РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) 2015/110 НА КОМИСИЯТА
от 26 януари 2015 година
за налагане на окончателно антидъмпингово мито върху вноса на някои заварени тръби и тръбопроводи от желязо или нелегирана стомана с произход от Беларус, Китайската народна република и Русия и за прекратяване на процедурата по отношение на вноса на някои заварени тръби и тръбопроводи от желязо или нелегирана стомана с произход от Украйна вследствие на преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на мерките в съответствие с член 11, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. за защита срещу дъмпингов внос от страни, които не са членки на Европейската общност (1) („основния регламент“), и по-специално член 9, параграф 4 и член 11, параграфи 2 и 5 от него,
като има предвид, че:
A. ПРОЦЕДУРА
1. Действащи мерки
(1)
След провеждане на антидъмпингово разследване („предишното разследване“) с Регламент (ЕО) № 1256/2008 (2) Съветът наложи окончателно антидъмпингово мито върху вноса на някои заварени тръби и тръбопроводи от желязо или нелегирана стомана, понастоящем класирани в кодове по КН ex 7306 30 41, ex 7306 30 49, ex 7306 30 72 и ex 7306 30 77, с произход от Беларус, Китайската народна република („КНР“), Русия, Тайланд и Украйна („окончателните антидъмпингови мерки“). Тези мерки са под формата на адвалорно мито, което е между 10,1 и 90,6 %.
2. Искане за преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на мерките
(2)
След публикуването на известие (3) за предстоящото изтичане на срока на действащите окончателни антидъмпингови мерки, на 18 септември 2013 г. Комисията получи искане за започване на преразглеждане с оглед на изтичането на срока на посочените мерки съгласно член 11, параграф 2 от основния регламент. Искането бе подадено от Комитета за защита на производството на заварени стоманени тръби на Европейския съюз („заявителя“) от името на производители, които представляват съществен дял - в конкретния случай над 25 % - от общото производство на Съюза на заварени тръби и тръбопроводи.
(3)
Като основание за искането е изтъкната вероятността изтичането на срока на действие на мерките да доведе до продължаване или повторно възникване на дъмпинга и на вредата за промишлеността на Съюза.
3. Започване на преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на мерките
(4)
След като установи след консултация с Консултативния комитет, че са налице достатъчно доказателства, даващи основание за започването на преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на мерките, Комисията обяви на 19 декември 2013 г. с известие (4), публикувано в Официален вестник на Европейския съюз („известието за започване на преразглеждане“), че започва преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на мерките в съответствие с член 11, параграф 2 от основния регламент.
4. Разследване
4.1. Разследван период в рамките на преразглеждането и разглеждан период
(5)
Разследването на вероятността от продължаване или повторно възникване на дъмпинга и вредата обхвана периода от 1 октомври 2012 г. до 30 септември 2013 г. („разследвания период в рамките на преразглеждането“ или „РПРП“). Прегледът на тенденциите, които имат отношение към оценката на вероятността от продължаване или повторно възникване на вредата, обхвана периода от 1 януари 2010 г. до края на разследвания период в рамките на преразглеждането („разглеждания период“).
4.2. Страни, засегнати от процедурата
(6)
Комисията официално уведоми заявителя, другите известни производители от Съюза, производителите износители в Беларус, КНР, Русия и Украйна („засегнатите държави“), несвързаните вносители и ползвателите, за които е известно, че са засегнати, както и представителите на засегнатите държави за започването на преразглеждането с оглед на изтичане на срока на действие на мерките. На заинтересованите страни беше предоставена възможност да представят писмено становищата си и да поискат да бъдат изслушани в срока, посочен в известието за започване на преразглеждане.
(7)
На всички заинтересовани страни, които поискаха да бъдат изслушани и приведоха състоятелни аргументи в подкрепа на искането си, беше предоставена такава възможност.
4.2.1. Извадка по отношение на производителите износители
(8)
Поради видимо големия брой производители износители в КНР, Русия и Украйна, в известието за започване на преразглеждане бе предвидено да се използва изготвяне на извадка в съответствие с член 17 от основния регламент. За да може Комисията да реши дали е необходимо изготвянето на извадка и ако е необходимо - да направи подбор на такава, от посочените по-горе страни бе поискано да заявят своя интерес пред Комисията в срок от 15 дни от започването на преразглеждането и да предоставят на Комисията информацията, изискана в известието за започване на преразглеждане.
(9)
В крайна сметка Комисията не получи отговори на въпросника, изготвен във връзка с подбора на извадката, от производители износители в КНР. Един отговор във връзка с подбора на извадката беше получен от един производител износител в Украйна. Три отговора във връзка с подбора на извадката бяха получени от производители износители в Русия. Поради това Комисията счете, че изготвянето на извадка от производители износители не е необходимо.
4.2.2. Извадка по отношение на вносителите и производителите от Съюза
(10)
Поради видимо големия брой несвързани вносители в Съюза, в известието за започване на преразглеждане бе предвидено да се използва изготвяне на извадка в съответствие с член 17 от основния регламент. За да може Комисията да реши дали е необходимо изготвянето на извадка и ако е необходимо - да направи подбор на такава, от посочените по-горе страни бе поискано да заявят своя интерес пред Комисията в срок от 15 дни от започването на преразглеждането и да предоставят на Комисията информацията, изискана в известието за започване на преразглеждане. Тъй като не бе получен отговор от нито един несвързан вносител, по отношение на несвързаните вносители не бе приложено изготвяне на извадка.
(11)
Предвид големия брой производители от Съюза, участващи в тази процедура, в известието за започване на преразглеждане бе обявено, че Комисията е изготвила временна извадка от производители от Съюза в съответствие с член 17 от основния регламент за целите на установяването на вредата. Предварителният подбор бе направен въз основа на информацията, с която разполагаше Комисията при започването на процедурата, като бяха използвани следните критерии: обемът на продажбите на производителите, производственият им обем и географското им местоположение в Съюза. Извадката съответстваше на най-големия представителен обем на производство, който можеше да бъде разследван по приемлив начин в рамките на наличното време, и който представлява 52 % от общото производство на промишлеността на Съюза и нейните продажби за несвързани клиенти в ЕС. Освен това извадката бе представителна от гледна точка на географското местоположение на дружествата, тъй като бяха обхванати четири различни държави членки. С производителите от ЕС бяха проведени консултации относно предложената извадка на датата на публикуване на известието за започване на преразглеждане. Като се има предвид, че не се отзоваха други производители и че не бяха получени коментари по отношение на извадката, предложената извадка бе потвърдена.
(12)
Комисията издири и провери цялата информация, която сметна за необходима за определяне на вероятността от продължаване или повторно възникване на дъмпинга, на вероятността от продължаване или повторно възникване на вредата, както и на интереса на Съюза. За тази цел Комисията изпрати въпросници на включените в извадката производители износители и производители от Съюза. Бяха извършени проверки на място в помещенията на следните дружества:
а)
производители в Съюза:
-
Arcelor Mittal Karvina, Чешката република,
-
Arcelor Mittal Krakow, Полша,
-
Arvedi Tubi Acciaio s.p.A, Cremona, Италия,
-
Tata Steel UK Limited, Corby, Обединеното кралство;
б)
производител износител в Беларус:
-
Mogilev Metallurgical Works, Mogilev, Беларус;
в)
търговец, свързан с производителя износител в Украйна:
-
Interpipe Europe SA, Lugano, Швейцария;
г)
производител в Русия:
-
Pervouralsk New Pipe Plant, Pervouralsk, Русия;
д)
производител в държавата аналог:
-
Robor Ltd. Johannesburg, Южна Африка.
Б. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
1. Разглеждан продукт
(13)
Разглежданият продукт са заварени тръби и тръбопроводи от желязо или нелегирана стомана, с кръгло напречно сечение и с външен диаметър непревишаващ 168,3 mm, без тръби от видовете, използвани за нефтопроводи или газопроводи, обсадни тръби и други тръби от видовете, използвани за добив на нефт и газ, прецизно обработени тръби и тръби, снабдени с принадлежности, за газове или течности, предназначени за гражданската авиация, понастоящем класирани в кодове по КН ex 7306 30 41, ex 7306 30 49, ex 7306 30 72 и ex 7306 30 77, с произход от Беларус, КНР, Русия и Украйна.
(14)
При разследването бе установено, че всичките различни видове на разглеждания продукт имат едни и същи основни физически, химически и технически характеристики и като цяло са използвани за едни и същи цели.
2. Сходен продукт
(15)
Установено бе, че заварените тръби и тръбопроводи, произвеждани и продавани в Съюза от промишлеността на Съюза, и заварените тръби и тръбопроводи, произвеждани и продавани в засегнатите държави и в държавата аналог, по същество имат едни и същи физически, химически и технически характеристики и същите видове основна употреба като заварените тръби и тръбопроводи, произвеждани в засегнатите държави и продавани за износ за Съюза. Поради това тези продукти се считат за сходни по смисъла на член 1, параграф 4 от основния регламент.
В. ВЕРОЯТНОСТ ОТ ПРОДЪЛЖАВАНЕ ИЛИ ПОВТОРНО ВЪЗНИКВАНЕ НА ДЪМПИНГА
(16)
В съответствие с член 11, параграф 2 от основния регламент Комисията проучи доколко е вероятно изтичането на срока на действие на съществуващите мерки да доведе до продължаване или повторно възникване на дъмпинга от четирите засегнати държави.
(17)
По време на разследвания период в рамките на преразглеждането и четирите държави, които са обект на разследването, са изнесли незначителни количества от разглеждания продукт. Поради това няма вероятност от продължаване на дъмпинга в случая на която и да е от четирите държави, които са обект на разследването. Оценката бе ограничена до вероятността от повторно възникване на дъмпинга, направена при използване на експортните цени за други трети държави. Както и при предишното разследване, износът за Беларус не бе взет предвид за тази цел.
ДЪРЖАВИ С НЕПАЗАРНА ИКОНОМИКА
1. Държава аналог
(18)
В съответствие с разпоредбите на член 2, параграф 7, буква а) от основния регламент Беларус и КНР не се считат за държави с пазарна икономика. При предишното разследване като държава аналог за целите на определянето на нормалната стойност бяха използвани САЩ. В известието за започване на преразглеждане беше предвидено като държава аналог при въпросното преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на мерките да бъдат използвани САЩ съгласно предложеното от заявителя.
(19)
Комисията получи коментари от дружеството Mogilev, както и от беларуските власти. Не бяха получени коментари от заинтересовани страни в КНР.
(20)
Беларуските заинтересовани страни заявиха, че изборът на САЩ не е подходящ поради предполагаеми връзки между единствения оказал съдействие производител от САЩ и промишлеността на Съюза.
(21)
Беларуските заинтересовани страни предложиха като държава аналог да се използва Русия въз основа на твърденията, че руската стоманодобивна промишленост е сходна на стоманодобивната промишленост в Беларус поради общите им връзки с бившия Съветски съюз.
(22)
Разследването обаче установи, че стойността на природния газ не е отразена правилно в производствените разходи на единствения оказал съдействие производител в Русия (вж. съображение 69 по-долу). Освен това съдействието от страна на този производител в Русия не бе достатъчно (вж. съображение 61 по-долу). Поради това изборът на Русия не беше счетен за целесъобразен.
(23)
Комисията също така установи наличието на други трети държави - износителки на разглеждания продукт за Съюза. Комисията се свърза с производители в 14 държави, известни като производители на стомана. Сред тях бяха такива държави, като Босна и Херцеговина, Бразилия, бившата югославска република Македония, Сърбия, Южна Африка, Южна Корея и Тайван.
(24)
В крайна сметка Комисията не получи съдействие от производители от САЩ. Тя обаче получи пълни отговори на въпросника от производители в бившата югославска република Македония и в Южна Африка. Комисията счете, че най-подходящ е изборът на Южна Африка поради значителния обем на продажбите на вътрешния пазар на производителя от тази държава.
БЕЛАРУС
1. Предварителни забележки
(25)
Най-големият известен производител в Беларус - OJSC Mogilev Metallurgical Works („Mogilev“), оказа съдействие при разследването. Дружеството Mogilev обаче не е изнасяло разглеждания продукт за Съюза по време на разследвания период в рамките на преразглеждането. Поради това информацията за вероятните експортни цени за Съюза се основаваше на експортните цени за други трети държави, както е посочено в съображение 27 по-долу.
2. Вероятен дъмпинг по време на разследвания период в рамките на преразглеждането
2.1. Определяне на нормалната стойност
(26)
Нормалната стойност за Беларус бе определена по вид на продукта за сходния продукт въз основа на продажните цени на продукта на вътрешния пазар за несвързани клиенти при обичайни търговски условия в Южна Африка (държавата аналог). Когато не е имало продажби на даден вид на продукта за сходния продукт при обичайни търговски условия или когато даден вид на продукта не е бил продаван в представителни количества на вътрешния пазар на Южна Африка, Комисията използва конструирана нормална стойност, като към производствените разходи на сходния продукт добави разходи за продажба, общи и административни разходи и печалба.
2.2. Определяне на вероятната експортна цена
(27)
По време на разследвания период в рамките на преразглеждането дружеството Mogilev не е изнасяло разглеждания продукт за Съюза. Поради това вероятната експортна цена бе определена въз основа на продажните цени за други трети държави.
2.3. Сравнение
(28)
Сравнението между нормалната стойност и вероятната експортна цена бе направено на база на цената франко завода. С цел да се осигури обективно сравнение бяха отчетени разликите, които засягат сравнимостта на цените, в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент.
(29)
Когато беше приложимо, бяха направени корекции за разликите в разходите за транспорт, рабатите, отстъпките и нивото на търговията.
2.4. Вероятен дъмпинг по време на разследвания период в рамките на преразглеждането
(30)
Въз основа на горепосоченото вероятният дъмпингов марж по смисъла на член 11, параграф 2 от основния регламент бе определен на 28,4 %.
3. Развитие на износа, в случай че мерките бъдат отменени
3.1. Производствен капацитет на производителите износители
(31)
Производствените линии на Mogilev са използвани както за производството на заварени тръби и тръбопроводи, така и за производството на кухи профили (производството на двата продукта се различава само с една малка производствена стъпка). Дружеството Mogilev е произвеждало значителни обеми кухи профили и ги е изнасяло и за Съюза, наред с други държави, тъй като по отношение на тези стоки няма действащи антидъмпингови мита. Освен това същото дружество е произвеждало заварени тръби с диаметър, превишаващ 168,3 mm („големи тръби“), които не са предмет на антидъмпингови мита в Съюза.
(32)
Въз основа на сегашния продуктов асортимент свободният капацитет на Mogilev се изчислява на около 20 000 тона или на около 5 % от потреблението на Съюза.
(33)
Поради това, в случай че мерките бъдат отменени, е налице риск дружеството Mogilev да продава значителни количества заварени тръби на пазара на Съюза на дъмпингови цени.
(34)
След оповестяването дружеството Mogilev заяви, че неговият действителен свободен капацитет е значително по-малък поради затруднение във връзка с хидравличното изпитване. Хидравлично изпитване обаче е само една малка стъпка в цялостния производствен процес на разглеждания продукт и следователно това затруднение относително лесно може да се елиминира. Поради това аргументът, че свободният капацитет на предприятието трябва да се определи въз основа на затрудненията във връзка с оборудването за хидравлично изпитване, не може да бъде приет.
3.2. Пренасочване на производство от други продукти, произвеждани на същите съоръжения
(35)
Както е посочено в съображение 31 по-горе, понастоящем за Mogilev е по-изгодно да произвежда кухи профили, тъй като те не са предмет на антидъмпингови мита, за разлика от заварените тръби, които са предмет на антидъмпингови мита в Съюза. Действително през разследвания период в рамките на преразглеждането производството е било силно съсредоточено върху продукти, които не са предмет на антидъмпингови мита в Съюза и които са формирали преобладаващата част от произведените продукти. При липсата на мерки по отношение на заварените тръби може да се очаква, че Mogilev ще произвежда по-добре балансиран продуктов асортимент, като пренасочи капацитет от продуктите, които понастоящем не са предмет на мерки, към заварените тръби.
(36)
Следователно, в случай че мерките бъдат отменени, е налице съществен риск Mogilev поне частично да пренасочи производството от продукти, които понастоящем не са предмет на антидъмпингови мита, към заварени тръби за пазара на Съюза на дъмпингови цени.
(37)
След оповестяването дружеството Mogilev заяви, че не би пренасочило незабавно продуктовия си асортимент от кухи профили към заварени тръби и тръбопроводи, тъй като от няколко години делът на продажбите му на кухи профили е много по-голям в сравнение с този на заварените тръби и тръбопроводи и не би имало причини да променя тази практика.
(38)
В това отношение следва да се посочи, че ЕС е най-големият пазар за кухи профили на Mogilev и че понастоящем дружеството не продава заварени тръби и тръбопроводи на пазара на Съюза. Mogilev не предостави никакви доказателства, че ако мерките бъдат отменени, делът на различните продукти при продажбите за ЕС няма да се промени. Поради това заключението, че ако мерките бъдат отменени, Mogilev вероятно ще произвежда по-добре балансиран продуктов асортимент и поне частично ще пренасочи производството от кухи профили към заварени тръби и тръбопроводи за пазара на Съюза, остава в сила.
3.3. Привлекателност на пазара на Съюза
(39)
Както е посочено в съображение 27 по-горе, по време на разследвания период в рамките на преразглеждането не е имало беларуски износ на разглеждания продукт за Съюза. Ето защо се наложи преценката на вероятността от риск от отклоняване на търговията към пазара на Съюза, в случай че мерките бъдат отменени, да бъде направена въз основа на:
-
преобладаващите продажни цени за други експортни пазари,
-
преобладаващите на пазара на Съюза цени, предлагани както от промишлеността на Съюза, така и от други източници на внос, и
-
поведението при продажби от страна на Mogilev в случая на продукти, които не са предмет на антидъмпингови мита.
(40)
При сравняване на средните продажни цени на Mogilev за други държави с тези на пазара на Съюза може да бъде установено значително ниво на подбиване на цените. В сравнение със средните продажни цени на промишлеността на Съюза е налице ниво на подбиване на цените между 30 и 50 %. Цените на Mogilev са по-ниски и в сравнение с други източници на внос на пазара на Съюза, като Индия и Турция.
(41)
Вероятната привлекателност на пазара на Съюза се засилва и от факта, че дружеството Mogilev вече разполага с установени канали за продажба, които понастоящем се използват за продажби на други продукти и които биха могли да бъдат използвани и за продажби на разглеждания продукт, в случай че мерките бъдат отменени.
(42)
В светлината на казаното по-горе Комисията достига до заключението, че в случай че мерките бъдат отменени, е налице значителен риск от пренасочване на износа на дъмпингови цени към пазара на Съюза, тъй като този пазар е много по-привлекателен от гледна точка на цените.
(43)
След оповестяването дружеството Mogilev заяви, че значителното увеличение на продажбите му на заварени тръби и тръбопроводи на вътрешния пазар и на руския пазар през разглеждания период не е било отчетено правилно. В това отношение следва да се отбележи, че увеличаването на обема на продажбите на тези пазари е било потвърдено по време на разследването. В своите коментари след оповестяването Mogilev допълнително потвърди, че заварените тръби и тръбопроводи са продавани на цени, които са по-ниски от преобладаващите пазарни цени на пазара на ЕС. Следователно обстоятелството, че обемът на продажбите на тези продукти както на вътрешния пазар, така и на руския пазар се е увеличил с течение на времето, не намалява, нито премахва риска от пренасочване към пазара на Съюза поради по-привлекателните цени в ЕС. Поради това твърдението на Mogilev беше отхвърлено.
4. Заключение относно вероятността от повторно възникване на дъмпинга
(44)
С оглед на наличния свободен капацитет в Беларус, на риска от пренасочване на производството от други продукти към производство на разглеждания продукт и на привлекателното ниво на цените на пазара на Съюза се достига до заключението, че съществува риск от увеличаване на дъмпинговия износ от Беларус, ако се допусне срокът на действие на действащите мерки да изтече.
