetanolo ha esportato il prodotto in esame nell’Unione, né era a conoscenza del prezzo delle esportazioni verso l’Unione. Di conseguenza, il loro prezzo interno non può essere utilizzato perché non si tratta del prezzo all’esportazione pagato o da pagare per il prodotto in esame nell’Unione. Questa argomentazione non può quindi essere accolta.
3.4. Confronto
(70)
Il confronto tra il valore normale medio ponderato e il prezzo all’esportazione medio ponderato per tipo di prodotto stabilito per gli operatori commerciali/miscelatori che hanno collaborato è stato effettuato a livello franco fabbrica, tenendo conto, conformemente all’articolo 2, paragrafo 10, del regolamento di base, delle differenze constatate nei fattori di cui è stata dimostrata l’influenza sui prezzi e sulla comparabilità dei prezzi. Uno degli operatori commerciali/miscelatori ha preteso che i dati relativi alle vendite sul mercato interno non erano rappresentativi. Considerando che gli operatori commerciali/miscelatori non hanno comunicato dati sull’insieme delle vendite interne, il calcolo è stato effettuato sulla base dei dati forniti nelle risposte al questionario e durante le visite in loco.
(71)
Uno degli operatori commerciali/miscelatori ha sostenuto che il calcolo delle vendite interne dovrebbe basarsi sui dati relativi al mercato a pronti del NYMEX. La Commissione ritiene che i dati verificati provenienti dai due operatori commerciali/miscelatori siano più affidabili.
(72)
A tale scopo, si è debitamente tenuto conto, sottoforma di adeguamenti, delle differenze nelle spese di trasporto, di assicurazione, di movimentazione, di carico e degli eventuali costi accessori.
(73)
Il prodotto in esame e il prodotto simile presentano la particolarità che gli operatori commerciali/miscelatori hanno ricevuto, durante il periodo dell’inchiesta, una sovvenzione principalmente sotto forma di crediti di accisa sulle loro vendite di miscele di bioetanolo. Il metodo utilizzato per stabilire il valore normale e il prezzo all’esportazione è un metodo che tiene conto pienamente dei prezzi di vendita effettivi, sia nel mercato interno che all’esportazione, degli operatori commerciali/miscelatori. Di conseguenza, un confronto tra le vendite realizzate dagli operatori commerciali/miscelatori nel mercato degli Stati Uniti e i prezzi praticati dagli operatori commerciali/miscelatori per le esportazioni nell’UE, al fine di calcolare il livello di dumping sul prodotto in esame, elimina gli effetti eventuali della sovvenzione sui prezzi, poiché tale sovvenzione influenza nella stessa misura le vendite interne e le vendite all’esportazione durante il periodo dell’inchiesta. Un operatore economico/miscelatore ha affermato di non aver ricevuto sovvenzioni per le sue vendite interne. Non ha tuttavia fornito prove a sostegno della sua affermazione che, d’altro canto, si concilia difficilmente con le informazioni comunicate dalle autorità USA in merito all’utilizzazione della sovvenzione.
3.5. Dumping
(74)
Come prevede l’articolo 2, paragrafo 11, del regolamento di base, il valore normale medio ponderato per tipo di prodotto è stato confrontato al prezzo all’esportazione medio ponderato del tipo corrispondente del prodotto in esame. Sulla base di tale confronto, si è constatato che gli operatori commerciali/miscelatori indipendenti avevano effettivamente adottato pratiche di dumping.
(75)
Il margine di dumping medio ponderato del 9,5 % è stato stabilito sulla base dei dati aggregati degli operatori commerciali/miscelatori che hanno collaborato e corrisponde al margine di dumping stabilito a livello nazionale per gli Stati Uniti.
(76)
Alcuni produttori americani inseriti nel campione hanno fatto sapere che in caso di istituzione di misure antidumping definitive, si aspettavano di ottenere l’aliquota del dazio individuale. Alla luce del contenuto dei considerando da 6 a 16 e del ragionamento esposto nei considerando da 60 a 64, tale richiesta non può essere accolta: l’inchiesta ha infatti confermato che per questi operatori, in particolare per il fatto che essi non hanno effettuato alcuna esportazione verso l’Unione durante il periodo dell’inchiesta, non era possibile ricostruire il percorso dei loro prodotti esportati verso l’Unione, né essi avevano in generale alcuna idea della data delle esportazioni o del prezzo pagato o da pagare dagli importatori dell’Unione. Di conseguenza, non era possibile stabilire per loro in modo affidabile un prezzo all’esportazione e un margine di dumping.
(77)
Alcuni produttori hanno chiesto ulteriori informazioni sul calcolo del dumping effettuato per quanto riguarda i due operatori commerciali/miscelatori che hanno collaborato. A tale proposito è opportuno considerare che, da un lato, le informazioni richieste contengono elementi che rientrano nel segreto commerciale e non possono quindi essere comunicate a parti diverse dalla parte interessata e, d’altro lato, che le istituzioni seguono la prassi costante di comunicare a tutte le parti il metodo generale seguito per determinare il dumping senza i dati individuali utilizzati nei calcoli. Tale metodo è stato descritto nel documento di informazione generale inviato a tutte le parti.
4. PREGIUDIZIO
4.1. Produzione dell’Unione e industria dell’Unione
(78)
La produzione dell’Unione è stata stabilita sulla base di una relazione sul mercato inviata dal denunciante durante l’inchiesta. La produzione totale dell’Unione per il prodotto simile, così come indicata nella relazione, è stata confrontata con le informazioni fornite da 17 produttori dell’Unione che hanno collaborato. È stata constatata una piccola differenza di circa il 5 % tra i due gruppi di dati. Ciò si spiega con il fatto che diversi produttori dell’Unione di dimensioni relativamente piccole e che non hanno collaborato non hanno comunicato informazioni sulla produzione. Su questa base, la produzione totale dell’Unione è stata stimata a 3,42 milioni di tonnellate durante il periodo dell’inchiesta. I produttori dell’Unione che rappresentano la produzione totale dell’Unione costituiscono l’industria dell’Unione ai sensi dell’articolo 4, paragrafo 1, e dell’articolo 5, paragrafo 4, del regolamento di base e saranno pertanto d’ora in poi denominati «industria dell’Unione».
4.2. Consumo dell’Unione
(79)
Il consumo dell’Unione è stato stabilito sulla base della produzione totale dell’Unione, alla quale è stato aggiunto il volume delle importazioni originarie dei paesi terzi, determinato sulla base delle migliori statistiche disponibili, da cui sono stati detratti la variazione degli stock e le esportazioni dell’industria dell’Unione, secondo le cifre comunicate da quest’ultima. Alcune parti hanno sostenuto che le statistiche utilizzate per stabilire il consumo non erano complete poiché non sono state prese in considerazione grandi importazioni di bioetanolo provenienti da altri paesi terzi, in particolare durante il periodo dell’inchiesta. Hanno inoltre sostenuto che il volume delle importazioni provenienti dagli Stati Uniti era stato sovrastimato dalla Commissione e che le cifre relative al consumo e alla quota di mercato non erano pertanto affidabili.
(80)
Questi argomenti sono stati analizzati e confrontati con le informazioni disponibili. Per quanto riguarda le importazioni originarie di altri paesi, le parti non hanno fornito alcun elemento di prova concernente i volumi delle importazioni del prodotto in esame. Malgrado ciò, le importazioni originarie di altri paesi sono state prese in considerazione nella stima delle importazioni. D’altro canto, dal momento che è stato evidenziato un errore materiale della stima del volume importazioni provenienti dagli Stati Uniti durante il periodo dell’inchiesta, tale volume è stato rivalutato e se necessario adeguato. Ciò non ha tuttavia alcun impatto sulle conclusioni delle valutazioni del pregiudizio e del nesso di causalità.
(81)
Per quanto riguarda le importazioni del prodotto in esame, è opportuno sottolineare che non vi è un codice specifico nella nomenclatura combinata per tale prodotto. Inoltre, i codici della nomenclatura combinata sotto i quali il prodotto in esame può essere dichiarato alle autorità doganali comprendono altri prodotti, oltre al prodotto in esame.
(82)
Per quanto riguarda le importazioni di miscele di bioetanolo, le risposte (verificate) al questionario fornite dagli importatori indipendenti hanno evidenziato che la maggior parte delle importazioni è stata dichiarata in dogana sotto il codice TARIC 3824909799. Il volume delle importazioni non può tuttavia essere ottenuto direttamente da Eurostat poiché questo codice TARIC comprende, oltre al prodotto in esame, diversi prodotti chimici.
(83)
Per quanto riguarda le importazioni dichiarate sotto i codici 2207 10 00 e 2207 20 00 della nomenclatura combinata, non è stato possibile stabilire una distinzione tra il prodotto in esame e altri prodotti non coperti dall’inchiesta, in mancanza di informazioni sufficienti sul prodotto importato.
(84)
Di conseguenza, in mancanza di informazioni complete in Eurostat sulle importazioni, si è deciso di utilizzare anche altre fonti di informazioni ai fini della determinazione delle importazioni del prodotto in esame nel mercato dell’Unione.
(85)
Si è ritenuto che la base più affidabile per ottenere la migliore stima delle importazioni del prodotto in esame originario degli USA fossero le statistiche fornite dalla International Trade Commission (ITC) di questo paese. I volumi delle esportazioni dichiarate corrispondono ai codici della tariffa doganale americana 22071060 e 22072000.
(86)
È stato adottato un approccio ragionevole per stimare tali importazioni e tutte le quantità dichiarate dalla International Trade Commission sono state prese in considerazione per la determinazione delle esportazioni americane nel mercato dell’Unione.
(87)
La stima delle importazioni nell’Unione originarie del Brasile si è basata sulle fonti di informazione seguenti: le relazioni pubblicate dalla Renewable Fuels Agency del Regno Unito (agenzia competente in materia di carburanti rinnovabili) per le importazioni nel Regno Unito e i dati estratti dalla base di dati doganali particolareggiati sulle importazioni forniti dai Paesi Bassi, dalla Svezia, dalla Finlandia e da Eurostat. Per i Paesi Bassi, la Svezia e la Finlandia, il volume delle importazioni è stato stimato sulla base dei nomi degli importatori e degli esportatori e della descrizione del prodotto, quando questi elementi erano disponibili. È stato adottato un atteggiamento prudenziale nella stima di queste importazioni. Tutte le quantità dichiarate sono state prese in considerazione per il calcolo delle importazioni.
(88)
Infine, si è utilizzato anche Eurostat per stimare le importazioni residuali nell’Unione per gli Stati membri diversi da quelli menzionati al precedente considerando 87. È stato effettuato un adeguamento dei volumi d’importazione in funzione della percentuale di bioetanolo utilizzata come carburante nell’Unione. La fonte di questo adeguamento può essere reperita nella denuncia. La percentuale in questione è stata ottenuta a partire dal bilancio dell’alcool etilico pubblicato ogni anno dalla Commissione europea (12). La percentuale di bioetanolo utilizzata come carburante nell’Unione era del 54 % nel 2008, del 66 % nel 2009 e del 68 % nel 2010. La percentuale del 2010 è stata utilizzata al fine di stimare le importazioni corrispondenti effettuate durante il periodo dell’inchiesta.
(89)
Per la stima delle importazioni di altra origine, le fonti di informazione utilizzate sono state Eurostat e i dati estratti dalla base di dati doganali particolareggiati sulle importazioni forniti dai Paesi Bassi, dalla Svezia e dalla Finlandia. È stata utilizzata la stessa metodologia per determinare le importazioni brasiliane.
(90)
Per quanto riguarda il calcolo del prezzo unitario medio CIF per le importazioni provenienti dagli USA e dal Brasile, la fonte delle informazioni sono i dati estratti dalla base di dati doganali particolareggiati sulle importazioni forniti dai Paesi Bassi, dalla Svezia e dalla Finlandia. Per gli Stati Uniti, sono stati utilizzati anche i dati ricavati dalle risposte (verificate) al questionario e inviate dagli importatori indipendenti. Per quanto riguarda gli Stati Uniti, i prezzi medi CIF per il 2008 e il 2009 sono stati stimati sulla base del prezzo medio comunicato dalla ITC americana per gli anni in questione, espresso in rapporto al prezzo unitario medio CIF ottenuto per il 2010.
(91)
La variazione degli stock è stata stabilita sulla base delle informazioni sull’industria dell’Unione fornite dal denunciante.
(92)
Su questa base, il consumo dell’Unione ha avuto la seguente evoluzione:
2008
2009
2010
Periodo d’inchiesta
Produzione totale dell’Unione (in tonnellate) (A)
2 153 118
2 797 948
3 274 665
3 389 503
Totale delle importazioni provenienti da paesi terzi, compreso il paese in esame (in tonnellate) (B)
1 252 705
1 130 703
859 605
1 031 226
Totale delle esportazioni dell’industria dell’Unione verso paesi terzi (in tonnellate) (C)
26 263
41 023
53 085
59 633
Variazione degli stock (13) (in tonnellate) (C)
0
4 730
-8 415
-5 458
Consumo dell’Unione (in tonnellate)
3 379 559
3 882 897
4 089 600
4 366 554
Indice: 2008 = 100
100
115
121
129
Fonti:
(A) relazione sul mercato; (B) Eurostat, International Trade Commission degli Stati Uniti, Renewable Fuels Agency del Regno Unito e base di dati doganali sulle importazioni dei Paesi Bassi, della Svezia e della Finlandia; (C) denuncia, risposte al questionario dei produttori dell’Unione inclusi nel campione, informazioni sull’industria dell’Unione fornite nella denuncia.
(93)
Nel corso del periodo considerato, il consumo dell’Unione è sensibilmente aumentato, (+ 29 %). Questo aumento è stato stimolato dall’attuazione, negli Stati membri, della direttiva sulle energie rinnovabili che ha stabilito obiettivi di crescita per quanto riguarda l’utilizzazione di energie rinnovabili.
4.3. Importazioni nell’Unione provenienti dal paese in esame
4.3.1. Volume, quota di mercato e prezzo delle importazioni provenienti dal paese in esame
(94)
In termini di volume, di quote di mercato e di prezzo, le importazioni nell’Unione provenienti dagli Stati Uniti hanno avuto la seguente evoluzione nel corso del periodo considerato:
2008
2009
2010
Periodo d’inchiesta
Volume delle importazioni provenienti dagli USA (in tonnellate) (A)
63 406
53 332
348 868
686 185
Indice: 2008 = 100
100
84
550
1 082
Quota di mercato (%)
1,9
1,4
8,5
15,7
Indice: 2008 = 100
100
73
454
837
Prezzo medio in EUR/tonnellate (B)
590,6
552,5
542,5
626,7
Indice: 2008 = 100
100
94
92
106
Fonti:
(A) volume delle esportazioni dichiarato dalla International Trade Commission degli Stati Uniti; (B) base di dati doganali sulle importazioni dei Paesi Bassi, della Svezia e della Finlandia, risposta al questionario (verificata) di un importatore indipendente.
(95)
Le importazioni provenienti dagli USA sono notevolmente aumentate in volume, passando da 63 406 tonnellate a 686 185 tonnellate durante il periodo considerato. Inoltre, la quota di mercato detenuta dagli esportatori americani nell’Unione è sensibilmente aumentata, passando dall’1,9 % al 15,7 % in questo periodo.