КНР
1. Предварителни бележки
(45)
Както е посочено в съображение 9 по-горе, Комисията не получи отговори от КНР. Така, при липсата на съдействие от страна на производителите износители в КНР, цялостният анализ, включително изчисляването на дъмпинга, се основава на наличните факти в съответствие с член 18 от основния регламент. Китайските органи бяха информирани за намерението на Комисията да приложи член 18 от основния регламент и да направи своите заключения въз основа на наличните факти.
(46)
Поради тази причина вероятността от продължаване или повторно възникване на дъмпинга бе оценена, като бе използвано искането за преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на мерките, съчетано с други източници на информация, като например търговските статистически данни за вноса и износа (данни на Евростат и данни за китайския износ), както и изданието „Metal Bulletin“.
(47)
Липсата на съдействие се отрази на сравнението на нормалната стойност с експортната цена на различните видове на продукта. Счетено бе за целесъобразно както нормалната стойност, така и експортната цена да бъдат определени в световен мащаб, а именно въз основа на средните стойности, в съответствие с член 18 от основния регламент.
2. Вероятен дъмпинг по време на разследвания период в рамките на преразглеждането
2.1. Определяне на нормалната стойност
(48)
Нормалната стойност за КНР бе определена въз основа на средните продажни цени на продукта на вътрешния пазар за несвързани клиенти при обичайни търговски условия в Южна Африка (държавата аналог).
2.2. Определяне на вероятната експортна цена
(49)
При липсата на съдействие от страна на китайски производители износители се наложи експортната цена да се определи въз основа на наличните факти в съответствие с член 18 от основния регламент.
(50)
Комисията първо анализира статистическите данни от Евростат. Тъй като обаче внесените от КНР количества от продукта бяха много ограничени, техните цени бяха счетени за непредставителни. По тази причина вероятната експортна цена бе определена въз основа на китайските търговски статистически данни за износа за трети държави.
2.3. Сравнение
(51)
Сравнението между нормалната стойност и вероятната експортна цена бе направено на база на цената франко завода. С цел да се осигури обективно сравнение бяха отчетени разликите, които засягат сравнимостта на цените, в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент.
(52)
Когато беше приложимо, бяха направени корекции за разликите в разходите за транспорт, разходите за застраховка, неподлежащия на възстановяване ДДС, експортните цени, рабатите и отстъпките.
2.4. Вероятен дъмпинг по време на разследвания период в рамките на преразглеждането
(53)
Въз основа на горепосоченото вероятният дъмпингов марж по смисъла на член 11, параграф 2 от основния регламент бе 39,3 %.
3. Развитие на износа, в случай че мерките бъдат отменени
3.1. Производствен капацитет на производителите износители
(54)
При липсата на съдействие от страна на китайски производители износители бяха използвани следните източници:
-
информация, предоставена от заявителя,
-
налични публикации (като например изданието „Metal Bulletin“),
-
информация, събрана при предишното разследване.
(55)
Китайският промишлен сектор за производство на заварени тръби е известен като несъмнено най-големият в света. По данни на „Metal Bulletin“ годишното производство на заварени тръби през 2012 г. възлиза на около 35 милиона тона. Заявителят е изчислил, че производственият капацитет на КНР в областта на заварените тръби далеч надхвърля 45 милиона тона годишно. Така общият свободен капацитет би надхвърлил 10 милиона тона, което се равнява на 25 пъти общото видимо потребление на заварени тръби в ЕС.
(56)
Поради това, в случай че мерките бъдат отменени, е налице съществен риск китайските производители износители да продават значителни количества заварени тръби на пазара на Съюза на дъмпингови цени.
3.2. Привлекателност на пазара на Съюза
(57)
При липсата на съдействие от страна на китайски производители износители заключенията са направени въз основа на наличните факти. За тази цел оценката на риска от отклоняване на търговията към пазара на Съюза, в случай че мерките бъдат отменени, се основава на обществено достъпни източници.
(58)
По данни на обществено достъпни източници, като напр. „Metal Bulletin“, китайските цени са на равнище, което е значително под средната продажна цена на промишлеността на Съюза от 848 EUR/тон и средните цени на вноса в Съюза от основни държави износителки, като Индия и Турция. В сравнение със средните продажни цени на промишлеността на Съюза е налице ниво на подбиване на цените между 30 и 50 %. Това несъмнено показва привлекателността на пазара на Съюза, както и способността на китайските производители да предлагат конкурентни цени, в случай че мерките бъдат отменени.
(59)
В светлината на посоченото по-горе Комисията достигна до заключението, че поради съществената разлика в цените, посочена по-горе, е налице значителен риск от отклоняване на търговията от трети държави с по-ниски цени към по-печелившия пазар на Съюза, в случай че мерките бъдат отменени.
4. Заключение относно вероятността от повторно възникване на дъмпинга
(60)
С оглед на наличния свободен капацитет в КНР и привлекателното ниво на цените на пазара на Съюза бе достигнато до заключението, че съществува риск от значително увеличаване на китайския дъмпингов износ на разглеждания продукт, ако се допусне срокът на действие на действащите мерки да изтече.
ДЪРЖАВИ С ПАЗАРНА ИКОНОМИКА
РУСИЯ
1. Предварителни бележки
(61)
Двама руски производители износители, които представляват 75 % от руското производство и които представиха отговорите на въпросника във връзка с подбора на извадката, по-късно информираха Комисията, че не възнамеряват да представят отговори на въпросника за производители износители. Само един малък производител, който няма износ за Съюза и има незначителен износ за други държави, оказа съдействие на разследването, като отговори на въпросника и прие проверка на място. С оглед на значителната степен на неоказване на съдействие от страна на производителите износители в Русия цялостният анализ, включително изчисляването на дъмпинга, се основава на наличните факти в съответствие с член 18 от основния регламент. Неоказалите съдействие руски производители износители, както и руските органи бяха информирани за намерението на Комисията да приложи член 18 от основния регламент и да направи своите заключения въз основа на наличните факти.
(62)
Поради тази причина вероятността от продължаване или повторно възникване на дъмпинга бе оценена, като бе използвано искането за преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на мерките, съчетано с други източници на информация, като например търговските статистически данни на Евростат за вноса, статистическите данни за руския износ и изданието „Metal Bulletin“.
(63)
Значителната степен на неоказване на съдействие се отрази на сравнението на нормалната стойност с експортната цена на различните видове на продукта. Счетено бе за целесъобразно както нормалната стойност, така и експортната цена да бъдат определени в световен мащаб, а именно въз основа на средните стойности в съответствие с член 18 от основния регламент.
(64)
Комисията отбеляза, че в статистическите данни на Евростат фигурира известен внос на разглеждания продукт от Русия. Тъй като обаче количествата са били много ограничени, цените на този внос бяха счетени за непредставителни. Поради това информацията за вероятните експортни цени за Съюза се основаваше на експортните цени за други трети държави, както е посочено в съображение 73 по-долу.
2. Вероятен дъмпинг по време на разследвания период в рамките на преразглеждането
2.1. Определяне на нормалната стойност
(65)
Както е посочено в съображение 61 по-горе, поради значителната степен на неоказване на съдействие от страна на производителите износители в Русия Комисията беше принудена да използва наличните факти при определянето на нормалната стойност. За тази цел бе използвана информацията, предоставена от оказалия съдействие руски производител.
(66)
Нормалната стойност бе определена в съответствие с член 2, параграф 2, първо изречение от основния регламент. Най-напред бе определено дали общият обем на продажбите на вътрешния пазар на сходния продукт през разследвания период в рамките на преразглеждането са били представителни в сравнение с руските експортни продажби за трети държави. Продажбите на вътрешния пазар бяха счетени за представителни, ако обемът на продажбите на сходния продукт е представлявал 5 % или повече от руските експортни продажби за трети държави.
(67)
След това бе проверено дали сходният продукт е бил продаван при обичайни търговски условия съгласно член 2, параграф 4 от основния регламент. Това бе направено чрез определяне на дела на рентабилните продажби на вътрешния пазар на независими клиенти за съответния вид на продукта.
(68)
За целите на проверката за обичайни търговски условия бяха взети предвид средните производствени разходи. По отношение на производствените разходи и в частност разходите за енергия, доколкото са свързани с газ, бе проверено дали цените на газа, платени от единствения оказал съдействие производител износител, са отразявали достоверно разходите, свързани с производството и разпределението на газа.
(69)
Бе установено, че цената на газа на вътрешния пазар, заплащана от производителите износители, е била около 30 % от експортната цена на природния газ от Русия. В тази връзка всички налични данни показаха, че цените на газа на вътрешния пазар на Русия са регулирани цени, които са значително под пазарните цени, заплащани за руски природен газ на нерегулирани пазари. Тъй като разходите за газ не са били достоверно отразени в документацията на производителя износител, както е предвидено в член 2, параграф 5 от основния регламент, те трябваше да бъдат съответно коригирани. При липсата на достатъчно представителни недеформирани цени на газа във връзка с руския вътрешен пазар, бе счетено за целесъобразно, в съответствие с член 2, параграф 5 от основния регламент, коригирането да бъде направено въз основа на информацията от други представителни пазари. Коригираната цена бе определена въз основа на средната цена на руския газ при продажбата му за износ на немско-чешката граница (Вайдхаус), коригирана с разходите за местно разпределение. Вайдхаус е основната станция за продажба на руски природен газ за ЕС, представляващ както най-големият пазар за руския газ, така и пазар с цени, достоверно отразяващи разходите. Поради това Вайдхаус може да се счита за представителен пазар по смисъла на член 2, параграф 5 от основния регламент.
(70)
Вследствие на това за целите на проверката за обичайни търговски условия Комисията използва средните производствени разходи след корекция за разходите за газ.
(71)
Така нормалната стойност бе определена като средната цена на рентабилните продажби на вътрешния пазар през разследвания период в рамките на преразглеждането, тъй като обемът на рентабилните продажби е представлявал 80 % или по-малко от общия обем на продажбите.
2.2. Определяне на вероятната експортна цена
(72)
Поради значителната степен на неоказване на съдействие от страна на производителите износители в Русия Комисията бе принудена да използва наличните факти при определянето на експортната цена. Не бе възможно да се използва информацията, предоставена от единствения оказал съдействие руски производител, тъй като този производител не е изнасял разглеждания продукт за ЕС и е изнасял само незначителни количества за други трети държави.
(73)
По тази причина и като се има предвид, че износът от Русия за Съюза е бил незначителен, вероятната експортна цена бе определена въз основа на статистическите данни за руския износ, като бяха използвани данни за износа за други трети държави. Износът към други трети държави е бил в значителни количества.
(74)
Тъй като единственият оказал съдействие руски производител е произвеждал изключително така наречените „черни тръби“ (т.е. негалванизирани тръби), за определяне на експортната цена бе използвана само информацията, свързана с черни тръби. Съгласно статистическите данни за руския износ преобладаващата част от руския износ също се състои от черни тръби.
(75)
След оповестяването единственият сътрудничещ руски производител заяви, че е следвало да се използват експортните му цени, тъй като те са били в основата на повече от 10 % от общия обем на неговите продажби. Тези продажби обаче съставляват по-малко от 2 % от общия обем на износа, отчетен от статистическите данни за руския износ. Въз основа на това заключението, че експортните цени на този производител не може да се използват поради незначителното количество на износа, остава в сила.
2.3. Сравнение
(76)
Сравнението между нормалната стойност и вероятната експортна цена бе направено на база на цената франко завода. С цел да се осигури обективно сравнение бяха отчетени разликите, които засягат сравнимостта на цените, в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент.
(77)
Когато беше приложимо, бяха направени корекции за разликите в разходите за транспорт.
2.4. Вероятен дъмпинг по време на разследвания период в рамките на преразглеждането
(78)
Въз основа на горепосоченото вероятният дъмпингов марж по смисъла на член 11, параграф 2 от основния регламент бе 38,7 %.
3. Развитие на износа, в случай че мерките бъдат отменени
3.1. Производствен капацитет на производителите износители
(79)
Заявителят е изчислил, че свободният капацитет за производство на разглеждания продукт в Русия надхвърля общото потребление на пазара на ЕС. Заявителят е изготвил своята оценка въз основа на информацията, публикувана в базата данни „Metal Expert“. Освен това заявителят е счел, че степента на използване на мощностите е 56 %, което се потвърждава от предоставената от оказалия съдействие производител информация.
(80)
Поради това, в случай че мерките бъдат отменени, е налице съществен риск руските производители износители да продават значителни количества заварени тръби на пазара на Съюза на дъмпингови цени.
(81)
След оповестяването неоказалите съдействие руски производители, посочени в съображение 61 по-горе, заявиха, че Комисията е пренебрегнала представената от тези производители информация относно предполагаемата привлекателност на други пазари, включително на руския пазар, и свободния капацитет в Русия.
(82)
В това отношение следва да се отбележи, че информацията относно свободния капацитет се отнасяше до по-широк набор от продукти, включително кухи профили и тръби с голям диаметър. Следователно тази информация е по-малко относима към случая в сравнение с предоставената от заявителя информация. Освен това, дори въз основа на твърдяната от руските производители степен на използване на капацитета от 60 - 70 %, определеният в резултат на това свободен капацитет би съответствал на по-голямата част от потреблението на пазара на ЕС.
(83)
Що се отнася до предоставената от неоказалите съдействие руски производители информация относно предполагаема привлекателност на други пазари, включително на руския пазар, на първо място следва да се отбележи, че поради липсата на съдействие не бе възможно тези данни да бъдат потвърдени. На второ място, тази информация противоречи на получената по време на разследването информация, посочена в съображения 84 - 86 по-долу, която се основава на официалните статистически данни за руския износ и която не бе оспорена от двамата неоказали съдействие руски производители.
3.2. Привлекателност на пазара на Съюза
(84)
Съгласно руските търговски статистически данни средната руска експортна цена от 647 EUR/тон е далеч под средната продажна цена на промишлеността на Съюза от 848 EUR/тон и е в съответствие със средните цени на вноса в Съюза от основни държави износителки, като Индия и Турция.
(85)
Според същите търговски статистически данни 33 % от целия руски износ е за продажби за Азербайджан, който е най-големият пазар за износ на Русия. Продажната цена за Азербайджан е 586 EUR/тон, което е значително по-ниско от продажната цена на промишлеността на ЕС от 848 EUR/тон, и дори по-ниско от цените, начислявани от други основни износители за Съюза, като Индия или Турция. Освен това руският износ за Азербайджан се равнява на около 15 % от потреблението в ЕС. Следователно съществува риск износът да бъде пренасочен към ЕС, ако мерките бъдат отменени.
(86)
В светлината на посоченото по-горе Комисията стигна до заключението, че е налице значителен риск от отклоняване на търговията към пазара на Съюза, в случай че мерките бъдат отменени.
4. Заключение относно вероятността от повторно възникване на дъмпинга
(87)
С оглед на наличния свободен капацитет в Русия и привлекателното ниво на цените на пазара на Съюза бе достигнато до заключението, че съществува риск от увеличаване на руския дъмпингов износ на разглеждания продукт за пазара на Съюза, ако се допусне срокът на действие на действащите мерки да изтече.
(88)
След оповестяването някои заинтересовани страни заявиха, че запазването на действащите мерки срещу Русия при прекратяване на действащите мерки срещу Украйна (вж. по-долу) представлява дискриминация, тъй като според тях Русия и Украйна имат сходен свободен капацитет.
(89)
Това твърдение не бе подкрепено от констатациите от разследването, при което бе установен значителен свободен капацитет в Русия, съответстващ на поне по-голямата част от потреблението на пазара на ЕС. От друга страна, за Украйна беше установено, че наличният свободен капацитет за износ към всички държави е ограничен. Поради тази значителна разлика в свободния капацитет твърдението за дискриминация се отхвърля.
УКРАЙНА
1. Предварителни бележки
(90)
Само един украински производител износител - Interpipe group (Interpipe), оказа съдействие по време на разследването. На Interpipe се пада най-значителният дял от украинското производство, както и почти целият, осъществяван в много малки количества украински износ за Съюза. Известни са най-малко 4 украински производители, които не оказаха съдействие, но съгласно търговските статистически данни техният износ за ЕС е незначителен.
(91)
С оглед на незначителния украински износ за Съюза вероятната експортна цена бе определена въз основа на продажните цени на Interpipe за други трети държави, както е описано в съображение 17 по-горе.
2. Вероятен дъмпинг по време на разследвания период в рамките на преразглеждането
2.1. Определяне на нормалната стойност
(92)
Комисията първо провери дали общият обем на продажбите на вътрешния пазар на единствения оказал съдействие производител износител - Interpipe, е бил представителен в съответствие с член 2, параграф 2 от основния регламент. Продажбите на вътрешния пазар са представителни, ако общият обем на продажбите на вътрешния пазар на сходния продукт на независими клиенти на вътрешния пазар е представлявал най-малко 5 % от общия обем на продажбите на разглеждания продукт за износ за Съюза по време на разследвания период в рамките на преразглеждането. На тази база бе установено, че реализираният от Interpipe общ обем продажби на сходния продукт на вътрешния пазар е бил представителен.
(93)
Впоследствие Комисията идентифицира видовете на продукта, продавани на вътрешния пазар, които са били идентични или сравними с видовете, продавани за износ от Interpipe.
(94)
След това Комисията провери дали продажбите на вътрешния пазар на Interpipe за всеки вид на продукта, който е идентичен или сравним с вид на продукта, продаван за износ, са били представителни в съответствие с член 2, параграф 2 от основния регламент. Продажбите на вътрешния пазар на един вид на продукта са представителни, ако общият обем на продажбите на вътрешния пазар на този вид на продукта за независими клиенти по време на разследвания период в рамките на преразглеждането е представлявал поне 5 % от общия обем на продажбите за износ на идентичния или сравним вид на продукта. Комисията установи, че за преобладаващата част видове на продукта продажбите на вътрешния пазар са били осъществени в представителни количества.
(95)
Като следваща стъпка Комисията определи дела на рентабилните продажби на независими клиенти на вътрешния пазар за всеки вид на продукта по време на разследвания период в рамките на преразглеждането с цел да вземе решение дали да използва действителните продажби на вътрешния пазар за изчисляването на нормалната стойност в съответствие с член 2, параграф 4 от основния регламент.
(96)
Нормалната стойност се основава на действителната цена за всеки вид на продукта на вътрешния пазар, независимо дали продажбите са рентабилни или не, ако:
а)
обемът на продажбите на вида на продукта, продаван на нетна продажна цена, равна или по-висока от изчислените производствени разходи, представлява повече от 80 % от общия обем на продажбите за този вид на продукта; и
б)
среднопретеглената продажна цена на този вид на продукта е равна или по-висока от производствените разходи за единица продукция.
(97)
В този случай нормалната стойност е среднопретеглената стойност на цените на всички продажби на вътрешния пазар на този вид на продукта по време на разследвания период в рамките на преразглеждането.
(98)
Нормалната стойност е действителната цена на вътрешния пазар за всеки вид на продукта само при рентабилните продажби на вътрешния пазар на този вид на продукта по време на разследвания период в рамките на преразглеждането, ако:
а)
обемът на рентабилните продажби на въпросния вид на продукта представлява 80 % или по-малко от общия обем на продажбите на този вид; или
б)
среднопретеглената цена на този вид на продукта е равна или по-висока от производствените разходи за единица продукция.
(99)
Анализът на продажбите на вътрешния пазар показа, че нормалната стойност е изчислена като среднопретеглена стойност на цените на всички продажби на вътрешния пазар по време на разследвания период в рамките на преразглеждането или като средна претеглена стойност само на рентабилните продажби, в зависимост от вида на продукта.
(100)
Когато продажбите на сходния продукт не са били осъществявани при обичайни търговски условия или когато даден вид на продукта не е бил продаван в представителни количества на вътрешния пазар, Комисията използва конструирана нормална стойност в съответствие с член 2, параграфи 3 и 6 от основния регламент.
(101)
Нормалната стойност бе конструирана чрез добавяне на описаните по-долу елементи към производствените разходи на сходния продукт на Interpipe по време на разследвания период в рамките на преразглеждането:
-
разходите за продажба, общите и административни разходи, направени от Interpipe за продажбите на вътрешния пазар на сходния продукт при обичайни търговски условия по време на разследвания период в рамките на преразглеждането, и
-
реализираната печалба от Interpipe при продажбите на вътрешния пазар на сходния продукт при обичайни търговски условия по време на разследвания период в рамките на преразглеждането.
2.2. Определяне на вероятната експортна цена
(102)
При липсата на значителен украински износ за Съюза вероятната експортна цена бе определена въз основа на продажните цени на Interpipe за други трети държави, за които износът е бил в значителни количества, както е описано в съображение 17 по-горе.
(103)
Всички продажби на Interpipe са били осъществени пряко за несвързани клиенти в трети държави. По този начин продажната цена бе определена въз основа на цените, платени или подлежащи на плащане от тези независими клиенти.
2.3. Сравнение
(104)
Сравнението между нормалната стойност и вероятната експортна цена бе направено на база на цената франко завода. С цел да се осигури обективно сравнение бяха отчетени разликите, които засягат сравнимостта на цените, в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент.
(105)
Когато беше приложимо, бяха направени корекции за разликите в разходите за транспорт и разходите по кредити.
2.4. Вероятен дъмпинг по време на разследвания период в рамките на преразглеждането
(106)
Въз основа на горепосоченото вероятният дъмпингов марж по смисъла на член 11, параграф 2 от основния регламент бе 16 %.
(107)
След оповестяването заинтересовани страни изказаха твърдението, че Комисията е установила продължаване на дъмпинга от страна на Украйна на ниво от 16 %. Това твърдение обаче е неоснователно, тъй като изглежда се основава на недоразумение. Както е посочено в съображение 17 по-горе, по време на разследвания период в рамките на преразглеждането всички държави, в т.ч. Украйна, са изнесли незначителни количества от разглеждания продукт за Съюза. Поради това не бе възможно да се направят обосновани заключения въз основа на тези количества и не бе установено продължаване на дъмпинга по отношение на Украйна. Поради това твърдението се отхвърля.
3. Развитие на износа, в случай че мерките бъдат отменени
Производствен капацитет на производителите износители
(108)
В предишното разследване Комисията установи, че производственият капацитет в Украйна превишава 400 000 тона годишно. След въпросното разследване обаче двама от известните производители, а именно Lugansk Tube Plant и Interpipe Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant - една от структурите на Interpipe Group, са спрели производството на заварени тръби. Тъй като няма настъпило след това потвърдено увеличение на производствения капацитет в Украйна, сегашният капацитет е значително по-малък, отколкото по време на предишното разследване.
(109)
По отношение на използването на капацитета, посочен в съображение 108 по-горе, Interpipe доказа, че - като се имат предвид техническите ограничения на предприятието - през разследвания период в рамките на преразглеждането то е работило при почти пълно използване на капацитета.
(110)
Друг важен аспект е географското местоположение на украинските предприятия. По-голямата част от тях са разположени в източната част на Украйна и са пряко или косвено засегнати от съществуващата в тази част на страната особена от гледна точка на сигурността ситуация. Поради това не е ясно до каква степен тези дружества могат да използват изцяло своя производствен капацитет.
(111)
След оповестяването заинтересовани страни изказаха твърдението, че една значителна част от украинското производство е разположено извън зоната, засегната от настоящата особена от гледна точка на сигурността ситуация. Въпреки това следва да се отбележи, че и дружествата извън тази зона са непряко засегнати от въпросната ситуация, например поради недостатъчното предлагане на суровини. Следователно се стигна до заключението, че повечето украински предприятия са пряко или косвено засегнати от настоящата особена от гледна точка на сигурността ситуация. Поради това твърдението се отхвърля.
(112)
В същото време, с оглед на особената ситуация, в която се намира Украйна след края на разследвания период в рамките на преразглеждането, може да се очаква след нормализирането на особената от гледна точка на сигурността ситуация строителният сектор да поеме допълнителния капацитет на вътрешния пазар. Сходният продукт се използва и за строителни цели, например за опора на товари, за заграждения, като защитни средства и в скелета.
(113)
Като се има предвид намалението на производствения капацитет и очакваното нарастване на вътрешното търсене, се достига до заключението, че наличният свободен капацитет за износ към всички държави е ограничен.
(114)
След оповестяването заинтересовани страни изказаха твърдението, че в Украйна съществува значителен свободен капацитет. Тези твърдения обаче не бяха подкрепени от конкретни доказателства и по тази причина бяха отхвърлени.
(115)
Заинтересованите страни изказаха също така твърдението, че Interpipe е обявил, че ще увеличи съществено износа си за ЕС с около 60 %, което опровергава аргумента за наличие на ограничен украински свободен капацитет за износ. Това твърдение обаче не може да бъде прието. Съобщението на Interpipe се отнася за дружеството по принцип, а не конкретно за разглеждания продукт. Дори ако се предположи, че твърдението се отнася и за разглеждания продукт, в резултат на същественото увеличение с около 60 % ще се постигне пазарен дял в ЕС от около едва 0,5 %, който продължава да се счита за незначителен. Следователно аргументът не опровергава заключението, че наличният свободен капацитет за износ към всички държави е ограничен.
(116)
Същите заинтересовани страни заявиха, че свободният капацитет не следва да се използва като елемент в анализа на дъмпинга, тъй като, както е посочено в съображение 139 по-долу, използването на капацитета не се счита за съществен показател за вредата в анализа на вредата.
(117)
Това твърдение не може да бъде прието. Целта на тези две оценки е различна. В анализа на вредата бе преценено дали ниската степен на използване на капацитета може да се разглежда като знак за вреда за промишлеността на Съюза, което не е непременно така в случая, в който оставащият капацитет може да се използва за производството на други продукти. Вниманието при анализа на дъмпинга е насочено към самия свободен капацитет, т.е. неизползвания капацитет, който не се оползотворява чрез производството на каквито и да било продукти и поради това лесно може да се оползотвори чрез производство на разглеждания продукт.
4. Заключение относно вероятността от повторно възникване на дъмпинга
(118)
С оглед на ограничения наличен свободен капацитет в Украйна и на ограничения риск от пренасочване на дъмпинговия износ бе достигнато до заключението, че не съществува риск от значително увеличаване на украинския дъмпингов износ на разглеждания продукт, ако се допусне срокът на действие на действащите мерки да изтече. Поради това е малко вероятно изтичането на срока на действие на антидъмпинговите мерки срещу Украйна да доведе до повторно възникване на дъмпинг в количества, които не са незначителни, по смисъла на член 5, параграф 7 от основния регламент.
Г. ОПРЕДЕЛЕНИЕ ЗА ПРОМИШЛЕНОСТ НА СЪЮЗА
(119)
По време на разследвания период в рамките на преразглеждането сходният продукт е бил произвеждан от около 20 производители в Съюза. Поради това се счита, че продукцията на тези производители (установена въз основа на информацията, събрана от оказалите съдействие производители, и въз основа на данните от искането за преразглеждане по отношение на другите производители от Съюза) съставлява общото производство на Съюза. Всички тези производители съставляват промишлеността на Съюза по смисъла на член 4, параграф 1 от основния регламент.
(120)
Както бе пояснено в съображение 11 по-горе, поради големия брой производители от Съюза бе подбрана извадка. За целите на анализа на вредата показателите за вредата бяха установени на следните две равнища:
-
макроикономическите елементи (производство, капацитет, обем на продажбите, пазарен дял, растеж, трудова заетост, производителност, средни единични цени, размер на дъмпинговите маржове и възстановяване от въздействието на предишен дъмпинг) бяха оценени на равнището на промишлеността на Съюза въз основа на информацията, събрана от оказалите съдействие производители, а по отношение на другите производители от Съюза бе използвана приблизителна оценка, направена въз основа на данните в искането за преразглеждане,
-
анализът на микроикономическите елементи (складови наличности, възнаграждения, рентабилност, възвръщаемост на инвестициите, паричен поток, способност за привличане на капитали и инвестиции) за производителите от Съюза, включени в извадката, беше направен въз основа на предоставената от тях информация.
Д. СЪСТОЯНИЕ НА ПАЗАРА НА СЪЮЗА
1. Потребление на Съюза
(121)
Потреблението на Съюза бе определено въз основа на обема на продажбите на собствената продукция, произведена от промишлеността на Съюза и предназначена за пазара на Съюза, както и на статистически данни на Евростат за обемите на вноса на пазара на Съюза.
(122)
През разглеждания период потреблението на ЕС е намаляло с 28 %. Намалението е било с 6 % през 2011 г., с 8 процентни пункта през 2012 г. и с още 10 процентни пункта през разследвания период в рамките на преразглеждането. Низходящата тенденция може да се обясни отчасти с определена степен на техническа замяна, тъй като при водопроводните тръби се наблюдава тенденция на заместване на стоманените тръби с тръби от алтернативни продукти, като мед, пластмаса или неръждаема стомана.
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПРП
Общо потребление на ЕС (в тонове)
561 955
528 191
460 847
404 394
Индекс (2010 г. = 100)
100
94
82
72
(123)
След оповестяването заинтересованите страни заявиха, че стойностите за потреблението на ЕС са били значително занижени. Тези страни обаче не представиха никакви надеждни доказателства в подкрепа на твърдението си, което поради това не може да бъде прието.
2. Внос от Беларус, КНР и Русия
(124)
Тъй като при разследването се установи, че не съществува вероятност от повторно възникване на дъмпинга от Украйна (вж. съображения 17 и 118 по-горе), в рамките на направения по-долу анализ малкият по обем внос от тази държава не бе разгледан заедно с вноса от другите засегнати държави.
(125)
За да може да се направи оценка на кумулирането на вноса от Беларус, КНР и Русия, бе проучена ситуацията на всяка една от тези държави през призмата на условията, определени в член 3, параграф 4 от основния регламент.
(126)
Що се отнася до количествата и дъмпинговите маржове и предвид незначителния обем на вноса по време на разследвания период в рамките на преразглеждането, Комисията направи прогнозен анализ за всяка държава на вероятния обем на износа и вероятните дъмпингови маржове, които биха възникнали, в случай че мерките бъдат отменени. Този анализ показа, че ако мерките бъдат отменени, обемите вероятно ще нараснат, като надхвърлят равнищата, достигнати през разследвания период в рамките на преразглеждането, и със сигурност ще надхвърлят прага на пренебрежимост (вж. съображения 33, 56 и 80 по-горе). Също така Комисията установи, че ако мерките бъдат отменени, вероятният дъмпингов марж би бил значителен (вж. съображения 30, 53 и 78 по-горе).
(127)
Що се отнася до средната цена на вноса, данните за внесените незначителни количества не може да бъдат използвани за формулирането на окончателни заключения.
(128)
Разследването обаче също показа, че условията на конкуренция между съответните оператори са били сходни. Разследването показа, че разглежданият продукт, внасян от Беларус, КНР и Русия, и сходният продукт, произвеждан и продаван от промишлеността на Съюза, са сходни във всички свои съществени физически и технически характеристики.
(129)
Въз основа на изложеното по-горе се счита, че по отношение на Беларус, КНР и Русия са изпълнени критериите, определени в член 3, параграф 4 от основния регламент. Поради това вносът от тези три държави бе разгледан кумулативно.
а) Обем
(130)
Обемът на вноса на разглеждания продукт от Беларус, КНР и Русия в Съюза е спаднал с 60 % от около 7 000 тона през 2010 г. на около 2 900 тона през разследвания период в рамките на преразглеждането. Той е нараснал с 31 % през 2011 г., преди да намалее с 62 процентни пункта през 2012 г. и с още 28 процентни пункта през разследвания период в рамките на преразглеждането.
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПРП
Обем на вноса от Беларус
25
55
0,1
-
Индекс (2010 г. = 100)
100
222
0
0
Пазарен дял на вноса от Беларус
0 %
0 %
0 %
0 %
Цена на вноса от Беларус (EUR/тон)
677
1 246
600
-
Индекс (2010 г. = 100)
100
184
89
-
Обем на вноса от КНР
712
375
458
118
Индекс (2010 г. = 100)
100
53
64
17
Пазарен дял на вноса от КНР
0,1 %
0,1 %
0,1 %
0,0 %
Цена на вноса от КНР (EUR/тон)
636
1 052
1 347
2 102
Индекс (2010 г. = 100)
100
165
212
330
Обем на вноса от Русия
6 396
8 937
4 440
2 790
Индекс (2010 г. = 100)
100
140
69
44
Пазарен дял на вноса от Русия
1,1 %
1,7 %
1,0 %
0,7 %
Цена на вноса от Русия (EUR/тон)
470
506
513
462
Индекс (2010 г. = 100)
100
108
109
98
Обем на вноса от засегнатите държави
7 133
9 367
4 898
2 908
Индекс (2010 г. = 100)
100
131
69
41
Пазарен дял на вноса от засегнатите държави
1,3 %
1,8 %
1,1 %
0,7 %
Цена на вноса от засегнатите държави (EUR/тон)
488
532
591
528
Индекс (2010 г. = 100)
100
109
121
111
Източник: база данни Comext.
б) Пазарен дял
(131)
Съответният пазарен дял, държан от износителите от Беларус, КНР и Русия на пазара на Съюза, е намалял от 1,3 % през 2010 г. на 0,7 % през разследвания период в рамките на преразглеждането. По-конкретно пазарният дял е нараснал от 1,3 % през 2010 г. на 1,8 % през 2011 г., намалял е на 1,1 % през 2012 г. и допълнително на 0,7 % през разследвания период в рамките на преразглеждането.
в) Цени
i) Движение на цените
(132)
Между 2010 г. и разследвания период в рамките на преразглеждането средната цена на вноса на разглеждания продукт с произход от Беларус, КНР и Русия се е увеличила с 11 %: от 488 EUR/тон през 2010 г. до 528 EUR/тон през разследвания период в рамките на преразглеждането. По-конкретно цените са се увеличили с 9 % през 2011 г. и с 12 % през 2012 г., преди да отбележат спад от 10 % през разследвания период в рамките на преразглеждането.
ii) Подбиване на цените
(133)
Твърде малкото продажби на разглеждания продукт от КНР и Русия за Съюза по време на разследвания период в рамките на преразглеждането не могат да послужат като основание за сериозно заключение. Поради това бе направено сравнение между цените на сходния продукт, произвеждан и продаван от промишлеността на Съюза, и цените на продукта, предмет на разследването, произвеждан в Беларус, КНР и Русия и продаван в останалата част на света. Това сравнение показа значително подбиване на цените.
3. Внос от други трети държави
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПРП
Обем на вноса от Индия
25 720
48 704
58 619
53 007
Пазарен дял на вноса от Индия
4,6 %
9,2 %
12,7 %
13,1 %
Обем на вноса от Турция
83 654
83 753
98 742
69 757
Пазарен дял на вноса от Турция
14,9 %
15,9 %
21,4 %
17,2 %
Обем на вноса от Украйна
956
573
944
1 147
Пазарен дял на вноса от Украйна
0,2 %
0,1 %
0,2 %
0,3 %
Обем на вноса от други трети държави
34 948
42 714
38 518
30 374
Пазарен дял на вноса от други трети държави
6,2 %
8,1 %
8,4 %
7,5 %
(134)
Вносът от Турция и Индия се е увеличил през разглеждания период. Пазарният дял на вноса от Украйна се е задържал на много ниско равнище. Пазарният дял на вноса от други трети държави е останал относително стабилен през разглеждания период.
(135)
След оповестяването заинтересовани страни изказаха твърдението, че 12-процентната загуба на пазарен дял от страна на промишлеността на Съюза е била почти изцяло компенсирана от нарастването на пазарния дял на Индия и Турция, взети заедно, и че вероятно основните причини за нестабилното състояние на промишлеността на Съюза са ниските цени на вноса от Индия и Турция. В това отношение следва да се отбележи, че целта на настоящото разследване е да се проучи дали отмяната на действащите мерки срещу трите държави, по отношение на които е установена вероятност от повторно възникване на дъмпинг, ще доведе до повторно възникване на вреда за промишлеността на Съюза. По време на разследването беше потвърдено, че е имало значително подбиване на цените при продажбите на продуктите от Беларус, КНР и Русия за останалата част от света. Поради това, в случай че мерките бъдат отменени, дъмпинговият износ от тези страни за ЕС вероятно ще възникне повторно, с последващо от това вероятно увеличение на вредата за промишлеността на ЕС. Обстоятелството, че вносът от Турция и Индия може да се е увеличил през разглеждания период, не влияе на оценката относно вероятността от повторно възникване на дъмпинга и на вредата.
4. Състояние на промишлеността на Съюза
(136)
Съгласно член 3, параграф 5 от основния регламент Комисията разгледа всички относими икономически фактори и показатели, имащи отражение върху състоянието на промишлеността на Съюза.
4.1. Макроикономически елементи
а) Производство
(137)
От ниво от около 437 000 тона през 2010 г. производството на промишлеността на Общността е намаляло с 37 % по време на разглеждания период. По-конкретно то е намаляло с 14 % през 2011 г., с 19 процентни пункта през 2012 г. и с още 4 процентни пункта през разследвания период в рамките на преразглеждането. Спадът в производството е бил свързан със спад на потреблението, но е бил още по-силно изразен поради увеличението на вноса от Индия и Турция.
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПРП
Производство (в тонове)
437 492
376 106
294 260
277 483
Индекс (2010 г. = 100)
100
86
67
63
б) Капацитет и степен на използване на капацитета
(138)
Производственият капацитет е бил над 1 700 000 тона през 2010 г. и е намалял с 16 % през разглеждания период. Спадът се е дължал на факта, че някои производители от ЕС са намалили броя на дневните производствени смени.
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПРП
Производствен капацитет (в тонове)
1 761 677
1 621 386
1 318 459
1 485 339
Индекс (2010 г. = 100)
100
92
75
84
Използване на капацитета
25 %
23 %
22 %
19 %
Индекс (2010 г. = 100)
100
93
90
75
Източник: разследването.
(139)
През 2010 г. използването на капацитета е било 25 %. То е спаднало до 23 % през 2011 г., до 22 % през 2012 г. и допълнително до 19 % през разследвания период в рамките на преразглеждането. Ниската степен на използване на капацитета се обяснява главно с факта, че продуктите извън обхвата на настоящото разследване (предимно кухи профили) могат да бъдат произвеждани със същото производствено оборудване, използвано за производството на заварени тръби и тръбопроводи. Поради това степента на използване на капацитета не е непременно съществен показател за вредата в анализа на вредата за този конкретен промишлен отрасъл.
в) Обем на продажбите
(140)
Продажбите на промишлеността на Съюза на собствената му продукция за несвързани клиенти на пазара на ЕС са намалели с 16 % през 2011 г., с 21 процентни пункта през 2012 г. и с още 3 процентни пункта през разследвания период в рамките на преразглеждането. Погледнато като цяло, между 2010 г. и разследвания период в рамките на преразглеждането тези продажби са намалели с около 40 %. Това се е дължало на спада в потреблението и на нарастването на вноса от Индия и Турция.
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПРП
Обем на продажбите на ЕС за несвързани клиенти (в тонове)
409 544
343 080
259 127
247 201
Индекс (2010 г. = 100)
100
84
63
60
Източник: разследването.
г) Пазарен дял
(141)
През 2010 г. пазарният дял на промишлеността на Съюза е бил 73 %. Той е намалял до 65 % през 2011 г. и е продължил да намалява, достигайки 56 % през 2012 г., преди да се увеличи на 61 % през разследвания период в рамките на преразглеждането. Погледнато като цяло, пазарният дял на промишлеността на Съюза през разглеждания период е намалял с 12 процентни пункта.