(96)
Anche se i prezzi medi delle esportazioni provenienti dagli Stati Uniti sono aumentati del 6 % durante il periodo considerato, i prezzi praticati dagli esportatori americani sono stati sistematicamente inferiori alla media dei prezzi dei produttori dell’Unione, come chiarito al successivo considerando 117. Questa sistematica sottoquotazione dei prezzi praticata dagli esportatori americani spiega la forte progressione della loro quota di mercato nel corso del periodo considerato.
4.3.2. Sottoquotazione dei prezzi delle importazioni provenienti dal paese in esame
(97)
Ai fini della valutazione della sottoquotazione dei prezzi nel periodo dell’inchiesta, i prezzi di vendita medi ponderati per tipo di prodotto fatturati dai produttori dell’Unione inclusi nel campione a clienti indipendenti nel mercato dell’Unione, adeguati a livello franco fabbrica, sono stati confrontati ai prezzi medi ponderati corrispondenti per tipo di prodotto fatturati dagli esportatori americani al primo cliente indipendente nel mercato dell’Unione, stabiliti su una base CIF. Al fine di permettere un confronto di prezzi equo, sono stati applicati ai prezzi americani gli adeguamenti appropriati per tener conto dei dazi doganali esistenti e dei costi successivi all’importazione.
(98)
I risultati di questo confronto, espressi in percentuale dei prezzi di vendita dei produttori dell’Unione inclusi nel campione, evidenziano una sottoquotazione di prezzi costante dell’ordine del 5,6 % in media. Questa sottoquotazione dei prezzi indica la pressione sui prezzi esercitata dalle importazioni provenienti dal paese in esame nel mercato dell’Unione, in particolare durante il periodo dell’inchiesta.
4.4. Situazione economica dell’industria dell’Unione
4.4.1. Note preliminari
(99)
Conformemente all’articolo 3, paragrafo 5, del regolamento di base, l’esame dell’impatto delle importazioni oggetto di dumping sull’industria dell’Unione ha comportato una valutazione di tutti gli indicatori economici che consentono di valutare la situazione di questa industria durante il periodo considerato.
(100)
L’analisi del pregiudizio per quanto riguarda gli indicatori macroeconomici, come la produzione, le capacità di produzione e la loro utilizzazione, il volume delle vendite, la quota di mercato, la crescita, gli stock, l’occupazione, la produttività e la portata del margine di dumping, si basa sui dati concernenti l’industria dell’Unione nel suo insieme forniti da ePURE.
(101)
L’analisi del pregiudizio per quanto riguarda gli indicatori microeconomici, come i prezzi, la redditività, il flusso di liquidità, gli investimenti, il rendimento degli investimenti, la capacità di mobilitare capitale, i salari e gli stock, è stata fatta sulla base dei dati forniti dai produttori dell’Unione inclusi nel campione nelle loro risposte (verificate) al questionario.
(102)
L’industria del bioetanolo è ancora in fase di avvio nell’Unione. Le società hanno recentemente investito in nuovi impianti di produzione o hanno ampliato le capacità esistenti al fine di rispondere alla domanda crescente dell’Unione. Il fatto che nuovi produttori abbiano avviato la loro produzione durante il periodo considerato ha generato un’evoluzione positiva di indicatori come la produzione, le capacità di produzione, il volume delle vendite e l’occupazione.
(103)
L’inchiesta ha inoltre mostrato che questo tipo di industria ha bisogno di un certo tempo, dai due ai tre anni a partire dalla data di avvio, per raggiungere un livello normale di produzione.
4.4.2. Produzione, capacità di produzione e utilizzazione delle capacità
2008
2009
2010
Periodo d’inchiesta
Volume di produzione (in tonnellate)
2 153 118
2 797 948
3 274 665
3 389 503
Indice: 2008 = 100
100
130
152
157
Capacità di produzione (in tonnellate)
3 443 766
3 992 640
4 670 076
4 734 915
Indice: 2008 = 100
100
116
136
137
Utilizzazione delle capacità (%)
63
70
70
72
Indice: 2008 = 100
100
112
112
114
Fonte:
dati sull’industria dell’Unione forniti dal denunciante.
(104)
L’adozione della direttiva sulle energie rinnovabili è stata seguita da un aumento sensibile della produzione dell’Unione (circa + 57 %) nel corso del periodo considerato. Dal 2008 al 2010, la produzione dell’Unione è progredita del 36 %, ma in seguito la crescita è diminuita in modo significativo ed è stata solo del 3,5 % durante il periodo dell’inchiesta rispetto al 2010.
(105)
Le capacità di produzione sono aumentate del 37 % durante il periodo considerato e hanno seguito la stessa tendenza della produzione.
(106)
L’utilizzazione delle capacità è aumentata del 14 % durante il periodo considerato e questo aumento si è verificato all’inizio dello stesso periodo. Considerando che alcuni produttori dell’Unione erano in fase di avvio nel 2009, ci si aspettava che l’utilizzazione delle capacità continuasse a progredire, poiché occorrono normalmente dai due ai tre anni a partire dalla data di avvio per raggiungere un livello normale di produzione, come è stato spiegato nel precedente considerando 103. Ciò non si è tuttavia verificato.
(107)
L’inchiesta ha pertanto confermato che varie imprese dell’UE hanno iniziato le loro attività all’inizio o durante il periodo considerato a seguito della prevista pubblicazione della direttiva sulle energie rinnovabili, per cui si è constatata un’evoluzione favorevole, in particolare per gli indicatori di pregiudizio, soprattutto sino al 2010. Ma la situazione sul mercato dell’Unione è cambiata quando le importazioni oggetto di dumping provenienti dagli Stati Uniti sono considerevolmente aumentate nel 2010 e la crescita prevista dell’attività durante il periodo dell’inchiesta non si è concretizzata.
4.4.3. Volume delle vendite e quota di mercato
2008
2009
2010
Periodo d’inchiesta
Volume delle vendite (in tonnellate)
2 035 367
2 650 526
3 117 410
3 229 326
Indice: 2008 = 100
100
130
152
159
Quota di mercato (%)
60,2
68,3
76,2
74,0
Indice: 2008 = 100
100
113
126
122
Fonte:
dati sull’industria dell’Unione forniti dal denunciante.
(108)
Il volume delle vendite dell’industria dell’Unione è aumentato del 59 % e la quota di mercato è aumentata di 13,8 punti percentuali durante il periodo considerato. Il volume delle vendite è aumentato costantemente tra il 2008 e il 2010, ma tra il 2010 e il periodo dell’inchiesta è progredito meno del consumo, che è aumentato in questo periodo del 6,8 %.
(109)
Inoltre, la quota di mercato dell’industria dell’Unione è aumentata sino al 2010 e poi è diminuita durante il periodo dell’inchiesta. Tra il 2010 e il periodo dell’inchiesta, l’industria dell’Unione ha perduto 2,2 punti percentuali, mentre le importazioni provenienti dagli Stati Uniti hanno raddoppiato la loro quota di mercato, guadagnando 7,2 punti percentuali.
4.4.4. Crescita
(110)
Il consumo dell’Unione è notevolmente aumentato (+ 29,2 %) durante il periodo considerato. Anche se il volume delle vendite e la quota di mercato sono a loro volta aumentati durante questo periodo, l’industria dell’Unione non ha tratto pieno vantaggio da questa crescita del consumo, in particolare a partire dal 2010. Dal 2010 e sino al periodo dell’inchiesta, la crescita del volume delle vendite dell’industria dell’Unione è rallentata e la sua quota di mercato è diminuita rispetto agli anni precedenti.
(111)
Varie parti hanno sostenuto che il profilo di crescita di alcuni indicatori durante il periodo considerato non rifletteva la situazione di un’industria che ha subito un pregiudizio. Tuttavia, come chiarito in precedenza, l’inchiesta ha rivelato che il rallentamento della crescita dell’industria dell’Unione nel 2010 e durante il periodo dell’inchiesta ha coinciso con il rapido aumento delle importazioni a basso prezzo oggetto di dumping provenienti dagli USA.