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПРП
Пазарен дял на промишлеността на Съюза
73 %
65 %
56 %
61 %
Индекс (2010 г. = 100)
100
89
77
84
Източник: разследването.
д) Растеж
(142)
Между 2010 г. и разследвания период в рамките на преразглеждането, когато потреблението на Съюза е намаляло с 28 %, обемът на продажбите за несвързани клиенти на пазара на ЕС е намалял с 40 %. Това е довело до загуба на пазарен дял в размер на 12 процентни пункта от страна на промишлеността на Съюза през разглеждания период. Следователно през разглеждания период промишлеността на Съюза не е отбелязала растеж.
е) Трудова заетост
(143)
Броят на наетите лица в промишлеността на Съюза е намалял с 13 % през 2011 г., с 27 процентни пункта през 2012 г. и с още 3 процентни пункта през разследвания период в рамките на преразглеждането. Като цяло трудовата заетост в промишлеността на Съюза е намаляла с 43 % през разглеждания период, т.е. от над 1 600 души на по-малко от 1 000 души.
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПРП
Трудова заетост (брой наети лица)
1 655
1 446
991
939
Индекс (2010 г. = 100)
100
87
60
57
Източник: разследването.
ж) Производителност
(144)
Производителността на работната сила на промишлеността на Съюза, измерена като продукция (в тонове) на наето лице на година първоначално леко се е понижила с 2 % през 2011 г. спрямо изходното ниво от 264 тона на наето лице. Впоследствие тя се е увеличила с 14 процентни пункта през 2012 г. и е останала стабилна през разследвания период в рамките на преразглеждането. Погледнато като цяло, производителността на промишлеността на Съюза се е увеличила с 12 % през разглеждания период.
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПРП
Производителност (тонове/наето лице)
264
260
297
296
Индекс (2010 г. = 100)
100
98
112
112
Източник: разследването.
з) Фактори, които засягат продажните цени
(145)
Единичните продажни цени на промишлеността на Съюза за несвързани клиенти са се увеличили с 5 % през 2011 г. и с 1 процентен пункт през 2012 г., преди да намалеят с 4 процентни пункта през разследвания период в рамките на преразглеждането. Погледнато като цяло, тези цени са се увеличили с 2 % през разглеждания период - от 833 EUR/тон на 848 EUR/тон през разследвания период в рамките на преразглеждането.
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПРП
Единична цена на пазара на ЕС (EUR/тон)
833
871
881
848
Индекс (2010 г. = 100)
100
105
106
102
Източник: разследването.
и) Размер на дъмпинговия марж
(146)
Разследването установи вероятност от повторно възникване на дъмпинга със значителни маржове, размерът на които не може да се смята за пренебрежим в случая на Беларус, КНР и Русия.
(147)
Както бе посочено по-горе, Комисията не установи вероятност от продължаване или повторно възникване на дъмпинга в случая на Украйна.
й) Възстановяване от предишен дъмпинг
(148)
Разгледаните по-горе макроикономически показатели показват, че независимо от това, че частично е била постигната целта на антидъмпинговите мерки за отстраняване на вредата, понесена от производителите от Съюза, промишлеността все още се намира в уязвимо и нестабилно състояние. В действителност през разглеждания период обемът на производството е намалял с 37 %, обемът на продажбите за несвързани клиенти на пазара на ЕС е намалял с 40 %, а трудовата заетост е намаляла с 43 %. В допълнение делът на промишлеността на Съюза на пазара на ЕС се е свил от 73 % през 2010 г. на 61 % през разследвания период в рамките на преразглеждането. Поради това не бе възможно да се установи действително възстановяване от предишния дъмпинг и се счита, че промишлеността на Съюза остава уязвима за причиняващия вреда ефект на евентуален дъмпингов внос на пазара на Съюза.
4.2. Микроикономически елементи
а) Складови наличности
(149)
Нивото на складовите наличности в края на периода, поддържано от включените в извадката производители от Съюза, е било почти стабилно до 2011 г. То се е увеличило с 14 процентни пункта през 2012 г., преди да намалее с 10 процентни пункта през разследвания период в рамките на преразглеждането. Следователно нивото на складовите наличности през разследвания период в рамките на преразглеждането е било с 5 % по-високо в сравнение с 2010 г.
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПРП
Складови наличности в края на периода (в тонове)
13 892
14 039
16 012
14 556
Индекс (2010 г. = 100)
100
101
115
105
Източник: разследването.
б) Възнаграждения
(150)
През разглеждания период разходите за труд са намалели с 29 %. По-конкретно те са намалели с 2 % през 2011 г., с 15 процентни пункта през 2012 г. и с още 12 процентни пункта през разследвания период в рамките на преразглеждането. Общото намаление по време на разглеждания период е продиктувано от спада в заетостта.
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПРП
Годишни разходи за труд (в евро)
20 602 275
20 266 132
17 140 089
14 578 317
Индекс (2010 г. = 100)
100
98
83
71
Източник: разследването.
(151)
През разглеждания период разходите за труд за наето лице са се увеличили с 25 %. Това вероятно е временна ситуация, свързана с разходите за съкращения, предизвикани от значителното намаляване на броя на наетите лица.
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПРП
Годишни разходи за труд на наето лице (в евро)
12 449
14 015
17 296
15 525
Индекс (2010 г.= 100)
100
113
139
125
в) Рентабилност и възвръщаемост на инвестициите (ВИ)
(152)
По време на разглеждания период рентабилността на продажбите на включените в извадката производители от Съюза на пазара на ЕС, изразена като процент от нетните продажби, се е подобрила от загуба в размер на повече от 7 % през 2010 г. на печалба в размер на почти 1 % през разследвания период в рамките на преразглеждането. По-конкретно загубата на включените в извадката производители от Съюза е намаляла от 7,3 % през 2010 г. на 5 % през 2011 г. и на 0,6 % през 2012 г., преди да се достигне до малка печалба в размер на 0,8 % през разследвания период в рамките на преразглеждането.
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПРП
Рентабилност на производителите от ЕС (процент от нетните продажби)
- 7,3 %
- 5,0 %
- 0,6 %
0,8 %
Индекс (2010 г. = 100)
- 100
- 69
- 8
12
ВИ (печалба в % от нетната балансова стойност на инвестицията)
- 19,2 %
- 11,8 %
0,5 %
4,3 %
Индекс (2010 г. = 100)
- 100
- 62
3
22
Източник: разследването.
(153)
Повишаването на рентабилността се обяснява с факта, че през разглеждания период продажните цени са се увеличили с 2 %, докато производствените разходи (предимно за горещо валцувани рулони, които съставляват повече от 60 % от производствените разходи) през същия период са намалели с 6 %, като същевременно годишните разходи за труд са намалели съществено. Следователно включените в извадката производители от Съюза са били в състояние постепенно да започнат да начисляват на своите клиенти на пазара на ЕС цени, които водят до печалба.
(154)
Възвръщаемостта на инвестициите, изразена като процент от нетната счетоводна стойност на инвестициите, в общи линии e следвала тенденциите по отношение на рентабилността. Настъпило е подобрение от загуба в размер на 19,2 % през 2010 г. до загуба в размер на 11,8 % през 2011 г., а след това е постигната печалба в размер на 0,5 % през 2012 г. и в размер на 4,3 % през разследвания период в рамките на преразглеждането.
г) Паричен поток и способност за привличане на капитал
(155)
През 2010 г. нетният паричен поток от оперативната дейност се е задържал на около - 44 милиона евро. Той се е увеличил на около - 7 милиона евро през 2011 г., на близо 17 милиона евро през 2012 г. и на около 20 милиона евро през разследвания период в рамките на преразглеждането. Нито един от включените в извадката производители от Съюза не е посочил, че е изпитвал трудности при привличането на капитали. Подобрението може да се отдаде на намаляването на производствените разходи и на разходите за труд, както и на слабото увеличение на цените.
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПРП
Паричен поток (продукти със собствена марка и с марка на търговец на дребно) (в евро)
- 44 322 891
- 7 033 547
16 927 597
20 202 074
Индекс (2010 г. = 100)
- 100
- 16
38
46
Източник: разследването.
д) Инвестиции
(156)
Годишните инвестиции на включените в извадката производители от Съюза в производството на сходния продукт са намалели с 34 % през 2011 г., увеличили са се с 90 процентни пункта през 2012 г. и накрая са намалели с 59 процентни пункта през разследвания период в рамките на преразглеждането. Като цяло през разглеждания период инвестициите, предназначени за поддържане и обновяване на съществуващото оборудване, а не за увеличаване на капацитета, са намалели с 3 %.
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПРП
Нетни инвестиции (в евро)
1 149 094
757 750
1 789 210
1 111 661
Индекс (2010 г. = 100)
100
66
156
97
Източник: разследването.
5. Заключение относно вредата
(157)
Редица показатели, и по-специално финансовите, са се подобрили значително през разглеждания период. Рентабилността се е подобрила от загуба от над 7 % на печалба от 0,8 %, която обаче е все още под определената при предишното разследване целева печалба от 5 %. Възвръщаемостта на инвестициите се е подобрила от загуба от над 19 % на печалба от над 4 %, а нивото на паричния поток се е подобрило от - 44 милиона евро на 20 милиона евро. Тези фактори подсказват, че промишлеността е била в състояние частично да се възстанови.
(158)
От друга страна, някои показатели са претърпели отрицателно развитие в периода между 2010 г. и разследвания период в рамките на преразглеждането. Констатирано е намаление на обема на производството с 37 %, на използването на капацитета - с 25 %, на обема на продажбите за несвързани клиенти на пазара на ЕС - с 40 %, на пазарния дял на промишлеността на Съюза - с 12 процентни пункта, а на трудовата заетост - с 43 %.
(159)
Целта на антидъмпинговите мерки е била частично постигната чрез отстраняване на част от вредата, понесена от промишлеността на Съюза в резултат на дъмпинговия внос от засегнатите държави. Промишлеността на Съюза отново е постигнала макар и слаба рентабилност, но за сметка на пазарния си дял на пазара на Съюза. Промишлеността на Съюза е успяла да подобри финансовото си състояние, като е увеличила цените за сметка на обемите. Поради това е ясно, че промишлеността на Съюза все още не се е възстановила напълно от въздействието на предишния дъмпинг и продължава да е в нестабилно състояние, което я прави много уязвима за всяко едно повторно възникване на дъмпингов внос.
(160)
Дори и ако нестабилното състояние на промишлеността на Съюза бъде квалифицирано като съществена вреда, тя не може да се отдаде на вноса от засегнатите държави. Кумулативният пазарен дял на трите засегнати държави (за Украйна при разследването се установи, че не съществува вероятност от продължаване или повторно възникване на дъмпинга) представлява по-малко от 1 % от пазара на ЕС. При липсата на ценови натиск от засегнатите държави промишлеността на Съюза е била в състояние да поддържа цени на равнище, което е достатъчно, за да се постигне рентабилност, макар и значително под целевата печалба.
Е. ВЕРОЯТНОСТ ОТ ПОВТОРНО ВЪЗНИКВАНЕ НА ВРЕДА
1. Внос от КНР, Беларус и Русия
(161)
Въз основа на посоченото по-горе тенденциите сочат, че целта на антидъмпинговите мерки за отстраняване на вредата, понесена от производителите от Съюза, частично е била постигната. От друга страна, както е видно от отрицателното развитие на редица показатели за вредата, промишлеността все още се намира в много нестабилно състояние.
(162)
Както бе посочено по-горе, износителите от всяка една от трите засегнати държави имат свободен капацитет за много бързо увеличаване на своя износ. Предвид по-изгодните цени на пазара на ЕС в сравнение с някои пазари на трети държави, има вероятност значителни количества, които в момента се изнасят за тези държави, да бъдат преориентирани към пазара на ЕС, в случай че антидъмпинговите мерки бъдат отменени. Това увеличение на дъмпинговия внос на цени, подбиващи цените на промишлеността на Съюза, вероятно ще увеличи ценовия натиск върху пазара на Съюза, като по този начин се влоши и без това нестабилното състояние на промишлеността на Съюза. Подобно рязко развитие вече бе наблюдавано по време на предишното разследване, когато пазарният дял на вноса в ЕС от трите държави бе нараснал тройно само в рамките на три години и половина, т.е. от 6,2 % през 2004 г. до 18,7 % през разследвания период (от 1 юли 2006 г. до 30 юни 2007 г.). Следователно производителите износители в КНР, Беларус и Русия вече са показали способността си бързо да увеличават обема на износа за Съюза.
(163)
Поради това, въз основа на изложеното по-горе може да се направи заключението, че има вероятност от повторно възникване на вредата, в случай че мерките бъдат отменени.
2. Внос от Украйна
(164)
Като се има предвид заключението, че няма вероятност от продължаване или повторно възникване на дъмпинга от Украйна, не се изисква допълнителен анализ на вероятността от повторно възникване на вредата.
Ж. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
(165)
В съответствие с член 21 от основния регламент Комисията проучи въпроса дали запазването на съществуващите антидъмпингови мерки не би било в противоречие с интереса на Съюза като цяло. Определянето на интереса на Съюза бе основано на оценка на всички различни засегнати интереси. На всички заинтересовани страни бе предоставена възможност да изразят становищата си съгласно член 21, параграф 2 от основния регламент.
1. Интерес на промишлеността на Съюза
(166)
Разследването показа, че състоянието на промишлеността на Съюза продължава да е много нестабилно. Целта на антидъмпинговите мерки е била частично постигната чрез отстраняване на част от вредата, понесена от промишлеността на Съюза в резултат на дъмпинговия внос от засегнатите държави. Промишлеността на Съюза отново е постигнала макар и слаба рентабилност, но за сметка на пазарния си дял на пазара на Съюза. Промишлеността на Съюза е успяла да подобри финансовото си състояние, като благодарение на действащите мерки е увеличила цените за сметка на обемите. Прекратяването на мерките ще увеличи ценовия натиск върху пазара на Съюза и ще доведе отново до загуби. Поради това запазването на мерките е в интерес на промишлеността на Съюза.
2. Интерес на вносителите и ползвателите
(167)
Комисията се свърза с повече от 100 несвързани вносители и ползватели в Съюза, за да потърси съдействие от тях, но не получи нито един отговор. Това може да се обясни с много малките обеми на износа на всяка от засегнатите държави за пазара на Съюза. Във всеки случай няма фактори, които да подсказват, че вносителите или ползвателите ще бъдат непропорционално засегнати, ако срокът на действие на мерките бъде удължен.
(168)
Поради това, в светлината на изложеното по-горе се смята, че положението на вносителите и ползвателите в Съюза едва ли ще бъде засегнато съществено от удължаването на срока на мерките.
3. Риск от недостиг на доставки/конкуренция на пазара на ЕС
(169)
Потреблението на Съюза е намаляло с 28 % през разглеждания период, като е достигнало около 400 000 тона през разследвания период в рамките на преразглеждането. През разглеждания период капацитетът на промишлеността на Съюза непрекъснато е надвишавал търсенето в ЕС, като през разследвания период в рамките на преразглеждането е достигнал равнище от близо 1 500 000 тона. Налице е достатъчна конкуренция между производителите от ЕС. Освен това през разследвания период в рамките на преразглеждането промишлеността на Съюза е работила при степен на използване на капацитета от едва 19 %, тъй като е произвеждала различни продукти (разглеждания продукт и други продукти, като напр. кухи профили) с едно и също производствено оборудване. Поради това промишлеността на Съюза разполага със свободен капацитет за увеличаване на производството си в случай на повишено търсене, като промени своя производствен асортимент. Част от търсенето може да се удовлетвори и с внос от други трети държави, а именно Индия и Турция.
(170)
Предвид изложеното по-горе не може да се заключи, че запазването на антидъмпинговите мерки би могло да доведе до недостиг на доставки на пазара на ЕС или до ограничаване на конкуренцията на пазара на ЕС.
4. Заключение относно интереса на Съюза
(171)
Изложеното по-горе показва, че отрицателното въздействие от продължаването на мерките би било ограничено и във всеки случай няма да бъде по-голямо от ползите от продължаването на мерките за промишлеността на Съюза.
З. АНТИДЪМПИНГОВИ МЕРКИ
(172)
Всички страни бяха информирани за съществените факти и съображения, на които се основава намерението да се препоръча запазване на съществуващите мерки. Също така на страните беше даден срок, в който да предоставят коментарите си след посоченото оповестяване. Изявленията и коментарите бяха надлежно взети предвид, когато това бе обосновано.
(173)
От изложеното по-горе следва, че съгласно предвиденото в член 11, параграф 2 от основния регламент, антидъмпинговите мерки, приложими по отношение на вноса на някои заварени тръби и тръбопроводи от желязо или нелегирана стомана с произход от Беларус, Китайската народна република и Русия, следва да бъдат запазени. Припомня се, че тези мерки представляват адвалорни мита с различни ставки.
(174)
Що се отнася до Украйна, въз основа на заключенията, че няма вероятност от продължаване или повторно възникване на дъмпинга (вж. съображения 17 и 118 по-горе), мерките следва да бъдат отменени, а процедурата - да бъде прекратена.
(175)
Посочените в настоящия регламент индивидуални антидъмпингови митнически ставки за дружествата се прилагат само за внос на разглеждания продукт, произведен от тези дружества, и съответно от посочените конкретни юридически лица. Вносът на разглеждания продукт, произведен от което и да било друго дружество, непосочено изрично в постановителната част на настоящия регламент с наименование и адрес, включително и лица, свързани с онези, които са изрично споменати, не може да се ползва от тези ставки и се подлага на митническата ставка, приложима за „всички други дружества“.
(176)
Дадено дружество може да поиска прилагането на тези индивидуални антидъмпингови митнически ставки, ако впоследствие промени наименованието на своето предприятие. Искането трябва да бъде адресирано до Комисията (5). Искането трябва да съдържа цялата съответна информация, която позволява да се докаже, че промяната не засяга правото на дружеството да се ползва от приложимата за него митническа ставка. Ако промяната на наименованието на дружеството не засяга правото му да се ползва от приложимата за него митническа ставка, в Официален вестник на Европейския съюз се публикува известие, с което се съобщава за промяната на името.
(177)
Настоящият регламент е в съответствие със становището на Комитета, създаден съгласно член 15, параграф 1 от основния регламент,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. Налага се окончателно антидъмпингово мито върху вноса на заварени тръби и тръбопроводи от желязо или нелегирана стомана, с кръгло напречно сечение и с външен диаметър непревишаващ 168,3 mm, без тръби от видовете, използвани за нефтопроводи или газопроводи, обсадни тръби и други тръби от видовете, използвани за добив на нефт или газ, прецизно обработени тръби и тръби, снабдени с принадлежности, за газове или течности, предназначени за гражданската авиация, понастоящем класирани в кодове по КН ex 7306 30 41, ex 7306 30 49, ex 7306 30 72 и ex 7306 30 77 (кодове по ТАРИК 7306304120, 7306304920, 7306307280 и 7306307780) и с произход от Беларус, Китайската народна република и Русия.
2. Ставката на окончателното антидъмпингово мито, приложимо върху нетната цена франко границата на Съюза преди обмитяване, за продуктите, описани в параграф 1 и произвеждани от посочените по-долу дружества, е следната:
Държава
Дружество
Антидъмпингово мито
Допълнителен код по ТАРИК
Китайска народна република
Всички дружества
90,6 %
-
Русия
TMK Group (Seversky Pipe Plant Open Joint Stock Company и Joint Stock Company Taganrog Metallurgical Works)
16,8 %
A892
OMK Group (Open Joint Stock Company Vyksa Steel Works и Joint Stock Company Almetjvesk Pipe Plant)
10,1 %
A893
Всички други дружества
20,5 %
A999
Беларус
Всички дружества
38,1 %
-
3. Прилагат се действащите разпоредби относно митата, освен ако не е предвидено друго.
Член 2
Антидъмпинговата процедура по отношение на вноса на продукта, посочен в член 1, параграф 1, с произход от Украйна се прекратява.
Член 3
Настоящият регламент влиза в сила в деня след деня на публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Брюксел на 26 януари 2015 година.
REGOLAMENTO DI ESECUZIONE (UE) 2015/110 DELLA COMMISSIONE
del 26 gennaio 2015
che istituisce un dazio antidumping definitivo sulle importazioni di taluni tubi saldati, di ferro o di acciaio non legato, originari della Bielorussia, della Repubblica popolare cinese e della Russia e chiude il procedimento relativo alle importazioni di taluni tubi saldati, di ferro o di acciaio non legato, originari dell'Ucraina, a seguito di un riesame in previsione della scadenza a norma dell'articolo 11, paragrafo 2, del regolamento del Consiglio (CE) n. 1225/2009
LA COMMISSIONE EUROPEA,
visto il trattato sul funzionamento dell'Unione europea,
visto il regolamento (CE) n. 1225/2009 del Consiglio, del 30 novembre 2009, relativo alla difesa contro le importazioni oggetto di dumping da parte di paesi non membri della Comunità europea (1) («il regolamento di base»), in particolare l'articolo 9, paragrafo 4, e l'articolo 11, paragrafi 2 e 5,
considerando quanto segue:
A. PROCEDURA
1. Misure in vigore
(1)
A seguito di un'inchiesta antidumping («l'inchiesta precedente») il Consiglio, con il regolamento (CE) n. 1256/2008 (2), ha istituito un dazio antidumping definitivo sulle importazioni di taluni tubi saldati, di ferro o di acciaio non legato, attualmente classificati ai codici NC ex 7306 30 41, ex 7306 30 49, ex 7306 30 72 ed ex 7306 30 77, originari della Bielorussia, della Repubblica popolare cinese («RPC»), della Russia, della Thailandia e dell'Ucraina («le misure antidumping definitive»). Le misure hanno assunto la forma di un dazio ad valorem compreso tra il 10,1 % e il 90,6 %.
2. Domanda di riesame in previsione della scadenza
(2)
A seguito della pubblicazione di un avviso di imminente scadenza (3) delle misure antidumping definitive in vigore, il 18 settembre 2013 la Commissione ha ricevuto una domanda di apertura di un riesame in previsione della scadenza delle misure in questione a norma dell'articolo 11, paragrafo 2, del regolamento di base. La domanda è stata presentata dal comitato di difesa dell'industria dei tubi saldati di acciaio dell'Unione europea («il richiedente») a nome di produttori che rappresentano una proporzione maggioritaria della produzione totale dell'Unione di tubi saldati, in questo caso superiore al 25 %.
(3)
La domanda era motivata dal fatto che la scadenza delle misure avrebbe potuto implicare un rischio di persistenza o reiterazione del dumping e del pregiudizio per l'industria dell'Unione.
3. Apertura di un riesame in previsione della scadenza
(4)
Avendo stabilito, sentito il comitato consultivo, che esistevano elementi di prova sufficienti a giustificare l'apertura di un riesame in previsione della scadenza, il 19 dicembre 2013 la Commissione ha annunciato, con un avviso pubblicato nella Gazzetta ufficiale dell'Unione europea (4) («l'avviso di apertura»), l'apertura di un riesame in previsione della scadenza a norma dell'articolo 11, paragrafo 2, del regolamento di base.
4. Inchiesta
4.1. Periodo dell'inchiesta di riesame e periodo considerato
(5)
L'inchiesta relativa al rischio di persistenza o reiterazione del dumping e del pregiudizio ha riguardato il periodo compreso tra il 1o ottobre 2012 e il 30 settembre 2013 («il periodo dell'inchiesta di riesame» o «PIR»). L'esame delle tendenze rilevanti per la valutazione del rischio di persistenza o reiterazione del pregiudizio ha riguardato il periodo tra il 1o gennaio 2010 e la fine del periodo dell'inchiesta di riesame («il periodo considerato»).
4.2. Parti interessate al procedimento
(6)
La Commissione ha ufficialmente informato dell'apertura del riesame in previsione della scadenza il richiedente, altri produttori noti dell'Unione, i produttori esportatori di Bielorussia, RPC, Russia e Ucraina («i paesi interessati»), gli importatori indipendenti, gli utenti notoriamente interessati e i rappresentanti dei paesi interessati. Le parti interessate hanno avuto la possibilità di comunicare le loro osservazioni per iscritto e di chiedere un'audizione entro il termine fissato nell'avviso di apertura.
(7)
È stata concessa un'audizione a tutte le parti interessate che ne hanno fatto richiesta e che hanno dimostrato di avere particolari motivi per essere sentite.
4.2.1. Campionamento dei produttori esportatori
(8)
In considerazione del numero apparentemente elevato di produttori esportatori di RPC, Russia e Ucraina, nell'avviso di apertura è stata prospettata la possibilità di ricorrere al campionamento conformemente all'articolo 17 del regolamento di base. Per consentire alla Commissione di decidere se fosse necessario ricorrere al campionamento e, in tal caso, di selezionare un campione, le parti summenzionate sono state invitate a manifestarsi entro 15 giorni dall'apertura del riesame e a fornire alla Commissione le informazioni richieste nell'avviso di apertura.
(9)
Alla fine la Commissione non ha ricevuto le risposte sul campionamento dai produttori esportatori della RPC. Un produttore esportatore dell'Ucraina ha inviato una risposta sul campionamento. I produttori esportatori della Russia hanno inviato tre risposte sul campionamento. La Commissione non ha pertanto ritenuto necessario procedere al campionamento dei produttori esportatori.
4.2.2. Campionamento degli importatori e dei produttori dell'Unione
(10)
In considerazione del numero apparentemente elevato di importatori indipendenti dell'Unione, nell'avviso di apertura è stata prospettata la possibilità di ricorrere al campionamento conformemente all'articolo 17 del regolamento di base. Per consentire alla Commissione di decidere se fosse necessario ricorrere al campionamento e, in tal caso, di selezionare un campione, le parti summenzionate sono state invitate a manifestarsi entro 15 giorni dall'apertura del riesame e a fornire alla Commissione le informazioni richieste nell'avviso di apertura. Poiché non è pervenuta alcuna risposta da parte degli importatori indipendenti, il campionamento non è stato applicato a questi ultimi.
(11)
In considerazione del numero elevato di produttori dell'Unione interessati dal procedimento, nell'avviso di apertura la Commissione ha annunciato di aver selezionato in via provvisoria un campione di produttori dell'Unione per accertare il pregiudizio a norma dell'articolo 17 del regolamento di base. Tale preselezione era stata effettuata utilizzando le informazioni a disposizione della Commissione nella fase di apertura e si era basata sul volume della produzione e delle vendite dei produttori nonché sulla loro ubicazione geografica nell'Unione. Il campione corrispondeva al massimo volume rappresentativo della produzione e delle vendite che potesse ragionevolmente essere esaminato nel periodo di tempo disponibile e rappresentava il 52 % della produzione e delle vendite totali dell'industria dell'Unione ad acquirenti indipendenti nell'UE. Il campione era inoltre rappresentativo in termini di ubicazione geografica delle società, in quanto coinvolgeva quattro diversi Stati membri. I produttori dell'UE sono stati consultati in merito al campione proposto alla data di pubblicazione dell'avviso di apertura. Poiché non si è manifestato nessun altro produttore né sono pervenute osservazioni in merito al campione, il campione proposto è stato confermato.
(12)
La Commissione ha raccolto e verificato tutte le informazioni ritenute necessarie al fine di determinare il rischio di persistenza o reiterazione del dumping, il rischio di persistenza o reiterazione del pregiudizio nonché per accertare l'interesse dell'Unione. A tal fine la Commissione ha inviato questionari ai produttori esportatori e ai produttori dell'Unione inseriti nel campione. Sono state effettuate visite di verifica presso i locali delle seguenti società:
a)
produttori dell'Unione:
-
Arcelor Mittal Karvina, Repubblica ceca;
-
Arcelor Mittal Krakow, Polonia;
-
Arvedi Tubi Acciaio S.p.A, Cremona, Italia;
-
Tata Steel UK Limited, Corby, Regno Unito;
b)
produttore esportatore in Bielorussia:
-
Mogilev Metallurgical Works, Mogilev, Bielorussia;
c)
operatore commerciale collegato al produttore esportatore dell'Ucraina:
-
Interpipe Europe SA, Lugano, Svizzera;
d)
produttore in Russia:
-
Pervouralsk New Pipe Plant, Pervouralsk, Russia;
e)
produttore nel paese di riferimento:
-
Robor Ltd. Johannesburg, Sud Africa.
B. PRODOTTO IN ESAME E PRODOTTO SIMILE
1. Prodotto in esame
(13)
Il prodotto in esame è costituito da tubi saldati, di ferro o di acciaio non legato, di sezione circolare e con diametro esterno inferiore o uguale a 168,3 mm, esclusi i tubi dei tipi utilizzati per oleodotti o gasdotti, per l'estrazione di petrolio o gas, i tubi di precisione e i tubi muniti di accessori per condutture di gas o di liquidi, destinati ad aeromobili civili, attualmente classificati ai codici NC ex 7306 30 41, ex 7306 30 49, ex 7306 30 72 ed ex 7306 30 77, originari della Bielorussia, della RPC, della Russia e dell'Ucraina
(14)
L'inchiesta ha rivelato che i diversi tipi di prodotto in esame presentano tutti le stesse caratteristiche fisiche, chimiche e tecniche di base e sono essenzialmente destinati agli stessi scopi.
2. Prodotto simile
(15)
È stato accertato che i tubi saldati prodotti e venduti nell'Unione dall'industria dell'Unione e i tubi saldati prodotti e venduti nei paesi interessati e nel paese di riferimento presentano essenzialmente le stesse caratteristiche fisiche, chimiche e tecniche e sono destinati agli stessi impieghi di base dei tubi saldati prodotti nei paesi interessati e venduti per l'esportazione nell'Unione. Tali prodotti sono pertanto considerati prodotti simili a termini dell'articolo 1, paragrafo 4, del regolamento di base.
C. RISCHIO DI PERSISTENZA O REITERAZIONE DEL DUMPING
(16)
In conformità dell'articolo 11, paragrafo 2, del regolamento di base, la Commissione ha esaminato se la scadenza delle misure in vigore potesse comportare il rischio di persistenza o reiterazione del dumping da parte dei quattro paesi interessati.
(17)
Durante il periodo dell'inchiesta di riesame tutti e quattro i paesi oggetto dell'inchiesta hanno esportato quantitativi trascurabili del prodotto. Non sussiste pertanto alcun rischio di persistenza del dumping per nessuno dei quattro paesi oggetto dell'inchiesta. La valutazione si è limitata al rischio di reiterazione del dumping in base ai prezzi all'esportazione in altri paesi terzi. Come nell'inchiesta precedente, le esportazioni verso la Bielorussia non sono state prese in considerazione a tal fine.
PAESI NON RETTI DA UN'ECONOMIA DI MERCATO
1. Paese di riferimento
(18)
Conformemente alle disposizioni dell'articolo 2, paragrafo 7, lettera a), del regolamento di base, la Bielorussia e la RPC sono ritenuti paesi non retti da un'economia di mercato. Nell'inchiesta precedente gli USA sono stati scelti come paese di riferimento al fine di stabilire il valore normale. Nell'avviso di apertura del presente riesame in previsione della scadenza è stata prospettata la possibilità di scegliere gli USA quale paese di riferimento, come suggerito dal richiedente.
(19)
La Commissione ha ricevuto le osservazioni della Mogilev nonché delle autorità bielorusse. Non sono pervenute osservazioni dalle parti interessate della RPC.
(20)
Le parti bielorusse hanno sostenuto che la scelta degli USA non fosse opportuna per via di presunti collegamenti fra l'unico produttore statunitense che ha collaborato e l'industria dell'Unione.
(21)
Le parti bielorusse hanno suggerito di scegliere la Russia come paese di riferimento in quanto si presume che l'industria russa dell'acciaio sia simile a quella bielorussa per via dei loro legami comuni all'ex Unione Sovietica.
(22)
L'inchiesta ha tuttavia stabilito che il valore del gas naturale non era adeguatamente riflesso nel costo di produzione dell'unico produttore russo che ha collaborato (cfr. il considerando 69). La collaborazione di tale produttore russo non si è inoltre rivelata sufficiente (cfr. il considerando 61). Non è stato pertanto ritenuto opportuno scegliere la Russia.
(23)
La Commissione ha altresì individuato altri paesi terzi che esportano il prodotto in esame nell'Unione. La Commissione ha contattato produttori di 14 paesi noti produttori di acciaio. Fra questi figurano paesi quali la Bosnia-Erzegovina, il Brasile, l'ex Repubblica iugoslava di Macedonia, la Serbia, il Sud Africa, la Corea del Sud e Taiwan.
(24)
Alla fine la Commissione non ha ricevuto nessuna collaborazione da parte dei produttori statunitensi. Essa ha tuttavia ricevuto le risposte complete al questionario da produttori dell'ex Repubblica iugoslava di Macedonia e del Sud Africa. La Commissione ha ritenuto che il produttore del Sud Africa rappresentasse la scelta più opportuna per via della notevole entità delle sue vendite sul mercato interno.
BIELORUSSIA
1. Osservazione preliminare
(25)
Il più grande produttore noto della Bielorussia, OJSC Mogilev Metallurgical Works («Mogilev») ha collaborato all'inchiesta. Durante il periodo dell'inchiesta di riesame la Mogilev non ha tuttavia esportato il prodotto in esame nell'Unione. Le informazioni sui probabili prezzi all'esportazione nell'Unione si sono pertanto basate sui prezzi all'esportazione in altri paesi terzi, come indicato al considerando 27.
2. Dumping probabile durante il periodo dell'inchiesta di riesame
2.1. Determinazione del valore normale
(26)
Il valore normale per la Bielorussia è stato stabilito per ciascun tipo di prodotto simile in base ai prezzi di vendita sul mercato interno ad acquirenti indipendenti nel corso di normali operazioni commerciali in Sud Africa (il paese di riferimento). Quando non vi sono state vendite di nessun tipo di prodotto simile nel corso di normali operazioni commerciali, oppure quando per un tipo di prodotto non vi sono state vendite quantitativamente rappresentative sul mercato interno del Sud Africa, la Commissione ha costruito il valore normale sommando al costo di produzione del prodotto simile le spese generali, amministrative e di vendita e il profitto.
2.2. Determinazione del probabile prezzo all'esportazione
(27)
Durante il periodo dell'inchiesta di riesame la Mogilev non ha esportato il prodotto in esame nell'Unione. Il probabile prezzo all'esportazione è stato quindi stabilito in base ai prezzi di vendita ad altri paesi terzi.
2.3. Confronto
(28)
Il confronto tra il valore normale e il probabile prezzo all'esportazione è stato effettuato a livello franco fabbrica. Al fine di garantire un confronto equo si è tenuto conto delle differenze incidenti sulla comparabilità dei prezzi, conformemente all'articolo 2, paragrafo 10, del regolamento di base.
(29)
Ove applicabili sono stati riconosciuti adeguamenti per le differenze relative a spese di trasporto, sconti, riduzioni e stadio commerciale.
2.4. Dumping probabile durante il periodo dell'inchiesta di riesame
(30)
In base a quanto precede il probabile margine di dumping a termini dell'articolo 11, paragrafo 2, del regolamento di base è stato stabilito al 28,4 %.
3. Evoluzione delle esportazioni in caso di abrogazione delle misure
3.1. Capacità produttiva dei produttori esportatori
(31)
Le linee di produzione della Mogilev sono state utilizzate sia per la produzione di tubi saldati sia per la produzione di profilati cavi (la produzione dei due prodotti è separata solamente da una fase di produzione secondaria). La Mogilev ha prodotto volumi notevoli di profilati cavi e li ha esportati, tra l'altro, nell'Unione, in quanto su tali merci non vigono dazi antidumping. La Mogilev ha inoltre prodotto tubi saldati con diametro superiore a 168,3 mm («tubi grandi»), che non sono soggetti a dazi antidumping nell'Unione.
(32)
In base all'attuale attuale mix di prodotti la capacità produttiva inutilizzata della Mogilev è calcolata in circa 20 000 tonnellate, vale a dire approssimativamente il 5 % del consumo dell'Unione.
(33)
In caso di abrogazione delle misure vi è pertanto il rischio che la Mogilev venda quantitativi significativi di tubi saldati sul mercato dell'Unione a prezzi di dumping.
(34)
In seguito alla divulgazione delle informazioni la Mogilev ha sostenuto che la sua reale capacità produttiva inutilizzata era nettamente inferiore, per via di una strozzatura nelle prove idrauliche. Queste ultime rappresentano tuttavia solo una fase secondaria dell'intero processo di produzione del prodotto in esame e tale strozzatura è pertanto facilmente eliminabile. L'argomentazione presentata per stabilire la capacità produttiva inutilizzata dell'impianto in base alla strozzatura delle apparecchiature per le prove idrauliche non può pertanto essere accolta.
3.2. Trasferimento della produzione da altri prodotti fabbricati negli stessi impianti
(35)
Come indicato al considerando 31, per la Mogilev attualmente è più redditizio produrre profilati cavi in quanto tali prodotti non sono soggetti a dazi antidumping, mentre i tubi saldati sono soggetti a dazi antidumping nell'Unione. In realtà, durante il periodo dell'inchiesta di riesame la produzione è stata fortemente incentrata su prodotti non soggetti a dazi antidumping nell'Unione, che costituivano la grande maggioranza dei prodotti fabbricati. In mancanza di misure relative ai tubi saldati si può prevedere che la Mogilev produrrà un mix di prodotti più equilibrato, trasferendo le capacità dai prodotti attualmente non soggetti a misure ai tubi saldati.
(36)
È pertanto considerevole il rischio che, in caso di abrogazione delle misure, la Mogilev trasferisca almeno parzialmente la produzione da prodotti attualmente non soggetti a dazi antidumping ai tubi saldati per il mercato dell'Unione a prezzi di dumping.
(37)
In seguito alla divulgazione delle informazioni la Mogilev ha affermato che non avrebbe immediatamente trasferito il proprio mix di prodotti dai profilati cavi ai tubi saldati in quanto da diversi anni la società vende profilati cavi in proporzioni ben superiori ai tubi saldati e non ci sarebbe motivo di modificare tale prassi.
(38)
Al riguardo occorrerebbe evidenziare che per la Mogilev l'UE rappresenta il maggior mercato per i profilati cavi e che tale società attualmente non vende tubi saldati sul mercato dell'Unione. La Mogilev non ha fornito elementi di prova a dimostrazione che, in caso di abrogazione delle misure, la proporzione di vendite nell'UE tra i diversi prodotti non subirebbe alcun cambiamento. È pertanto confermata la conclusione secondo la quale, in caso di abrogazione delle misure, è probabile che la Mogilev produca un mix di prodotti più equilibrato e trasferisca almeno parte della produzione dai profilati cavi ai tubi saldati per il mercato dell'Unione.
3.3. Attrattiva del mercato dell'Unione
(39)
Come indicato al considerando 27, durante il periodo dell'inchiesta di riesame non sono state registrate esportazioni bielorusse del prodotto in esame nell'Unione. In caso di abrogazione delle misure il probabile rischio di diversione del traffico commerciale verso il mercato dell'Unione dovrebbe quindi basarsi sui seguenti elementi:
-
i prezzi di vendita prevalenti su altri mercati di esportazione;
-
i prezzi prevalenti sul mercato dell'Unione, praticati sia dall'industria dell'Unione sia da altre fonti di importazioni; nonché
-
il comportamento di vendita della Mogilev per i prodotti non soggetti a dazi antidumping.