4.4.5. Occupazione e produttività
2008
2009
2010
Periodo d’inchiesta
Numero di lavoratori
2 331
2 419
2 523
2 552
Indice: 2008 = 100
100
104
108
109
Produttività
(unità/lavoratore)
924
1 157
1 298
1 328
Indice: 2008 = 100
100
125
141
144
Fonte:
dati sull’industria dell’Unione forniti dal denunciante.
(112)
L’occupazione è aumentata del 9 % nel periodo considerato. Più specificamente, è aumentata dell’8 % dal 2008 al 2010 ma solo dell’1 % durante il periodo dell’inchiesta. Questa evoluzione riflette quella delle capacità e della produzione nell’Unione.
(113)
La produttività della manodopera dell’industria dell’Unione è stata misurata come la produzione per persona occupata in un anno. Essa è aumentata in modo significativo nel corso del periodo considerato (+ 44 %), riflettendo in tal modo l’effetto di apprendimento e dell’aumento di efficacia durante e dopo la fase di avvio.
4.4.6. Entità del margine di dumping reale
(114)
Tenuto conto del volume, della quota di mercato e dei prezzi delle importazioni oggetto di dumping provenienti dal paese in esame, l’impatto dei margini di dumping stabiliti durante il periodo dell’inchiesta sull’industria dell’Unione non può essere considerato trascurabile.
4.4.7. Recupero dagli effetti di dumping precedenti
(115)
Questa questione non è pertinente nella fattispecie, in mancanza di effetti di precedenti pratiche di dumping.
4.4.8. Prezzi unitari medi dell’industria dell’Unione
2008
2009
2010
Periodo d’inchiesta
Prezzi unitari (EUR)
702,59
634,88
657,41
768,59
Indice: 2008 = 100
100
90
94
109
Fonte:
risposte al questionario fornite dai produttori dell’Unione inclusi nel campione.
(116)
I prezzi dell’industria dell’Unione sono globalmente aumentati del 9 % durante il periodo considerato. Sono diminuiti nel 2009 rispetto al 2008, ma sono poi progressivamente aumentati sino alla fine del periodo dell’inchiesta. L’inchiesta ha tuttavia mostrato che gli aumenti dei prezzi non sono stati tali da consentire all’industria dell’Unione di coprire i suoi costi. Lo scarto tra i prezzi di vendita e i costi è continuato ad aumentare, in particolare durante il periodo dell’inchiesta. Questa situazione coincide con la maggiore presenza sul mercato dell’Unione di importazioni a basso prezzo oggetto di dumping provenienti dagli Stati Uniti.
(117)
L’inchiesta ha mostrato che i prezzi dell’industria dell’Unione sono rimasti superiori (sino a + 23 %) a quelli delle importazioni oggetto di dumping provenienti dagli USA nel corso del periodo considerato.
4.4.9. Redditività, flusso di liquidità, investimenti, rendimento degli investimenti e capacità di mobilitare capitali
2008
2009
2010
Periodo d’inchiesta
Utile netto al lordo delle imposte (EUR)
-33 305 225
1 343 823
-33 932 738
-82 070 168
Indice: 2008 = - 100
- 100
4
- 102
- 246
Redditività delle vendite dell’Unione (% vendite nette)
-11,65
0,33
-5,72
-9,74
Indice: 2008 = - 100
- 100
3
-49
-84
Flusso di liquidità (EUR)
-2 528 061
34 783 260
48 733 697
36 832 646
Indice: 2008 = - 100
- 100
1 376
1 928
1 457
Flusso di liquidità in % delle vendite dell’Unione a parti non collegate
-0,9
8,7
8,2
4,4
Indice: 2008 = - 100
- 100
980
930
494
Investimenti (EUR)
330 441 830
86 279 988
38 710 739
23 018 175
Indice: 2008 = 100
100
26
12
7
Rendimento degli investimenti (%)
-10
2
-88
- 357
Indice: 2008 = - 100
- 100
15
- 870
-3 538
Fonte:
risposte al questionario fornite dai produttori dell’Unione inclusi nel campione.
(118)
La redditività dell’industria dell’Unione è stata stabilita sia in importi assoluti (utile netto al lordo delle imposte) sia esprimendo l’utile o la perdita netti al lordo delle imposte come percentuale del fatturato generato dalle vendite del prodotto simile. La redditività dell’industria dell’Unione è stata negativa durante il periodo considerato, tranne che nel 2009, anno in cui le imprese del campione hanno raggiunto una situazione di equilibrio.
(119)
Il rendimento degli investimenti ha seguito una tendenza analoga, rimanendo molto al di sotto dei rendimenti necessari per consentire all’industria dell’Unione di sopravvivere.
(120)
I flussi di liquidità sono stati negativi nel 2008, prima di vedere un miglioramento nel 2009 e nel 2010. Nel corso del periodo dell’inchiesta, tuttavia, i flussi di liquidità hanno iniziato a diminuire di nuovo, circostanza che riflette un deterioramento della capacità dell’industria dell’Unione di autofinanziare le sue attività.
(121)
L’evoluzione della redditività, dei flussi di liquidità e del rendimento degli investimenti durante il periodo considerato ha limitato la capacità dell’industria dell’Unione di investire nelle sue attività ed ha nuociuto al suo sviluppo, come dimostra chiaramente la riduzione del 93 % degli investimenti nel corso di questo periodo.
4.4.10. Salari
2008
2009
2010
Periodo d’inchiesta
Salari (EUR)
45 066 253
57 253 228
68 711 959
76 030 008
Costo medio della manodopera per lavoratore (EUR)
75 691
81 233
88 638
99 646
Indice: 2008 = 100
100
107
117
132
Fonte:
risposte al questionario fornite dai produttori dell’Unione inclusi nel campione.
(122)
I salari sono aumentati del 32 % nel corso del periodo considerato, e ciò riflette gli aumenti di produttività realizzati dai lavoratori.
4.4.11. Stock
2008
2009
2010
Periodo d’inchiesta
Stock di chiusura (in tonnellate)
34 585
24 022
38 649
31 408
Indice: 2008 = 100
100
69
112
91
Stock rispetto alla produzione (%)
8,3
3,5
3,8
2,5
Fonte:
risposte al questionario fornite dai produttori dell’Unione inclusi nel campione.
(123)
I livelli di stock sono leggermente diminuiti durante il periodo considerato.
4.5. Conclusioni relative al pregiudizio
(124)
L’inchiesta ha evidenziato che l’aumento delle importazioni a basso prezzo oggetto di dumping sul mercato dell’Unione ha avuto luogo nel 2010, in particolare durante il periodo dell’inchiesta. Durante tale periodo, alcuni indicatori di pregiudizio relativi alla situazione economica dell’industria dell’Unione sono migliorati, ma questo aumento non era in linea con l’aumento del consumo nel periodo considerato e, pertanto, i miglioramenti non sono stati sufficienti a consentire all’industria dell’Unione di sviluppare le sue attività.
(125)
Com’è normale in un’attività nuova e in espansione, taluni indicatori, come il volume delle vendite, la produzione e l’utilizzazione delle capacità hanno avuto un’evoluzione positiva durante il periodo considerato. Ciò si spiega con il fatto che nuovi produttori dell’Unione sono entrati nel mercato in questo periodo. Tuttavia, l’inchiesta ha mostrato che la situazione nel mercato dell’Unione, a partire dal 2010, vale a dire a partire dal massiccio arrivo di importazioni a basso prezzo, non ha consentito ai produttori dell’Unione di raggiungere un livello di attività e di prezzi sufficiente a sviluppare e mantenere gli importanti investimenti realizzati nel corso del periodo considerato.