(40)
Nel confronto tra il prezzo medio di vendita praticato dalla Mogilev nei confronti di altri paesi e il prezzo praticato sul mercato dell'Unione si riscontra un livello sensibile di sottoquotazione dei prezzi. Rispetto al prezzo medio di vendita dell'industria dell'Unione il livello di sottoquotazione dei prezzi varia tra il 30 % e il 50 %. I prezzi della Mogilev sono inoltre inferiori a quelli praticati da altre fonti di importazioni sul mercato dell'Unione, quali l'India e la Turchia.
(41)
La probabile attrattiva del mercato dell'Unione è altresì rafforzata dal fatto che la Mogilev già dispone di canali di vendita attualmente utilizzati per le vendite di altri prodotti, che potrebbero essere utilizzati anche per vendere il prodotto in esame in caso di abrogazione delle misure.
(42)
Alla luce di quanto precede la Commissione conclude che, in caso di abrogazione delle misure, esiste un rischio significativo di riorientamento delle esportazioni verso il mercato dell'Unione a prezzi di dumping, poiché in termini di prezzi il mercato dell'Unione è molto più attraente.
(43)
In seguito alla divulgazione delle informazioni la Mogilev ha sostenuto che non è stato tenuto in adeguata considerazione il netto aumento delle sue vendite di tubi saldati sul mercato interno e su quello russo nel corso del periodo considerato. È opportuno rilevare al riguardo che l'aumento del volume delle vendite su detti mercati è stato confermato durante l'inchiesta. Nelle osservazioni presentate successivamente alla divulgazione delle informazioni la Mogilev ha ulteriormente confermato che i tubi saldati sono venduti a prezzi inferiori ai prezzi di mercato prevalenti sul mercato dell'UE. Ne consegue che l'aumento dei volumi di vendita di tali prodotti sia sul mercato interno che su quello russo nel corso del tempo non riduce né elimina il rischio di riorientamento verso il mercato dell'Unione, in quanto i prezzi dell'UE sono più attraenti. L'affermazione della Mogilev è pertanto respinta.
4. Conclusioni sul rischio di reiterazione del dumping
(44)
La capacità produttiva inutilizzata disponibile in Bielorussia, il rischio di trasferimento della produzione da altri prodotti al prodotto in esame e il livello attraente dei prezzi sul mercato dell'Unione lasciano concludere che, qualora le misure in vigore venissero lasciate scadere, sussiste un rischio di aumento delle esportazioni bielorusse oggetto di dumping del prodotto in esame.
RPC
1. Osservazioni preliminari
(45)
Come indicato al considerando 9 la Commissione non ha ricevuto alcuna risposta dalla RPC. In mancanza di collaborazione da parte dei produttori esportatori della RPC l'analisi complessiva, compreso il calcolo del dumping, si basa pertanto sui dati disponibili, a norma dell'articolo 18 del regolamento di base. Le autorità cinesi sono state informate dell'intenzione della Commissione di applicare l'articolo 18 del regolamento di base e di fondare le proprie conclusioni sui dati disponibili.
(46)
Il rischio di persistenza o reiterazione del dumping è stato pertanto valutato utilizzando la domanda di riesame in previsione della scadenza, in combinazione con altre fonti di informazione quali le statistiche del commercio su importazioni ed esportazioni (dati cinesi e di Eurostat sulle esportazioni) e il Metal Bulletin.
(47)
La mancanza di collaborazione ha inciso sul confronto tra il valore normale e il prezzo all'esportazione dei vari tipi di prodotto. Si è ritenuto opportuno stabilire sia il valore normale sia il prezzo all'esportazione su base globale, vale a dire in base ai valori medi, in conformità dell'articolo 18 del regolamento di base.
2. Dumping probabile durante il periodo dell'inchiesta di riesame
2.1. Determinazione del valore normale
(48)
Il valore normale per la RPC è stato stabilito in base al prezzo medio di vendita sul mercato interno ad acquirenti indipendenti nel corso di normali operazioni commerciali in Sud Africa (il paese di riferimento).
2.2. Determinazione del probabile prezzo all'esportazione
(49)
In mancanza di collaborazione da parte di produttori esportatori cinesi, i prezzi all'esportazione si sono dovuti basare sui dati disponibili, in conformità dell'articolo 18 del regolamento di base.
(50)
La Commissione ha in primo luogo analizzato le statistiche di Eurostat. I quantitativi dei prodotti importati dalla RPC sono stati tuttavia molto limitati e i loro prezzi non sono stati pertanto ritenuti rappresentativi. Per questo motivo il probabile prezzo all'esportazione è stato stabilito in base alle statistiche cinesi del commercio sulle esportazioni nei paesi terzi.
2.3. Confronto
(51)
Il confronto tra il valore normale e il probabile prezzo all'esportazione è stato effettuato a livello franco fabbrica. Al fine di garantire un confronto equo si è tenuto conto delle differenze incidenti sulla comparabilità dei prezzi, conformemente all'articolo 2, paragrafo 10, del regolamento di base.
(52)
Ove applicabili sono stati riconosciuti adeguamenti per le differenze relative a spese di trasporto, spese di assicurazione, IVA non rimborsabile, costi di esportazione, sconti e riduzioni.
2.4. Dumping probabile durante il periodo dell'inchiesta di riesame
(53)
In base a quanto precede il probabile margine di dumping a termini dell'articolo 11, paragrafo 2, del regolamento di base era pari al 39,3 %.
3. Evoluzione delle esportazioni in caso di abrogazione delle misure
3.1. Capacità produttiva dei produttori esportatori
(54)
In mancanza di collaborazione da parte dei produttori esportatori cinesi sono state utilizzate le seguenti fonti:
-
informazioni fornite dal richiedente;
-
pubblicazioni disponibili (ad esempio il Metal Bulletin);
-
informazioni raccolte nell'inchiesta precedente.
(55)
L'industria cinese dei tubi saldati è di gran lunga la più importante al mondo. Secondo il Metal Bulletin nel 2012 la produzione annua di tubi saldati è stata pari a circa 35 milioni di tonnellate. Il richiedente ha stimato che la capacità produttiva di tubi saldati della RPC superi di gran lunga i 45 milioni di tonnellate l'anno. La capacità produttiva inutilizzata complessiva supererebbe pertanto 10 milioni di tonnellate, il che equivale a 25 volte il consumo apparente totale dell'UE di tubi saldati.
(56)
È pertanto considerevole il rischio che, in caso di abrogazione delle misure, i produttori esportatori cinesi vendano quantitativi significativi di tubi saldati sul mercato dell'Unione a prezzi di dumping.
3.2. Attrattiva del mercato dell'Unione
(57)
In mancanza di collaborazione da parte dei produttori esportatori cinesi le conclusioni si basano sui dati disponibili. A tal fine, in caso di abrogazione delle misure il rischio di diversione del traffico commerciale verso il mercato dell'Unione si basa su fonti accessibili al pubblico.
(58)
Secondo le fonti accessibili al pubblico, quali il Metal Bulletin, il livello dei prezzi cinesi è molto inferiore al prezzo medio di vendita dell'industria dell'Unione di 848 EUR/tonnellata e ai prezzi medi all'importazione nell'Unione dai principali paesi esportatori, quali India e Turchia. In confronto al prezzo medio di vendita dell'industria dell'Unione il livello di sottoquotazione dei prezzi varia tra il 30 % e il 50 %. Questo dimostra con certezza l'attrattiva del mercato dell'Unione e le capacità della Cina di competere sui prezzi in caso di abrogazione delle misure.
(59)
Alla luce di quanto precede la Commissione ha concluso che, a causa delle notevoli differenze di prezzo di cui sopra, in caso di abrogazione delle misure esiste un rischio significativo di deviazione del traffico commerciale da paesi terzi nei quali vengono praticati prezzi inferiori verso il più redditizio mercato dell'Unione.
4. Conclusioni sul rischio di reiterazione del dumping
(60)
La capacità produttiva inutilizzata disponibile della RPC e il livello dei prezzi attraente sul mercato dell'Unione lasciano concludere che, qualora le misure in vigore venissero lasciate scadere, sussiste un rischio di aumento delle esportazioni cinesi oggetto di dumping del prodotto in esame.
PAESI A ECONOMIA DI MERCATO
RUSSIA
1. Osservazioni preliminari
(61)
Due produttori esportatori russi, che rappresentano circa il 75 % della produzione russa e che hanno presentato le risposte sul campionamento, hanno successivamente informato la Commissione che non intendevano rispondere al questionario per i produttori esportatori. Ha collaborato all'inchiesta, rispondendo al questionario e accettando una visita di verifica, solo un piccolo produttore che non esporta nell'Unione e le cui esportazioni verso altri paesi sono irrilevanti. Data la significativa mancanza di collaborazione da parte dei produttori esportatori della Russia l'analisi complessiva, compreso il calcolo del dumping, si basa sui dati disponibili, a norma dell'articolo 18 del regolamento di base. I produttori esportatori russi che non hanno collaborato e le autorità russe sono state informate dell'intenzione della Commissione di applicare l'articolo 18 del regolamento di base e di fondare le proprie conclusioni sui dati disponibili.
(62)
Il rischio di persistenza o reiterazione del dumping è stato pertanto valutato utilizzando la domanda di riesame in previsione della scadenza, in combinazione con altre fonti di informazione, quali le statistiche del commercio di Eurostat sulle importazioni, le statistiche russe sulle esportazioni nonché il Metal Bulletin.
(63)
La significativa mancanza di collaborazione ha inciso sul confronto tra il valore normale e il prezzo all'esportazione dei diversi tipi di prodotto. Si è ritenuto opportuno stabilire sia il valore normale sia il prezzo all'esportazione su base globale, vale a dire in base ai valori medi, in conformità dell'articolo 18 del regolamento di base.
(64)
La Commissione ha osservato che, dalle statistiche di Eurostat, risultavano alcune importazioni del prodotto in esame dalla Russia. I quantitativi sono stati tuttavia molto limitati e i prezzi di queste importazioni non sono pertanto stati ritenuti rappresentativi. Pertanto, come indicato al considerando 73, le informazioni sui probabili prezzi all'esportazione nell'Unione si sono basate sui prezzi all'esportazione in altri paesi terzi.
2. Dumping probabile durante il periodo dell'inchiesta di riesame
2.1. Determinazione del valore normale
(65)
Come indicato al considerando 61, la significativa mancanza di collaborazione da parte dei produttori esportatori della Russia ha costretto la Commissione a utilizzare i dati disponibili per stabilire un valore normale. A tal fine sono state utilizzate le informazioni presentate dal produttore russo che ha collaborato.
(66)
Il valore normale è stato determinato a norma dell'articolo 2, paragrafo 2, prima frase, del regolamento di base. È stato innanzitutto stabilito se il volume complessivo delle vendite sul mercato interno del prodotto simile durante il periodo dell'inchiesta di riesame fosse rappresentativo in confronto alle esportazioni russe nei paesi terzi. Le vendite sul mercato interno sono risultate rappresentative ove il volume delle vendite del prodotto simile sul mercato rappresentasse il 5 % o più delle esportazioni russe nei paesi terzi.
(67)
È stato quindi verificato se il tipo di prodotto fosse stato venduto nell'ambito di normali operazioni commerciali conformemente all'articolo 2, paragrafo 4, del regolamento di base. A tal fine è stato necessario stabilire, per il tipo di prodotto in esame, la quota di vendite remunerative effettuate sul mercato interno ad acquirenti indipendenti.
(68)
Al fine di effettuare la verifica delle normali operazioni commerciali è stato considerato il costo medio di produzione. Per quanto riguarda i costi di produzione, in particolare i costi dell'energia e più segnatamente del gas, si è verificato se i prezzi del gas pagati dall'unico produttore esportatore che ha collaborato riflettessero adeguatamente i costi di produzione e distribuzione del gas.
(69)
È stato riscontrato che il prezzo del gas pagato sul mercato interno dai produttori esportatori era pari a circa il 30 % del prezzo di esportazione del gas naturale dalla Russia. A tale proposito, tutti i dati disponibili indicavano che i prezzi del gas sul mercato interno russo erano prezzi regolamentati, nettamente inferiori ai prezzi di mercato pagati per il gas naturale russo su mercati di esportazione non regolamentati. Poiché i costi del gas non si riflettevano adeguatamente nei documenti contabili del produttore esportatore, come previsto dall'articolo 2, paragrafo 5, del regolamento di base, è stato necessario adeguarli di conseguenza. In mancanza di prezzi del gas sul mercato interno russo non distorti e sufficientemente rappresentativi si è ritenuto opportuno, conformemente all'articolo 2, paragrafo 5, del regolamento di base, calcolare l'adeguamento in base alle informazioni tratte da altri mercati rappresentativi. Il prezzo adeguato è stato stabilito in rapporto al prezzo medio del gas russo venduto per l'esportazione alla frontiera germano-ceca (Waidhaus), tenendo conto dei costi di distribuzione locale. Waidhaus è la piazza principale per le vendite di gas russo all'UE, è il mercato più importante per il gas russo e i prezzi ivi praticati riflettono ragionevolmente i costi. Può essere pertanto ritenuto un mercato rappresentativo a termini dell'articolo 2, paragrafo 5, del regolamento di base.
(70)
Per la verifica delle normali operazioni commerciali la Commissione ha quindi utilizzato il costo medio di produzione previo adeguamento relativo al costo del gas.
(71)
Il valore normale è stato quindi stabilito come media del prezzo delle vendite remunerative sul mercato interno durante il periodo dell'inchiesta di riesame, in quanto il volume di vendite remunerative rappresentava l'80 % o meno del volume totale delle vendite.
2.2. Determinazione del probabile prezzo all'esportazione
(72)
La significativa mancanza di collaborazione da parte dei produttori esportatori della Russia ha costretto la Commissione a utilizzare i dati disponibili per stabilire il prezzo all'esportazione. Le informazioni fornite dall'unico produttore russo che ha collaborato non hanno potuto essere utilizzate in quanto tale produttore non ha esportato il prodotto in esame nell'UE e i quantitativi esportati in altri paesi terzi non sono significativi.
(73)
Per tale motivo, e dato che le esportazioni dalla Russia nell'Unione sono state irrilevanti, il probabile prezzo all'esportazione è stato stabilito in base alle statistiche russe sulle esportazioni, utilizzando le esportazioni in altri paesi terzi. I quantitativi delle esportazioni in altri paesi terzi sono stati significativi.
(74)
Poiché l'unico produttore russo che ha collaborato produce esclusivamente i cosiddetti «tubi neri» (vale a dire tubi non galvanizzati), per stabilire il prezzo all'esportazione sono state utilizzate solo le informazioni relative ai tubi neri. In base alle statistiche russe sulle esportazioni anche la stragrande maggioranza delle esportazioni russe riguarda i tubi neri.
(75)
In seguito alla divulgazione delle informazioni l'unico produttore russo che ha collaborato ha sostenuto che avrebbero dovuto essere usati i suoi prezzi all'esportazione in quanto rappresentano oltre il 10 % delle sue vendite complessive. Secondo le statistiche russe sulle esportazioni tali vendite rappresentano tuttavia meno del 2 % delle esportazioni. Su tale base è confermata la conclusione secondo la quale i prezzi all'esportazione di tale produttore non possono utilizzati in quanto tali esportazioni sono state realizzate in quantitativi non significativi.
2.3. Confronto
(76)
Il confronto tra il valore normale e il probabile prezzo all'esportazione è stato effettuato a livello franco fabbrica. Al fine di garantire un confronto equo si è tenuto conto delle differenze incidenti sulla comparabilità dei prezzi, conformemente all'articolo 2, paragrafo 10, del regolamento di base.
(77)
Ove applicabili sono stati riconosciuti adeguamenti per le differenze relative alle spese di trasporto.
2.4. Dumping probabile durante il periodo dell'inchiesta di riesame
(78)
In base a quanto precede il probabile margine di dumping a termini dell'articolo 11, paragrafo 2, del regolamento di base era pari al 38,7 %.
3. Evoluzione delle esportazioni in caso di abrogazione delle misure
3.1. Capacità produttiva dei produttori esportatori
(79)
Il richiedente ha stimato che la capacità produttiva inutilizzata del prodotto in esame in Russia superi il consumo totale sul mercato dell'UE. Egli ha basato tale stima sulle informazioni pubblicate nel Metal Expert. Il richiedente ha inoltre ipotizzato un utilizzo degli impianti del 56 %, percentuale suffragata dalle informazioni presentate dal produttore che ha collaborato.
(80)
È pertanto considerevole il rischio che, in caso di abrogazione delle misure, i produttori esportatori russi vendano quantitativi significativi di tubi saldati sul mercato dell'Unione a prezzi di dumping.
(81)
In seguito alla divulgazione delle informazioni i produttori russi che non hanno collaborato, citati al considerando 61, hanno sostenuto che la Commissione avrebbe ignorato le informazioni su una presunta attrattiva di altri mercati, tra cui quello russo, e sulle capacità produttive inutilizzate in Russia da essi presentate.
(82)
Al riguardo occorrerebbe evidenziare che le informazioni sulle capacità produttive inutilizzate riguardavano una gamma di prodotti più ampia, tra cui i profilati cavi e i tubi di grande diametro. Tali informazioni sono quindi meno pertinenti delle informazioni fornite dal richiedente. Inoltre, persino in base al tasso di utilizzo degli impianti pari al 60 % - 70 %, asserito dai produttori russi, la capacità inutilizzata risultante rappresenterebbe la maggior parte del consumo sul mercato dell'UE.
(83)
Per quanto riguarda le informazioni fornite dai produttori russi che non hanno collaborato in merito a una presunta attrattiva di altri mercati, tra cui quello russo, è opportuno innanzitutto affermare che, per via della mancata collaborazione, tali dati non hanno potuto essere verificati. In secondo luogo tali informazioni sono in contraddizione con le informazioni ottenute durante l'inchiesta, quali descritte nei considerando da 84 a 86, che si basano sulle statistiche ufficiali russe relative alle esportazioni e non sono state contestate dai due produttori russi che non hanno collaborato.
3.2. Attrattiva del mercato dell'Unione
(84)
Secondo le statistiche russe del commercio il prezzo medio russo all'esportazione di 647 EUR/tonnellata è di molto inferiore al prezzo medio di vendita dell'industria dell'Unione di 848 EUR/tonnellata, ed è in linea con i prezzi medi all'importazione nell'Unione dai principali paesi esportatori, quali India e Turchia.
(85)
Secondo le medesime statistiche del commercio il 33 % di tutte le esportazioni russe sono vendute in Azerbaigian, il più importante mercato di esportazione della Russia. Il prezzo di vendita in Azerbaigian è di 586 EUR/tonnellata; esso è pertanto notevolmente inferiore al prezzo di vendita dell'industria dell'UE, che si attesta ad 848 EUR/tonnellata, e persino inferiore ai prezzi praticati da altri principali esportatori nell'Unione, quali India o Turchia. Le esportazioni russe in Azerbaigian equivalgono inoltre a circa il 15 % del consumo dell'UE. In caso di abrogazione delle misure esiste un rischio di riorientamento delle esportazioni verso l'UE.
(86)
In base a quanto precede la Commissione ha concluso che, in caso di abrogazione delle misure, esiste un rischio significativo di deviazione del traffico commerciale verso il mercato dell'Unione.
4. Conclusioni sul rischio di reiterazione del dumping
(87)
La capacità produttiva inutilizzata disponibile in Russia e il livello attraente dei prezzi sul mercato dell'Unione lasciano concludere che, qualora le misure in vigore venissero lasciate scadere, sussiste un rischio di aumento delle esportazioni russe oggetto di dumping del prodotto in esame nell'Unione.
(88)
In seguito alla divulgazione delle informazioni le parti interessate hanno sostenuto che il mantenimento delle misure in vigore nei confronti della Russia e l'abrogazione di quelle nei confronti dell'Ucraina (cfr. in appresso) costituiscono una discriminazione, in quanto si presume che Russia e Ucraina dispongano di analoghe capacità produttive inutilizzate.