(126)
Si è constatato che le importazioni a basso prezzo sono state effettuate a prezzi costantemente inferiori a quelli dell’industria dell’Unione. Il livello dei prezzi non ha consentito a questa industria di coprire i suoi costi e di realizzare i benefici e i flussi di tesoreria necessari allo sviluppo delle sue attività.
(127)
In effetti, gli indicatori di pregiudizio collegati ai risultati finanziari dell’industria dell’Unione, come la redditività, i flussi di liquidità e il rendimento degli investimenti, si sono deteriorati o sono rimasti nettamente al di sotto della norma, e ciò ha gravemente limitato la capacità dell’industria dell’Unione di mobilitare capitali e di continuare a investire nelle sue attività.
(128)
Alla luce di quanto precede, si è considerato che, durante il periodo dell’inchiesta, l’industria dell’Unione ha subito un pregiudizio importante ai sensi dell’articolo 3, paragrafo 5, del regolamento di base.
5. NESSO DI CAUSALITÀ
5.1. Introduzione
(129)
Conformemente all’articolo 3, paragrafi 5 e 6, del regolamento antidumping di base, si è esaminato se le importazioni oggetto di dumping del prodotto in esame originario del paese interessato hanno causato un pregiudizio all’industria dell’Unione. I fattori noti, diversi dalle importazioni oggetto di dumping, che nello stesso momento avrebbero potuto causare un pregiudizio all’industria dell’Unione, sono stati a loro volta esaminati in modo che l’eventuale pregiudizio causato da questi altri fattori non fosse attributo alle importazioni oggetto di dumping.
5.2. Effetto delle importazioni oggetto di dumping
(130)
Come ricordato in precedenza, il consumo dell’Unione è aumentato in modo significativo durante il periodo considerato, vale a dire del 29,2 %. Tuttavia, le importazioni oggetto di dumping provenienti dal paese interessato sono notevolmente aumentate in volume, e la loro quota di mercato nell’Unione è passata dall’1,9 % all’inizio del periodo considerato al 15,7 % nel corso del periodo dell’inchiesta. Ciò ha posto chiaramente l’industria dell’Unione sotto pressione, particolarmente a partire dal 2010 sino alla fine nel periodo dell’inchiesta, quando queste importazioni sono più che raddoppiate. A partire dal 2010, e in particolare durante il periodo dell’inchiesta, importanti volumi di importazioni a basso prezzo provenienti dagli USA erano presenti nel mercato dell’Unione e sottoquotavano i prezzi dell’industria dell’Unione. Tale situazione non ha consentito all’industria di svilupparsi come previsto durante il periodo dell’inchiesta.
(131)
Alcune parti hanno sostenuto che la situazione dell’industria dell’Unione sia migliorata precisamente tra il 2010 e il periodo dell’inchiesta, vale a dire parallelamente al raddoppio delle importazioni provenienti dagli USA. Come è stato spiegato nei considerando 102 e 107, il fatto che numerosi produttori dell’Unione hanno cominciato ad entrare nel mercato durante il periodo considerato ha generato un’evoluzione positiva di alcuni fattori di pregiudizio, come il volume di produzione e di vendite. Tuttavia, rispetto al 2010, l’industria dell’Unione ha perduto quote di mercato nel corso del periodo dell’inchiesta mentre, nello stesso periodo, il mercato dell’Unione ha visto un forte aumento delle importazioni oggetto di dumping provenienti dagli USA. L’esistenza di una sottoquotazione dei prezzi e di una pressione sui prezzi ha portato al deterioramento della situazione finanziaria generale, e in particolare della redditività, dell’industria dell’Unione.
(132)
Le importazioni a basso prezzo hanno pertanto ampiamente contribuito al pregiudizio notevole subito dall’industria dell’Unione durante il periodo dell’inchiesta.
5.3. Effetto di altri fattori
(133)
I fattori noti seguenti, diversi dalle importazioni oggetto di dumping, suscettibili di aver causato un pregiudizio all’industria dell’Unione, sono stati esaminati affinché il pregiudizio che essi avrebbero potuto causare non fosse imputato alle importazioni oggetto di dumping: le importazioni originarie di altri paesi, i risultati all’esportazione dell’industria dell’Unione, gli effetti della crisi economica nonché altri fattori come le fluttuazioni dei prezzi delle materie prime, l’evoluzione della domanda e i presunti problemi interni delle imprese che costituiscono l’industria dell’Unione.
5.3.1. Importazioni provenienti da altri paesi (Brasile)
(134)
Secondo le informazioni disponibili, ad eccezione del Brasile, non vi erano altri paesi che esportavano il prodotto in esame verso l’Unione in quantità significative nel corso del periodo considerato. I prezzi delle importazioni provenienti dal Brasile sono rimasti nettamente inferiori a quelli dei produttori dell’Unione. Tuttavia, le importazioni provenienti dal Brasile hanno mostrato una chiara tendenza alla diminuzione, in volume (- 81 %) e in quota di mercato (- 25,8 %), durante il periodo considerato. Di conseguenza, dato che questi volumi d’importazione sono tornati ad un livello così basso durante il periodo dell’inchiesta, non si può ritenere che essi abbiano interrotto il nesso di causalità tra le importazioni a basso prezzo provenienti dagli USA e il pregiudizio subito dell’industria dell’Unione durante lo stesso periodo.
2008
2009
2010
Periodo d’inchiesta
Volume delle importazioni provenienti dal Brasile (in tonnellate)
1 022 980
884 020
396 249
195 342
Indice: 2008 = 100
100
86
39
19
Quota di mercato delle importazioni provenienti dal Brasile (%)
30,3
22,8
9,7
4,5
Prezzo unitario medio CIF delle importazioni
(EUR/tonnellata)
560,8
496,2
580,8
622,4
Indice: 2008 = 100
100
88
104
111
Fonti:
Eurostat, Renewable Fuels Agency del Regno Unito, dati estratti dalla base di dati doganali sulle importazioni forniti dai Paesi Bassi, dalla Svezia, dalla Finlandia e dal denunciante.
(135)
Alcune parti hanno sostenuto che le importazioni provenienti dal Brasile sono rimaste superiori al livello de minimis durante tutto il periodo considerato e che sono state vendute a prezzi di dumping sul mercato dell’Unione. Hanno inoltre affermato che le importazioni provenienti dagli USA non hanno fatto altro che colmare la quota di mercato liberata dalle importazioni provenienti dal Brasile e che le importazioni provenienti dagli Stati Uniti non potevano pertanto essere considerate come la causa del grave pregiudizio subito dell’industria dell’Unione.
(136)
Come spiegato in precedenza, le importazioni provenienti dal Brasile sono notevolmente diminuite nel corso del periodo considerato. La loro quota di mercato è passata dal 30,3 % al 4,5 % in un momento in cui il consumo è aumentato in modo significativo. Tenuto conto del livello di prezzo praticato dagli esportatori brasiliani nel mercato dell’Unione, non si può escludere che la presenza di bioetanolo brasiliano abbia contribuito in qualche misura al pregiudizio subito dall’industria dell’Unione. Si è ritenuto tuttavia che tali importazioni si sono talmente ridotte durante il periodo dell’inchiesta che esse non possono essere considerate come una causa importante di questo pregiudizio. In effetti, nel periodo compreso tra il 2010 e il periodo dell’inchiesta, mentre le importazioni provenienti dal Brasile diminuivano di circa 200 000 tonnellate, le importazioni oggetto di dumping provenienti dagli USA sono aumentate di oltre 330 000 tonnellate. Si è ritenuto pertanto che la presenza del bioetanolo brasiliano sul mercato dell’Unione, in particolare durante il periodo dell’inchiesta, non può essere tale da interrompere il nesso di causalità stabilito tra le importazioni oggetto di dumping provenienti dagli USA e la situazione pregiudizievole nella quale si è trovata l’industria dell’Unione durante questo periodo.
5.3.2. Risultati delle esportazioni dell’industria dell’Unione
2008
2009
2010
Periodo d’inchiesta
Volume delle vendite all’esportazione (in tonnellate)
26 263
41 023
53 085
59 633
Fonti:
denuncia e risposte al questionario fornite dai produttori dell’Unione inclusi nel campione.
(137)
L’inchiesta ha mostrato che piccoli volumi di bioetanolo sono stati esportati dall’industria dell’Unione durante il periodo dell’inchiesta e a prezzi ampiamente superiori a quelli praticati nel mercato dell’Unione. Se ne è concluso pertanto che i risultati all’esportazione non costituiscono un fattore di interruzione del nesso di causalità tra il pregiudizio subito dall’industria dell’Unione e le importazioni oggetto di dumping provenienti dal paese interessato.
5.3.3. Impatto della crisi economica
(138)
Si è stabilito che la crisi economica non ha avuto un impatto negativo sull’industria dell’Unione. Il consumo di bioetanolo nell’Unione ha registrato il maggiore aumento nel 2009, anno considerato generalmente come il peggiore della crisi economica. Nel corso dello stesso periodo, la produzione e le vendite dei produttori dell’Unione sono a loro volta aumentate.
(139)
Sulla base di quanto precede, si è ritenuto che la crisi economica non abbia interrotto il nesso di causalità tra le importazioni a basso prezzo provenienti dai paese interessati e il pregiudizio grave subito dall’industria dell’Unione.
5.3.4. Altri fattori
(140)
Alcune parti hanno evidenziato anche altri fattori suscettibili di aver interrotto il nesso di causalità, come la fluttuazione dei prezzi delle materie prime, l’evoluzione della domanda - che è stata inferiore al previsto - un quadro regolamentare nell’Unione ritenuto sfavorevole ai produttori dell’Unione e alcuni problemi interni presso alcuni produttori dell’Unione.
(141)
Per quanto riguarda le fluttuazioni dei prezzi delle materie prime, si è constatato che sia i prezzi del mais che quelli del grano sono stati volatili durante il periodo considerato. L’inchiesta ha tuttavia mostrato che la maggior parte dei produttori coprono questo rischio, sia mediante un meccanismo di fissazione dei prezzi convenuto con altri fornitori, sia attraverso i mercati finanziari. Di conseguenza, anche se i prezzi delle materie prime sono variati, in particolare dal 2008 al 2010, quando il prezzo del mais è stato inferiore al prezzo del grano, essi sono rimasti più o meno gli stessi nella seconda metà del periodo dell’inchiesta. Ciò indica che le eventuali differenze di prezzo sono ridotte al minimo e non hanno carattere durevole.
(142)
Alcune parti hanno sostenuto che l’attuazione della direttiva sulle energie rinnovabili negli Stati membri era troppo lenta e che il consumo era rimasto indietro rispetto agli obiettivi fissati nella stessa. Tuttavia, anche se gli obiettivi iniziali non sono stati totalmente raggiunti nel corso del periodo considerato, il fatto che il consumo sia aumentato in modo significativo, vale a dire del 29,2 %, in questo periodo è un fattore positivo che non può essere ignorato nel quadro dell’analisi. In ogni caso, la presunta lentezza di attuazione della direttiva sulle energie rinnovabili non può giustificare la presenza, nel mercato dell’Unione, di volumi importanti di importazioni a basso prezzo oggetto di dumping e che sottoquotano i prezzi dell’industria dell’Unione, causa di un grave pregiudizio. L’argomento è pertanto respinto.
(143)
Alcune parti hanno inoltre affermato che l’industria dell’Unione non poteva da sola soddisfare la domanda dell’Unione, a causa dell’incertezza regolamentare, e che il sistema di certificazione era estremamente lento e comprometteva i vantaggi che potevano aspettarsi i produttori certificati dell’Unione. Alcune parti hanno sostenuto che il fatto che numerosi produttori dell’Unione hanno dovuto affrontare problemi interni durante il periodo considerato basta a spiegare il pregiudizio che essi hanno subito. Tali affermazioni non sono tuttavia state appoggiate da prove e l’inchiesta non le ha confermate. È opportuno tuttavia sottolineare che l’inchiesta ha mostrato che il basso livello della produzione dell’Unione era imputabile principalmente al basso livello dei prezzi di vendita nel mercato dell’Unione, che hanno enormemente sofferto dell’improvviso aumento delle importazioni oggetto di dumping provenienti dagli Stati Uniti e i cui prezzi sottoquotavano i prezzi dei produttori dell’Unione, in particolare durante il periodo dell’inchiesta. È apparso evidente che i produttori dell’UE non hanno avuto altra scelta se non quella di interrompere la produzione, visto che i prezzi non erano nemmeno sufficienti a coprire i costi delle materie prime, in particolare durante il periodo dell’inchiesta. Pertanto, le affermazioni non sostenute da prove di cui sopra non sono tali da interrompere il nesso di causalità tra le importazioni oggetto di dumping e la situazione pregiudizievole dell’industria dell’Unione durante il periodo dell’inchiesta.
(144)
Si è concluso pertanto che nessuno dei fattori sopra menzionati ha potuto interrompere il nesso di causalità tra il pregiudizio subito dall’industria dell’Unione e le importazioni oggetto di dumping provenienti dagli Stati Uniti.
(145)
Alcune parti hanno infine fatto presente che durante il periodo d’inchiesta un notevole numero di importazioni è stato dichiarato sotto la voce CN 3824, caratterizzata da bassi dazi doganali. Dopo la fine del periodo d’inchiesta, il livello dei rispettivi dazi doganali è stato aumentato. Le parti in questione ritengono che il pregiudizio sia stato provocato da questo basso dazio doganale e non dal dumping. Su questo punto, è sufficiente ricordare che i dazi doganali possono cambiare in qualunque momento e che questo argomento non è tale da rimettere in questione l’esistenza del pregiudizio durante il PI.
5.4. Conclusioni relative al nesso di causalità
(146)
La precedente analisi ha dimostrato l’aumento sostanziale del volume e della quota di mercato delle importazioni a basso prezzo provenienti dal paese in esame nel corso del periodo considerato. Si è constatato inoltre che i prezzi di queste importazioni erano inferiori ai prezzi fatturati dall’industria dell’Unione nel mercato dell’Unione.
(147)
Questo aumento del volume e della quota di mercato delle importazioni a basso prezzo provenienti dal paese interessato è coinciso con un aumento generale e continuo del consumo nell’Unione, nonché con i risultati negativi dell’industria dell’Unione durante il periodo considerato. Gli esportatori del paese in esame sono riusciti ad aumentare la loro quota di mercato praticando una sottoquotazione sistematica dei prezzi dell’industria nell’Unione. Allo stesso tempo, l’industria dell’Unione non è stata in grado di raggiungere livelli di redditività positivi e durevoli nonostante l’aumento delle sue attività.
(148)
L’esame degli altri fattori noti che avrebbero potuto causare pregiudizio all’industria dell’Unione ha rivelato che questi fattori non sono sembrati in grado di interrompere il nesso di causalità stabilito tra le importazioni oggetto di dumping provenienti dal paese in esame e il pregiudizio subito dall’industria dell’Unione.
(149)
Sulla base dell’analisi presentata nei considerando precedenti, che ha chiaramente distinto e separato gli effetti di tutti i fattori noti sulla situazione dell’industria dell’Unione dagli effetti pregiudizievoli delle importazioni oggetto di dumping, si è concluso che le importazioni oggetto di dumping provenienti dagli USA hanno causato all’industria dell’Unione un pregiudizio grave ai sensi dell’articolo 3, paragrafo 5, del regolamento di base.