(89)
Tale affermazione non è suffragata dalle conclusioni dell'inchiesta, da cui sono emerse notevoli capacità produttive inutilizzate in Russia che rappresentano almeno la maggior parte del consumo sul mercato dell'UE. D'altro canto, per l'Ucraina è stato stabilito che le capacità produttive inutilizzate per le esportazioni in tutti i paesi sono limitate. Data tale differenza significativa di capacità produttive inutilizzate, l'affermazione in merito alla presunta discriminazione è pertanto respinta.
UCRAINA
1. Osservazioni preliminari
(90)
Durante l'inchiesta solo un produttore esportatore ucraino, il «Gruppo Interpipe» («Interpipe»), ha collaborato. L'Interpipe rappresenta una quota significativa della produzione ucraina ed è responsabile della quasi totalità delle modeste esportazioni ucraine nell'Unione. Vi sono almeno quattro produttori noti ucraini che non collaborano ma, secondo le statistiche del commercio, le loro esportazioni nell'UE sono irrilevanti.
(91)
Come indicato al considerando 17, data l'irrilevanza delle esportazioni ucraine nell'Unione il probabile prezzo all'esportazione è stato stabilito in base ai prezzi di vendita dell'Interpipe in altri paesi terzi.
2. Dumping probabile durante il periodo dell'inchiesta di riesame
2.1. Determinazione del valore normale
(92)
La Commissione ha dapprima verificato se il volume totale delle vendite sul mercato interno dell'unico produttore esportatore che ha collaborato, l'Interpipe, fosse rappresentativo a norma dell'articolo 2, paragrafo 2, del regolamento di base. Le vendite sul mercato interno sono rappresentative se il volume totale delle vendite sul mercato interno del prodotto simile ad acquirenti indipendenti rappresentava almeno il 5 % del volume totale delle vendite all'esportazione del prodotto in esame in altri paesi terzi durante il periodo dell'inchiesta di riesame. Su tale base le vendite totali del prodotto simile da parte dell'Interpipe sul mercato interno sono risultate rappresentative.
(93)
La Commissione ha successivamente individuato i tipi di prodotto venduti sul mercato interno che sono identici o comparabili ai tipi di prodotto venduti per l'esportazione dall'Interpipe.
(94)
La Commissione ha poi esaminato se le vendite sul mercato interno dell'Interpipe per ciascun tipo di prodotto identico o comparabile a un tipo di prodotto venduto per l'esportazione fossero rappresentative, a norma dell'articolo 2, paragrafo 2, del regolamento di base. Le vendite sul mercato interno di un tipo di prodotto sono rappresentative se il volume totale delle vendite sul mercato interno di tale tipo di prodotto ad acquirenti indipendenti durante il periodo dell'inchiesta di riesame rappresentava almeno il 5 % del volume totale delle vendite all'esportazione del tipo di prodotto identico o comparabile. La Commissione ha stabilito che, per la maggior parte dei tipi di prodotto, le vendite sul mercato interno sono avvenute in quantitativi rappresentativi.
(95)
La Commissione ha quindi definito la percentuale di vendite remunerative ad acquirenti indipendenti sul mercato interno durante il periodo dell'inchiesta di riesame per ciascun tipo di prodotto, allo scopo di decidere se utilizzare le vendite effettive realizzate sul mercato interno ai fini del calcolo del valore normale, a norma dell'articolo 2, paragrafo 4, del regolamento di base.
(96)
Il valore normale si basa sul prezzo effettivo praticato sul mercato interno per tipo di prodotto, a prescindere dal fatto che le vendite siano o meno remunerative, purché:
a)
il volume delle vendite di un tipo di prodotto, a prezzi di vendita netti pari o superiori al costo di produzione calcolato, abbia rappresentato più dell'80 % del volume totale delle vendite di questo tipo di prodotto e
b)
la media ponderata del prezzo di vendita di tale tipo di prodotto sia pari o superiore al costo unitario di produzione.
(97)
In questo caso il valore normale è pari alla media ponderata dei prezzi di tutte le vendite di tale tipo di prodotto sul mercato interno durante il periodo dell'inchiesta di riesame.
(98)
Il valore normale è il prezzo effettivo praticato sul mercato interno per tipo di prodotto delle sole vendite remunerative sul mercato interno dei tipi di prodotto durante il periodo dell'inchiesta di riesame, purché:
a)
il volume delle vendite remunerative del tipo di prodotto rappresenti l'80 % o meno del volume totale delle vendite di questo tipo, o
b)
il prezzo medio ponderato di questo tipo di prodotto sia inferiore al costo unitario di produzione.
(99)
Dall'analisi delle vendite sul mercato interno è risultato che il valore normale è stato calcolato come la media ponderata dei prezzi di tutte le vendite sul mercato interno durante il periodo dell'inchiesta di riesame o la media ponderata delle sole vendite remunerative, in funzione del tipo di prodotto.
(100)
Quando, nel corso di normali operazioni commerciali, non vi sono state vendite di un tipo di prodotto simile, oppure quando un tipo di prodotto non è stato venduto in quantitativi rappresentativi sul mercato interno, la Commissione ha costruito il valore normale in conformità dell'articolo 2, paragrafi 3 e 6, del regolamento di base.
(101)
Il valore normale è stato costruito sommando i seguenti elementi al costo di produzione del prodotto simile dell'Interpipe durante il periodo dell'inchiesta di riesame:
-
le spese generali, amministrative e di vendita sostenute dall'Interpipe sulle vendite del prodotto simile sul mercato interno, nel corso di normali operazioni commerciali, durante il periodo dell'inchiesta di riesame e
-
il profitto realizzato dall'Interpipe sulle vendite del prodotto simile sul mercato interno, nel corso di normali operazioni commerciali, durante il periodo dell'inchiesta di riesame.
2.2. Determinazione del probabile prezzo all'esportazione
(102)
In mancanza di esportazioni ucraine significative nell'Unione, il probabile prezzo all'esportazione è stato stabilito in base ai prezzi delle vendite dell'Interpipe in altri paesi terzi, come indicato al considerando 17, che sono state realizzate in quantitativi significativi.
(103)
Tutte le vendite dell'Interpipe sono state realizzate direttamente ad acquirenti indipendenti in paesi terzi. Il prezzo di vendita è stato pertanto stabilito in base ai prezzi pagati o pagabili da tali acquirenti indipendenti.
2.3. Confronto
(104)
Il confronto tra il valore normale e il probabile prezzo all'esportazione è stato effettuato a livello franco fabbrica. Al fine di garantire un confronto equo si è tenuto conto delle differenze incidenti sulla comparabilità dei prezzi, conformemente all'articolo 2, paragrafo 10, del regolamento di base.
(105)
Ove applicabili sono stati riconosciuti adeguamenti per le differenze relative alle spese di trasporto e ai costi del credito.
2.4. Dumping probabile durante il periodo dell'inchiesta di riesame
(106)
Alla luce di quanto precede il probabile margine di dumping a termini dell'articolo 11, paragrafo 2, del regolamento di base era pari al 16 %.
(107)
In seguito alla divulgazione delle informazioni le parti interessate hanno sostenuto che la Commissione aveva stabilito la persistenza del dumping per l'Ucraina a un livello pari al 16 %. Tale affermazione non è tuttavia fondata in quanto sembra basarsi su un malinteso. In effetti, come indicato al considerando 17, durante il periodo dell'inchiesta di riesame tutti i paesi, compresa l'Ucraina, hanno esportato quantitativi trascurabili del prodotto in esame nell'UE. Tali quantitativi non consentono pertanto di trarre conclusioni ragionevoli e riguardo all'Ucraina non è stata stabilita alcuna persistenza del dumping. L'affermazione è pertanto respinta.
3. Evoluzione delle esportazioni in caso di abrogazione delle misure
Capacità produttiva dei produttori esportatori
(108)
Nell'inchiesta precedente la Commissione aveva stabilito che la capacità produttiva in Ucraina superava le 400 000 tonnellate l'anno. Successivamente a tale inchiesta due dei produttori noti hanno tuttavia smesso di produrre tubi saldati, in particolare la Lugansk Tube Plant e l'Interpipe Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant, uno degli impianti del gruppo Interpipe. Poiché da allora in Ucraina non risultano aumenti confermati della capacità produttiva, le capacità attuali sono nettamente inferiori a quelle rilevate durante l'inchiesta precedente.
(109)
Per quanto riguarda l'utilizzo degli impianti di cui al considerando 108, durante il periodo dell'inchiesta di riesame, al momento della valutazione delle limitazioni tecniche dell'impianto, l'Interpipe ha dimostrato di operare a un livello prossimo al pieno utilizzo delle sue capacità.
(110)
Un altro aspetto importante è l'ubicazione geografica degli impianti ucraini, che sono per lo più situati nella parte orientale dell'Ucraina e sono direttamente o indirettamente interessati dalle attuali condizioni di sicurezza in tale parte del paese. Non è pertanto chiaro in quale misura tali società possano utilizzare appieno la propria capacità produttiva.
(111)
In seguito alla divulgazione delle informazioni le parti interessate hanno sostenuto che una parte non trascurabile della produzione ucraina era situata al di fuori dell'area interessata dalle attuali condizioni di sicurezza. Occorrerebbe tuttavia evidenziare che anche le società situate al di fuori di tale area sono indirettamente interessate dalle condizioni di sicurezza, per via ad esempio della scarsità di materie prime. Si conclude pertanto che la maggior parte degli impianti ucraini sono direttamente o indirettamente interessati dalle attuali condizioni di sicurezza. L'affermazione è pertanto respinta.
(112)
Al contempo, data la particolare situazione dell'Ucraina dopo la fine del periodo dell'inchiesta di riesame, in seguito al normalizzarsi delle condizioni di sicurezza è ipotizzabile che il settore dell'edilizia assorba le capacità supplementari sul mercato interno. Il prodotto simile è anche utilizzato per l'edilizia, ad esempio nelle strutture portanti, nelle recinzioni, nei sistemi di protezione e nei ponteggi.
(113)
Data la riduzione della capacità produttiva e il previsto aumento della domanda interna si conclude che le capacità produttive inutilizzate disponibili per le esportazioni in tutti i paesi sono limitate.
(114)
In seguito alla divulgazione delle informazioni le parti interessate hanno sostenuto che le capacità produttive inutilizzate in Ucraina siano notevoli. Tale affermazione non è stata tuttavia suffragata da elementi di prova concreti ed è stata pertanto respinta.
(115)
Le parti interessate hanno inoltre sostenuto che l'Interpipe ha annunciato di voler aumentare notevolmente le proprie esportazioni nell'UE del 60 % circa, il che è in contraddizione con l'affermazione relativa alle limitate capacità produttive inutilizzate in Ucraina e disponibili per le esportazioni. Tale affermazione non può essere tuttavia accolta. L'annuncio dell'Interpipe si riferisce alla società in generale e non specificamente al prodotto in esame e, anche se esso riguardasse il prodotto in esame, il notevole aumento intorno al 60 % circa corrisponderebbe solo ad una quota di mercato nell'UE pari a circa lo 0,5 %, che è ancora ritenuta trascurabile. Tale affermazione non è in contraddizione con la conclusione secondo la quale le capacità produttive inutilizzate disponibili per le esportazioni in tutti i paesi sono limitate.
(116)
Le medesime parti interessate hanno sostenuto che le capacità produttive inutilizzate non dovrebbero essere usate come elementi nell'analisi di dumping in quanto, come indicato al considerando 139, nell'analisi del pregiudizio l'utilizzo degli impianti non è ritenuto un indicatore significativo del pregiudizio.
(117)
Tale affermazione non può essere accolta. Lo scopo di queste due valutazioni è diverso. Nell'analisi del pregiudizio si valuta se un utilizzo contenuto degli impianti possa essere ritenuto un segno di pregiudizio per l'industria dell'Unione, il che non corrisponde necessariamente al vero quando la capacità restante può essere impiegata per fabbricare altri prodotti. L'analisi del dumping si concentra proprio sulla capacità produttiva inutilizzata, vale a dire la capacità inutilizzata che non viene impiegata per fabbricare alcun prodotto ed è pertanto immediatamente disponibile per fabbricare il prodotto in esame.
4. Conclusioni sul rischio di reiterazione del dumping
(118)
La limitata capacità produttiva inutilizzata disponibile in Ucraina e il rischio limitato di riorientamento delle esportazioni oggetto di dumping lasciano concludere che, qualora le misure in vigore venissero lasciate scadere, non sussiste alcun rischio di aumento significativo delle esportazioni ucraine del prodotto in esame. È pertanto improbabile che la scadenza delle misure antidumping nei confronti dell'Ucraina comporti una reiterazione del dumping in quantitativi non trascurabili, a termini dell'articolo 5, paragrafo 7, del regolamento di base.
D. DEFINIZIONE DELL'INDUSTRIA DELL'UNIONE
(119)
Durante il periodo dell'inchiesta di riesame il prodotto simile era fabbricato nell'Unione da circa 20 produttori. Si ritiene pertanto che la produzione di tali produttori (determinata in base alle informazioni raccolte presso i produttori che hanno collaborato e ai dati contenuti nella domanda di riesame per gli altri produttori dell'Unione) costituisca la produzione totale dell'Unione. Tutti i produttori in questione costituiscono l'industria dell'Unione a termini dell'articolo 4, paragrafo 1, del regolamento di base.
(120)
Come spiegato al considerando 11, visto il numero elevato di produttori dell'Unione è stato selezionato un campione. Ai fini dell'analisi del pregiudizio sono stati stabiliti due livelli di indicatori di pregiudizio:
-
gli elementi macroeconomici (produzione, capacità produttiva, volume delle vendite, quota di mercato, crescita, occupazione, produttività, prezzi medi unitari, entità dei margini di dumping e ripresa dagli effetti di precedenti pratiche di dumping) sono stati valutati a livello di industria dell'Unione in base alle informazioni raccolte presso i produttori che hanno collaborato e, per quanto concerne gli altri produttori dell'Unione, in base a una stima fondata sui dati contenuti nella domanda di riesame;
-
gli elementi microeconomici (scorte, salari, redditività, utile sul capitale investito, flusso di cassa, capacità di reperire capitali e investimenti) sono stati analizzati per i produttori dell'Unione inclusi nel campione in base alle informazioni da essi fornite.
E. SITUAZIONE DEL MERCATO DELL'UNIONE
1. Consumo dell'Unione
(121)
Il consumo dell'Unione è stato stabilito in base al volume delle vendite della produzione propria dell'industria dell'Unione destinata al mercato dell'Unione e ai dati sul volume delle importazioni sul mercato dell'Unione ottenuti dalle statistiche di Eurostat.
(122)
Nell'arco dell'intero periodo considerato il consumo dell'UE è diminuito del 28 %. Esso è diminuito del 6 % nel 2011, di 8 punti percentuali nel 2012 e di 10 ulteriori punti percentuali durante il periodo dell'inchiesta di riesame. La tendenza al ribasso può essere parzialmente spiegata da un certo grado di sostituzione tecnica, in quanto si tende a sostituire le condotte dell'acqua in acciaio con condotte in materiali alternativi come il rame, la plastica o l'acciaio inossidabile.
2010
2011
2012
PIR
Consumo totale dell'UE (in tonnellate)
561 955
528 191
460 847
404 394
Indice (2010 = 100)
100
94
82
72
(123)
In seguito alla divulgazione delle informazioni le parti interessate hanno sostenuto che il consumo dell'UE risultava notevolmente sottostimato. Esse non hanno tuttavia fornito elementi di prova attendibili a suffragio della loro affermazione, che non può pertanto essere accolta.
2. Importazioni da Bielorussia, RPC e Russia
(124)
Poiché l'inchiesta ha stabilito che non sussiste alcun rischio di persistenza o reiterazione del dumping da parte dell'Ucraina (cfr. i considerando 17 e 118), nell'analisi che segue le modeste importazioni provenienti da tale paese non sono state esaminate assieme alle importazioni provenienti dagli altri paesi interessati.
(125)
Al fine di valutare il cumulo delle importazioni da Bielorussia, RPC e Russia è stata esaminata la situazione individuale dei tre paesi a norma delle condizioni di cui all'articolo 3, paragrafo 4, del regolamento di base.
(126)
Per quanto riguarda i quantitativi e i margini di dumping, considerato il volume non significativo di importazioni durante il periodo dell'inchiesta di riesame, la Commissione ha effettuato un'analisi prospettica dei probabili volumi delle esportazioni e margini di dumping per paese in caso di abrogazione delle misure. Dall'analisi è emerso che, in caso di abrogazione delle misure, è probabile che i volumi aumentino fino a livelli superiori a quelli raggiunti durante il periodo dell'inchiesta e superino sicuramente la soglia di trascurabilità (cfr. i considerando 33, 56 e 80). La Commissione ha analogamente stabilito che, in caso di abrogazione delle misure, i probabili margini di dumping sarebbero significativi (cfr. i considerando 30, 53 e 78).
(127)
Per quanto concerne il prezzo medio all'importazione i quantitativi trascurabili delle importazioni non possono essere utilizzati per giungere a conclusioni definitive.
(128)
L'inchiesta ha tuttavia anche mostrato che le condizioni di concorrenza tra gli operatori interessati erano simili. Dall'inchiesta è emerso che il prodotto in esame importato dalla Bielorussia, dalla RPC e dalla Russia e il prodotto simile fabbricato e venduto dall'industria dell'Unione presentavano caratteristiche fisiche e tecniche di base del tutto simili.
(129)
In base a quanto precede per la Bielorussia, per la RPC e per la Russia sono risultati soddisfatti i criteri di cui all'articolo 3, paragrafo 4, del regolamento di base. Le importazioni da questi tre paesi sono state quindi esaminate cumulativamente.
a) Volume
(130)
Il volume delle importazioni del prodotto in esame dalla Bielorussia, dalla RPC e dalla Russia nell'Unione è diminuito del 60 %, passando da 7 000 tonnellate circa nel 2010 a 2 900 tonnellate circa durante il periodo dell'inchiesta di riesame. Esso è aumentato del 31 % nel 2011 per poi diminuire di 62 punti percentuali nel 2012 e di 28 ulteriori punti percentuali durante il periodo dell'inchiesta di riesame.
2010
2011
2012
PIR
Volume delle importazioni dalla Bielorussia
25
55
0,1
-
Indice (2010 = 100)
100
222
0
0
Quota di mercato delle importazioni dalla Bielorussia
0 %
0 %
0 %
0 %
Prezzo delle importazioni dalla Bielorussia (EUR/tonnellata)
677
1 246
600
-
Indice (2010 = 100)
100
184
89
-
Volume delle importazioni dalla RPC
712
375
458
118
Indice (2010 = 100)
100
53
64
17
Quota di mercato delle importazioni dalla RPC
0,1 %
0,1 %
0,1 %
0,0 %
Prezzo delle importazioni dalla RPC (EUR/tonnellata)
636
1 052
1 347
2 102
Indice (2010 = 100)
100
165
212
330
Volume delle importazioni dalla Russia
6 396
8 937
4 440
2 790
Indice (2010 = 100)
100
140
69
44
Quota di mercato delle importazioni dalla Russia
1,1 %
1,7 %
1,0 %
0,7 %
Prezzo delle importazioni dalla Russia (EUR/tonnellata)
470
506
513
462
Indice (2010 = 100)
100
108
109
98
Volume delle importazioni dai paesi interessati
7 133
9 367
4 898
2 908
Indice (2010 = 100)
100
131
69
41
Quota di mercato delle importazioni dai paesi interessati
1,3 %
1,8 %
1,1 %
0,7 %
Prezzo delle importazioni dai paesi interessati (EUR/tonnellata)
488
532
591
528
Indice (2010 = 100)
100
109
121
111
Fonte: Comext.
b) Quota di mercato
(131)
La quota di mercato corrispondente detenuta dagli esportatori della Bielorussia, della RPC e della Russia sul mercato dell'Unione è diminuita, passando dall'1,3 % nel 2010 allo 0,7 % durante il periodo dell'inchiesta di riesame. Più specificamente, la quota di mercato è aumentata, passando dall'1,3 % nel 2010 all'1,8 % nel 2011, prima di diminuire all'1,1 % nel 2012 e successivamente allo 0,7 % durante il periodo dell'inchiesta di riesame.
c) Prezzi
i) Evoluzione dei prezzi
(132)
Tra il 2010 e il periodo dell'inchiesta di riesame il prezzo medio delle importazioni del prodotto in esame originario della Bielorussia, della RPC e della Russia è aumentato dell'11 %, passando da 488 EUR/tonnellata nel 2010 a 528 EUR/tonnellata durante il periodo dell'inchiesta di riesame. I prezzi sono aumentati nello specifico del 9 % nel 2011 e del 12 % nel 2012, per poi diminuire del 10 % durante il periodo dell'inchiesta di riesame.
ii) Sottoquotazione dei prezzi
(133)
Al fine di trarre conclusioni significative non è possibile basarsi sulle vendite estremamente contenute nell'Unione del prodotto in esame originario della RPC e della Russia durante il periodo dell'inchiesta di riesame. È stato pertanto effettuato un confronto tra i prezzi del prodotto simile fabbricato e venduto dall'industria dell'Unione e quelli del prodotto in esame fabbricato in Bielorussia, nella RPC e in Russia e venduto nel resto del mondo. Da tale confronto è emersa una notevole sottoquotazione dei prezzi.