6. INTERESSE DELL’UNIONE
6.1. Nota preliminare
(150)
Conformemente all’articolo 21 del regolamento di base, si è esaminato se, nonostante la conclusione concernente il pregiudizio causato dalle importazioni oggetto di dumping provenienti dal paese in esame, esistevano motivi convincenti per concludere che nella fattispecie non era nell’interesse dell’Unione adottare misure antidumping. L’analisi relativa all’interesse dell’Unione si è basata su una valutazione dei diversi interessi in gioco, in particolare quelli dell’industria dell’Unione, degli importatori e degli utilizzatori del prodotto in esame.
6.2. Interesse dell’industria dell’Unione
(151)
L’inchiesta ha mostrato che l’industria dell’Unione ha subito un grave pregiudizio causato dalle importazioni oggetto di dumping provenienti dagli USA. In mancanza di misure volte a correggere gli effetti distorsivi degli scambi derivanti da queste importazioni, appare probabile un nuovo deterioramento della situazione economica dell’industria dell’Unione.
(152)
L’istituzione di dazi antidumping dovrebbe ristabilire nel mercato dell’Unione condizioni di effettiva concorrenza che consentirebbero ai prezzi dell’industria dell’Unione di riflettere i relativi costi di produzione. L’istituzione di queste misure dovrebbe inoltre permettere all’industria dell’Unione di aumentare i suoi volumi di vendita e di riconquistare le quote di mercato perdute a causa delle importazioni oggetto di dumping. Questi sviluppi avranno a loro volta effetti positivi sulla sua situazione finanziaria e sulla sua redditività.
(153)
Si conclude pertanto che l’istituzione di misure antidumping sulle importazioni del prodotto in esame originarie degli USA non sarebbe contraria all’interesse dell’industria dell’Unione.
6.3. Interesse degli importatori
(154)
Due imprese hanno risposto al questionario destinato agli importatori indipendenti dell’Unione. Sono state effettuate visite di verifica nei locali di questi importatori che hanno collaborato. Per le due società visitate, le attività collegate al bioetanolo rappresentano solo una piccola parte del loro fatturato totale (meno del 5 %). Entrambe hanno indicato che sarebbero in grado di ripercuotere qualunque aumento di prezzo sui loro clienti, gli utilizzatori.
(155)
Sulle base delle informazioni disponibili, si è concluso che l’istituzione di misure non avrebbe un impatto negativo significativo sugli importatori.
6.4. Interesse degli utilizzatori
(156)
Quattro imprese hanno risposto al questionario destinato agli utilizzatori nell’Unione. Sono state effettuate visite di verifica nei locali di una di esse.
(157)
Per la società visitata, le attività collegate al bioetanolo rappresentano una piccola parte del suo fatturato, vale a dire meno del 5 %. Questa società ha realizzato un’analisi d’impatto prendendo come ipotesi una miscela di E5 e ha calcolato che un dazio di 100 EUR/m3 comporterebbe un aumento di 0,005 EUR del prezzo per litro alla pompa.
(158)
Per quanto riguarda gli altri tre utilizzatori, dai dati contenuti nelle loro risposte al questionario risulta che l’impatto sarebbe anche per loro limitato. Per una di queste società, i volumi acquistati nel paese in questione sono relativamente limitati e l’istituzione di un dazio antidumping avrebbe solo un impatto minimo sulla sua redditività.
(159)
Gli altri due utilizzatori che hanno collaborato sono collegati ed hanno dichiarato che l’eventuale istituzione di dazi antidumping potrebbe ricadere sui loro clienti. Hanno inoltre precisato che essi dispongono di una scelta sufficiente di fonti di approvvigionamento e che non dipendono dalle importazioni provenienti dagli Stati Uniti.
(160)
Alcune parti hanno sostenuto che l’Unione non dispone di capacità sufficienti per rispondere alla domanda totale dell’Unione e che essa ha dovuto ricorrere alle importazioni per coprire i suoi bisogni di bioetanolo. Le cifre verificate sulle capacità mostrano che vi sono capacità inutilizzate nell’Unione, in particolare tenuto conto del basso livello dei prezzi di vendita. Di conseguenza, i produttori dell’Unione sarebbero in grado di aumentare la loro produzione per soddisfare la domanda crescente, in particolare se vengono eliminate le distorsioni degli scambi. È inoltre previsto che nuove installazioni saranno costruite ed operative in un prossimo futuro, e ciò ridurrà qualunque rischio di carenza nell’Unione.
(161)
Considerando quanto precede, si è concluso che le misure antidumping nei confronti delle importazioni di bioetanolo provenienti dagli USA non avrebbero un impatto negativo significativo sugli utilizzatori dell’Unione.
6.5. Conclusioni relative all’interesse dell’Unione
(162)
Considerando quanto precede e sulla base delle informazioni disponibili concernenti l’interesse dell’Unione, si è concluso che nessun valido motivo si oppone all’istituzione di misure antidumping sulle importazioni di bioetanolo originarie degli USA.
7. MISURE ANTIDUMPING DEFINITIVE
7.1. Livello di eliminazione del pregiudizio
(163)
Tenuto conto delle conclusioni raggiunte riguardo al dumping, al pregiudizio, al nesso di causalità e all’interesse dell’Unione, è opportuno istituire misure antidumping definitive al fine di impedire l’aggravamento del pregiudizio causato all’industria dell’Unione dalle importazioni oggetto di dumping.
(164)
Ai fini della determinazione del livello di queste misure, si è tenuto conto dei margini di dumping e dell’importo del dazio necessario per eliminare il pregiudizio subito dall’industria dell’Unione, senza eccedere i margini di dumping determinati.
(165)
Al momento del calcolo dell’importo del dazio necessario per eliminare gli effetti del dumping pregiudizievole, si è considerato che qualsiasi misura dovrebbe consentire all’industria dell’Unione di coprire i suoi costi di produzione e di realizzare l’utile al lordo delle imposte che un’industria di questo tipo può ragionevolmente aspettarsi in questo settore in condizioni normali di concorrenza, vale a dire in mancanza di importazioni oggetto di dumping, sulle vendita del prodotto simile nell’Unione.
(166)
Nel caso in esame, tenuto conto in particolare delle osservazioni che figurano nei precedenti considerando 102 e 103, si è considerato che il margine di utile perseguito per l’industria dell’Unione dovrebbe essere basato sugli utili realizzati quando le importazioni provenienti dagli USA erano trascurabili, nella fattispecie sul margine medio di utile al lordo delle imposte realizzato nel 2008 e nel 2009 da uno dei produttori dell’Unione inclusi nel campione che non era in fase di avvio a quell’epoca. Un margine corrispondente al 6,8 % del fatturato è quindi considerato come ragionevole e corrispondente al minimo che l’industria dell’Unione avrebbe potuto aspettarsi in condizioni commerciali normali, in mancanza di dumping pregiudizievoli, durante il periodo dell’inchiesta.
(167)
Su questa base, è stato calcolato per l’industria dell’Unione un prezzo non pregiudizievole del prodotto simile. Tale prezzo non pregiudizievole è stato ottenuto adeguando i prezzi di vendita dei produttori dell’Unione inseriti nel campione per tenere conto degli utili/delle perdite reali durante il periodo dell’inchiesta e aggiungendo il margine di utile sopraindicato.
(168)
L’aumento di prezzo necessario è stato quindi determinato confrontando, da un lato, il prezzo all’importazione medio ponderato fatturato dai produttori esportatori americani che hanno collaborato, così come stabilito per il calcolo della sottoquotazione e, dall’altro, il prezzo non pregiudizievole dei prodotti venduti dall’industria dell’Unione nel mercato dell’Unione durante il periodo dell’inchiesta. Le differenze evidenziate da questo confronto sono state quindi espresse in percentuale del valore totale CIF medio all’importazione.
7.2. Forma e livello dei dazi
(169)
Alla luce di quanto precede, si è considerato che, conformemente all’articolo 9, paragrafo 4, del regolamento di base, dovrebbero essere istituite misure antidumping definitive sulle importazioni del prodotto in esame al livello del margine più basso (dumping o pregiudizio), conformemente alla regola del dazio minore. Tutti i tassi di dazio vanno pertanto stabiliti al livello dei margini di dumping constatati.
(170)
I dazi antidumping definitivi proposti sono i seguenti:
Margine di dumping
Margine di pregiudizio
Dazio definitivo
Margine di dumping a livello nazionale (%)
9,5
31,1
9,5
(171)
Tenuto conto del fatto che il dazio antidumping si applicherà anche alle miscele contenenti più del 10 % di bioetanolo in volume (v/v) e proporzionalmente al loro tenore di bioetanolo, si è ritenuto opportuno, per un’efficace attuazione della misura da parte delle autorità doganali degli Stati membri, definire il dazio sottoforma di un importo fisso, sulla base del tenore di bioetanolo puro.
(172)
Il tasso di dazio antidumping precisato nel presente regolamento è stato stabilito sulla base delle conclusioni della presente inchiesta. Esso riflette pertanto la situazione constatata durante l’inchiesta. Questo dazio a livello nazionale, applicabile a tutte le società si applica alle importazioni del prodotto in esame originario degli USA.
(173)
Pur avendo inizialmente previsto di limitare la durata delle misure a 3 anni, prendendo in considerazione un’evoluzione del mercato per il prodotto in esame considerata dinamica, tale questione è stata riesaminata dopo aver ricevuto le osservazioni delle parti interessate. I denuncianti, in particolare, hanno sostenuto che era prematuro in questa fase presupporre cambiamenti importanti della struttura del mercato, poiché per il passaggio al bioetanolo di nuova generazione occorrerà sicuramente molto tempo e non dovrebbe pertanto essere preso in considerazione nella presente proposta. Sarebbe inoltre prematuro anticipare i risultati di alcune proposte di regolamentazione in corso di discussione e gli effetti che esse avrebbero sull’insieme degli operatori del mercato. Dopo aver esaminato tali argomentazioni, si è ritenuto che non fosse opportuno allontanarsi dalla normale durata di validità delle misure così come previsto all’articolo 11, paragrafo 2, del regolamento di base. Tale decisione non esclude la possibilità, per qualunque parte interessata, di chiedere un riesame se le circostanze lo giustificheranno, conformemente all’articolo 11, paragrafo 3, del regolamento.
8. REGISTRAZIONE
(174)
Il denunciante ha chiesto alla Commissione la registrazione delle importazioni di bioetanolo originarie degli USA. Ai sensi dell’articolo 14, paragrafo 6, del regolamento di base, la Commissione, sentito il comitato consultivo, può chiedere alle autorità doganali di adottare le opportune disposizioni per registrare le importazioni, ai fini della successiva applicazione di misure a decorrere dalla data di registrazione. Le importazioni possono essere sottoposte a registrazione su domanda dell’industria dell’UE che contenga elementi di prova sufficienti a tal fine. Il denunciante ha sostenuto che, nella misura in cui una registrazione è stata imposta nel quadro del procedimento antisovvenzioni parallelo concernente le importazioni di bioetanolo originario degli USA (14), queste condizioni erano automaticamente rispettate.
(175)
A tale proposito, è tuttavia opportuno sottolineare che la registrazione nel procedimento antisovvenzioni parallelo è stata stabilita nell’ambito di un insieme di circostanze completamente diverse. Come indicato nel considerando 10 del regolamento (UE) n. 771/2012, anche se si è stabilito che sono state concesse sovvenzioni passibili di misure compensative e che tali sovvenzioni hanno causato un pregiudizio grave all’industria dell’Unione durante il periodo dell’inchiesta, la Commissione ha deciso di non adottare dazi compensativi provvisori poiché ha constatato a titolo provvisorio che il principale regime di sovvenzioni in vigore durante il periodo dell’inchiesta era cessato, nel senso che nel momento in cui le misure provvisorie sarebbero state imposte esso non avrebbe più conferito un vantaggio. Esistevano tuttavia prove del fatto che gli Stati Uniti avrebbero potuto ripristinare nei mesi successivi, con effetto retroattivo, il principale regime di sovvenzioni risultato compensabile. La Commissione ha ritenuto che essa avrebbe avuto il diritto di adottare (ed eventualmente riscuotere) dazi compensativi provvisori nell’ambito di tale inchiesta. Pertanto, per tutelare i diritti dell’Unione europea in tali circostanze particolari, la Commissione ha deciso di imporre alle autorità doganali di procedere alla registrazione delle importazioni. Questo insieme di circostanze specifiche non si applica nell’ambito del presente procedimento antidumping,
HA ADOTTATO IL PRESENTE REGOLAMENTO:
Articolo 1
1. È istituito un dazio antidumping definitivo sulle importazioni di bioetanolo, denominato «etanolo combustibile», ossia alcool etilico derivato da prodotti agricoli (quali elencati nell’allegato I del trattato sul funzionamento dell’Unione europea), denaturato o non denaturato, esclusi i prodotti con un tenore di acqua superiore allo 0,3 % (m/m) misurato secondo la norma EN 15376, ma compreso l’alcool etilico derivato da prodotti agricoli (quali elencati nell’allegato I del trattato sul funzionamento dell’Unione europea) contenuto in miscele di benzina con un tenore di alcool etilico superiore al 10 % (v/v) destinato ad essere utilizzato come carburante, originario degli Stati Uniti d’America e attualmente classificabile ai codici NC ex 2207 10 00, ex 2207 20 00, ex 2208 90 99, ex 2710 12 21, ex 2710 12 25, ex 2710 12 31, ex 2710 12 41, ex 2710 12 45, ex 2710 12 49, ex 2710 12 51, ex 2710 12 59, ex 2710 12 70, ex 2710 12 90, ex 3814 00 10, ex 3814 00 90, ex 3820 00 00 e ex 3824 90 97 (codici TARIC 2207100012, 2207200012, 2208909912, 2710122111, 2710122592, 2710123111, 2710124111, 2710124511, 2710124911, 2710125111, 2710125911, 2710127011, 2710129011, 3814001011, 3814009071, 3820000011 e 3824909767).
2. Il tasso del dazio antidumping definitivo applicabile al prodotto descritto al paragrafo 1 è di 62,3 EUR per tonnellata netta. Il dazio antidumping è applicabile in proporzione al tenore totale, in peso, di alcool etilico puro ottenuto a partire da prodotti agricoli (quali elencati nell’allegato I del trattato sul funzionamento dell’Unione europea) nel prodotto (tenore di bioetanolo).
3. I prodotti descritti al paragrafo 1 sono esonerati dal dazio antidumping definitivo se non sono destinati ad essere utilizzati come carburanti. L’esonero è subordinato alle condizioni di cui alle disposizioni dell’Unione europea in materia al fine del controllo doganale della destinazione di queste merci (cfr. gli articoli da 291 a 300 del regolamento (CEE) n. 2454/93 della Commissione).
4. Se le merci vengono danneggiate prima dell’immissione in libera pratica e, di conseguenza, il prezzo effettivamente pagato o pagabile viene ridotto proporzionalmente ai fini della determinazione del valore in dogana ai sensi dell’articolo 145 del regolamento (CEE) n. 2454/93, l’importo del dazio antidumping, calcolato in base agli importi di cui sopra, è ridotto di una percentuale corrispondente alla riduzione del prezzo effettivamente pagato o pagabile.
5. Salvo indicazione contraria, sono applicabili le disposizioni vigenti in materia di dazi doganali.
Articolo 2
Il presente regolamento entra in vigore il giorno successivo alla pubblicazione nella Gazzetta ufficiale dell’Unione europea.
Il presente regolamento è obbligatorio in tutti i suoi elementi e direttamente applicabile in ciascuno degli Stati membri.
Fatto a Bruxelles, il 18 febbraio 2013