3. Importazioni da altri paesi terzi
2010
2011
2012
PIR
Volume delle importazioni dall'India
25 720
48 704
58 619
53 007
Quota di mercato delle importazioni dall'India
4,6 %
9,2 %
12,7 %
13,1 %
Volume delle importazioni dalla Turchia
83 654
83 753
98 742
69 757
Quota di mercato delle importazioni dalla Turchia
14,9 %
15,9 %
21,4 %
17,2 %
Volume delle importazioni dall'Ucraina
956
573
944
1 147
Quota di mercato delle importazioni dall'Ucraina
0,2 %
0,1 %
0,2 %
0,3 %
Volume delle importazioni da altri paesi terzi
34 948
42 714
38 518
30 374
Quota di mercato delle importazioni da altri paesi terzi
6,2 %
8,1 %
8,4 %
7,5 %
(134)
Le importazioni dalla Turchia e dall'India sono aumentate nel periodo considerato. La quota di mercato delle importazioni dall'Ucraina è rimasta a livelli molto bassi. La quota di mercato delle importazioni da altri paesi terzi è rimasta relativamente stabile nel periodo considerato.
(135)
In seguito alla divulgazione delle informazioni le parti interessate hanno sostenuto che la perdita di una quota di mercato pari al 12 % da parte dell'industria dell'Unione è stata quasi completamente assorbita dell'aumento della quota di mercato di India e Turchia nel loro insieme e che le importazioni a basso prezzo originarie dell'India e della Turchia rappresentano probabilmente la principale ragione della condizione di fragilità dell'industria dell'Unione. A tal riguardo occorrerebbe evidenziare che lo scopo dell'attuale inchiesta è esaminare se l'abrogazione delle misure vigenti nei confronti dei tre paesi per i quali è stato stabilito il rischio di reiterazione del dumping potrebbe comportare una reiterazione del pregiudizio per l'industria dell'Unione. Durante l'inchiesta è stata confermata la presenza di una notevole sottoquotazione dei prezzi in relazione alle vendite di prodotti originari della Bielorussia, della RPC e della Russia nel resto del mondo. In caso di abrogazione delle misure è pertanto probabile una reiterazione delle esportazioni oggetto di dumping da tali paesi nell'UE, con un conseguente probabile aumento del pregiudizio per l'industria dell'UE. Il fatto che le importazioni dalla Turchia e dall'India possano essere aumentate nel periodo considerato non incide su tale valutazione relativa al rischio di reiterazione del dumping e del pregiudizio.
4. Situazione dell'industria dell'Unione
(136)
A norma dell'articolo 3, paragrafo 5, del regolamento di base la Commissione ha esaminato tutti i fattori e gli indicatori economici pertinenti in rapporto con la situazione dell'industria dell'Unione.
4.1. Elementi macroeconomici
a) Produzione
(137)
La produzione dell'industria dell'Unione, che nel 2010 ammontava a circa 437 000 tonnellate, nel periodo considerato ha registrato un calo del 37 %. La produzione è nello specifico diminuita del 14 % nel 2011, di 19 punti percentuali nel 2012 e di 4 ulteriori punti percentuali durante il periodo dell'inchiesta di riesame. Il calo della produzione era dovuto a un calo del consumo, ma è stato più pronunciato a causa dell'aumento delle importazioni dall'India e dalla Turchia.
2010
2011
2012
PIR
Produzione (in tonnellate)
437 492
376 106
294 260
277 483
Indice (2010 = 100)
100
86
67
63
b) Capacità produttiva e tassi di utilizzo degli impianti
(138)
Nel 2010 la capacità produttiva è stata superiore a 1 700 000 tonnellate ed è diminuita del 16 % nel periodo considerato. La diminuzione era dovuta al fatto che alcuni produttori dell'UE hanno ridotto il numero di turni di produzione giornalieri.
2010
2011
2012
PIR
Capacità produttiva (in tonnellate)
1 761 677
1 621 386
1 318 459
1 485 339
Indice (2010 = 100)
100
92
75
84
Utilizzo degli impianti
25 %
23 %
22 %
19 %
Indice (2010 = 100)
100
93
90
75
Fonte: inchiesta.
(139)
Nel 2010 l'utilizzo degli impianti è stato pari al 25 %, è sceso al 23 % nel 2011 e al 22 % nel 2012, fino a raggiungere il 19 % durante il periodo dell'inchiesta di riesame. I tassi contenuti di utilizzo degli impianti si spiegano principalmente con il fatto che prodotti che non rientrano nell'ambito della presente inchiesta (principalmente i profilati cavi) possono essere fabbricati con la stessa apparecchiatura di produzione utilizzata per i tubi saldati. Per questo settore specifico i tassi di utilizzo degli impianti non rappresentano pertanto necessariamente un indicatore significativo del pregiudizio.
c) Volume delle vendite
(140)
Le vendite della produzione propria dell'industria dell'Unione ad acquirenti indipendenti nell'UE sono diminuite del 16 % nel 2011, di 21 ulteriori punti percentuali nel 2012 e di 3 ulteriori punti percentuali durante il periodo dell'inchiesta di riesame. Nel complesso le vendite sono diminuite del 40 % circa tra il 2010 e il periodo dell'inchiesta di riesame. Ciò era dovuto al calo del consumo e all'aumento delle importazioni dall'India e dalla Turchia.
2010
2011
2012
PIR
Volume delle vendite dell'UE ad acquirenti indipendenti (in tonnellate)
409 544
343 080
259 127
247 201
Indice (2010 = 100)
100
84
63
60
Fonte: inchiesta.
d) Quota di mercato
(141)
Nel 2010 la quota di mercato detenuta dall'industria dell'Unione era pari al 73 %, è scesa al 65 % nel 2011 e al 56 % nel 2012, prima di aumentare fino al 61 % durante il periodo dell'inchiesta di riesame. Nel complesso la quota di mercato detenuta dall'industria dell'Unione nel periodo considerato è diminuita di 12 punti percentuali.
2010
2011
2012
PIR
Quota di mercato dell'industria dell'Unione
73 %
65 %
56 %
61 %
Indice (2010 = 100)
100
89
77
84
Fonte: inchiesta.
e) Crescita
(142)
Tra il 2010 e il periodo dell'inchiesta di riesame, quando il consumo dell'Unione è diminuito del 28 %, il volume delle vendite ad acquirenti indipendenti nell'UE è diminuito del 40 %. Ciò si è tradotto in una perdita di 12 punti percentuali della quota di mercato dell'industria dell'Unione nel periodo considerato. In tale periodo l'industria dell'Unione non ha pertanto registrato alcuna crescita.
f) Occupazione
(143)
Il numero di dipendenti dell'industria dell'Unione è diminuito del 13 % nel 2011, di 27 ulteriori punti percentuali nel 2012 e di 3 ulteriori punti percentuali durante il periodo dell'inchiesta di riesame. Nel complesso nel periodo considerato l'occupazione dell'industria dell'Unione è diminuita del 43 %, passando cioè da 1 600 addetti a meno di 1 000 addetti.
2010
2011
2012
PIR
Occupazione (addetti)
1 655
1 446
991
939
Indice (2010 = 100)
100
87
60
57
Fonte: inchiesta.
g) Produttività
(144)
La produttività della forza lavoro dell'industria dell'Unione, misurata in termini di produzione annua (in tonnellate) per dipendente, da un livello iniziale di 264 tonnellate per dipendente è dapprima lievemente diminuita del 2 % nel 2011, è quindi aumentata di 14 punti percentuali nel 2012 ed è rimasta stabile durante il periodo dell'inchiesta di riesame. Nel complesso nel periodo considerato la produttività dell'Unione è aumentata del 12 %.
2010
2011
2012
PIR
Produttività (in tonnellate per dipendente)
264
260
297
296
Indice (2010 = 100)
100
98
112
112
Fonte: inchiesta.
h) Fattori che incidono sui prezzi di vendita
(145)
I prezzi unitari di vendita applicati dall'industria dell'Unione ad acquirenti indipendenti sono aumentati del 5 % nel 2011 e di 1 punto percentuale nel 2012, per poi diminuire di 4 punti percentuali durante il periodo dell'inchiesta di riesame. Nel complesso tali prezzi sono aumentati del 2 % nel periodo considerato, passando da un livello pari a 833 EUR/tonnellata a 848 EUR/tonnellata durante il periodo dell'inchiesta di riesame.
2010
2011
2012
PIR
Prezzo unitario sul mercato dell'UE (in EUR/tonnellata)
833
871
881
848
Indice (2010 = 100)
100
105
106
102
Fonte: inchiesta.
i) Entità del margine di dumping
(146)
L'inchiesta ha stabilito un rischio di reiterazione del dumping in margini significativi, la cui entità per la Bielorussia, la RPC e la Russia non può essere ritenuta trascurabile.
(147)
Come indicato in precedenza per l'Ucraina la Commissione non ha accertato il rischio di persistenza o reiterazione del dumping.
j) Ripresa dagli effetti di precedenti pratiche di dumping
(148)
I macroindicatori esaminati in precedenza mostrano che, sebbene le misure antidumping istituite abbiano parzialmente ottenuto il risultato desiderato di eliminare il pregiudizio subito dai produttori dell'Unione, l'industria è ancora estremamente fragile e vulnerabile. In effetti nel periodo considerato il volume della produzione è diminuito del 37 %, il volume delle vendite ad acquirenti indipendenti nell'UE è diminuito del 40 % e l'occupazione è diminuita del 43 %. La quota dell'industria dell'Unione sul mercato dell'UE è inoltre scesa dal 73 % nel 2010 al 61 % durante il periodo dell'inchiesta di riesame. Non è pertanto stato possibile constatare un'effettiva ripresa dagli effetti delle precedenti pratiche di dumping; si ritiene che l'industria dell'Unione resti estremamente vulnerabile agli effetti pregiudizievoli di importazioni oggetto di dumping sul mercato dell'Unione.
4.2. Elementi microeconomici
a) Scorte
(149)
Il livello delle scorte finali dei produttori dell'Unione inseriti nel campione è stato pressoché stabile fino al 2011, è aumentato di 14 punti percentuali nel 2012 per poi diminuire di 10 punti percentuali durante il periodo dell'inchiesta di riesame. Il livello delle scorte durante il periodo dell'inchiesta di riesame era quindi superiore del 5 % rispetto al 2010.
2010
2011
2012
PIR
Scorte finali (in tonnellate)
13 892
14 039
16 012
14 556
Indice (2010 = 100)
100
101
115
105
Fonte: inchiesta.
b) Salari
(150)
Nel periodo considerato il costo del lavoro è diminuito del 29 %. In particolare, è diminuito del 2 % nel 2011, di 15 punti percentuali nel 2012 e di 12 ulteriori punti percentuali durante il periodo dell'inchiesta di riesame. La diminuzione complessiva nel periodo considerato è dettata da un calo dell'occupazione.
2010
2011
2012
PIR
Costo annuo del lavoro (EUR)
20 602 275
20 266 132
17 140 089
14 578 317
Indice (2010 = 100)
100
98
83
71
Fonte: inchiesta.
(151)
Nel periodo considerato il costo del lavoro per dipendente è aumentato del 25 %. Questa costituisce probabilmente una situazione temporanea legata ai costi degli esuberi causati dalla netta riduzione di dipendenti.
2010
2011
2012
PIR
Costo annuo del lavoro per dipendente (EUR)
12 449
14 015
17 296
15 525
Indice (2010 = 100)
100
113
139
125
c) Redditività e utile sul capitale investito
(152)
Nel periodo considerato la redditività delle vendite sul mercato dell'UE dei produttori dell'Unione inseriti nel campione, espressa come percentuale delle vendite nette, è migliorata, passando da una perdita iniziale di oltre 7 % nel 2010 a un profitto dell'1 % circa durante il periodo dell'inchiesta di riesame. Più in particolare la perdita dei produttori dell'Unione inseriti nel campione è scesa dal 7,3 % nel 2010 al 5 % nel 2011 e allo 0,6 % nel 2012, prima di registrare una lieve redditività dello 0,8 % durante il periodo dell'inchiesta di riesame.
2010
2011
2012
PIR
Redditività dell'UE (% delle vendite nette)
- 7,3 %
- 5,0 %
- 0,6 %
0,8 %
Indice (2010 = 100)
- 100
- 69
- 8
12
ROI (utile in % del valore contabile netto degli investimenti)
- 19,2 %
- 11,8 %
0,5 %
4,3 %
Indice (2010 = 100)
- 100
- 62
3
22
Fonte: inchiesta.
(153)
L'aumento della redditività si spiega con il fatto che i prezzi di vendita nel periodo considerato sono aumentati del 2 %, mentre nello stesso periodo i costi di produzione (prevalentemente riguardo ai coils laminati a caldo, che rappresentano oltre il 60 % dei costi di produzione) sono diminuiti del 6 %, elementi cui si associa la notevole riduzione del costo annuo del lavoro. I produttori dell'Unione inseriti nel campione hanno pertanto potuto applicare progressivamente prezzi remunerativi ai loro acquirenti sul mercato dell'UE.
(154)
L'utile sul capitale investito («ROI»), espresso come profitto in percentuale del valore contabile netto degli investimenti, ha seguito nel complesso l'andamento della redditività. È migliorato, passando da una perdita del 19,2 % nel 2010 a una perdita dell'11,8 % nel 2011, fino a raggiungere un profitto dello 0,5 % nel 2012 e del 4,3 % durante il periodo dell'inchiesta di riesame.
d) Flusso di cassa e capacità di reperire capitali
(155)
Nel 2010 il flusso di cassa netto derivante dalle attività operative era pari a circa - 44 milioni di EUR. Esso è aumentato fino a raggiungere circa - 7 milioni di EUR nel 2011 e circa 20 milioni di EUR durante il periodo dell'inchiesta di riesame. Nessuno dei produttori dell'Unione inseriti nel campione ha segnalato di aver riscontrato difficoltà nel reperire capitali. Il miglioramento può essere imputato al calo dei costi di produzione e del lavoro e a un lieve aumento dei prezzi.
2010
2011
2012
PIR
Flusso di cassa (marchio del produttore e del rivenditore) (EUR)
- 44 322 891
- 7 033 547
16 927 597
20 202 074
Indice (2010 = 100)
- 100
- 16
38
46
Fonte: inchiesta.
e) Investimenti
(156)
Gli investimenti annui dei produttori dell'Unione inseriti nel campione nella produzione del prodotto simile sono diminuiti del 34 % nel 2011, per poi aumentare di 90 punti percentuali nel 2012 e infine diminuire di 59 punti percentuali durante il periodo dell'inchiesta di riesame. Nel periodo considerato gli investimenti sono diminuiti del 3 %; tali investimenti erano destinati alla manutenzione e al rinnovo dell'apparecchiatura esistente e non a un incremento della capacità.
2010
2011
2012
PIR
Investimenti netti (EUR)
1 149 094
757 750
1 789 210
1 111 661
Indice (2010 = 100)
100
66
156
97
Fonte: inchiesta.
5. Conclusioni relative al pregiudizio
(157)
Diversi indicatori, in particolare gli indicatori finanziari, sono nettamente migliorati nel periodo considerato. La redditività è aumentata, partendo da una perdita di oltre il 7 % e raggiungendo un profitto dell'0,8 %, che è tuttavia ancora inferiore al profitto di riferimento pari al 5 % contemplato nell'inchiesta precedente. L'utile sul capitale investito è migliorato, partendo da una perdita di oltre il 19 % e raggiungendo un profitto superiore al 4 %; il livello del flusso di cassa è aumentato, passando da 44 milioni di EUR a 20 milioni di EUR. Tali fattori indicano che l'industria è riuscita in parte a riprendersi.
(158)
D'altro canto tra il 2010 e il periodo dell'inchiesta di riesame alcuni indicatori hanno registrato un andamento negativo. Il volume di produzione è sceso del 37 %, l'utilizzo degli impianti è diminuito del 25 %, il volume delle vendite ad acquirenti indipendenti nell'UE si è ridotto del 40 %, la quota di mercato dell'industria dell'Unione è scesa di 12 punti percentuali e l'occupazione è diminuita del 43 %.
(159)
Le misure antidumping hanno parzialmente raggiunto il loro obiettivo, eliminando parte del pregiudizio subito dall'industria dell'Unione a causa delle importazioni oggetto di dumping provenienti dai paesi interessati. L'industria dell'Unione ha iniziato a recuperare una leggera redditività, ma ciò è avvenuto a scapito della sua quota di mercato nell'Unione. L'industria dell'Unione è stata in grado di migliorare la propria situazione finanziaria privilegiando i prezzi rispetto ai volumi. È pertanto chiaro che l'industria dell'Unione non si è ancora pienamente ripresa dagli effetti prodotti da precedenti pratiche di dumping, si trova ancora in una condizione di fragilità ed è pertanto molto vulnerabile a qualsiasi reiterazione di importazioni oggetto di dumping.
(160)
Benché la condizione di fragilità dell'industria dell'Unione sia stata ritenuta un pregiudizio notevole, questo non può essere attribuito alle importazioni dai paesi interessati. I tre paesi interessati (per quanto riguarda l'Ucraina l'inchiesta ha stabilito che non sussiste alcun rischio di persistenza o reiterazione del dumping) rappresentano nell'UE una quota di mercato cumulata inferiore all'1 %. In mancanza di pressioni esercitate sui prezzi da parte dei paesi interessati, l'industria dell'Unione ha potuto mantenere i prezzi a un livello sufficiente da risultare remunerativi, anche se notevolmente inferiori al profitto di riferimento.
F. RISCHIO DI REITERAZIONE DEL PREGIUDIZIO
1. Importazioni dalla RPC, dalla Bielorussia e dalla Russia
(161)
Stante quanto sopra le tendenze indicano che le misure antidumping hanno parzialmente ottenuto il risultato desiderato di eliminare il pregiudizio subito dai produttori dell'Unione. D'altro canto, come dimostra l'evoluzione negativa di diversi indicatori del pregiudizio, l'industria versa ancora in una condizione di estrema fragilità.
(162)
Come indicato in precedenza gli esportatori di ciascuno dei tre paesi interessati possiedono una capacità produttiva inutilizzata tale da poter aumentare le loro esportazioni molto rapidamente. Considerando che i prezzi praticati sul mercato dell'UE sono più redditizi rispetto a quelli praticati sui mercati di alcuni paesi terzi, qualora le misure antidumping venissero lasciate scadere è probabile che quantitativi significativi di prodotti attualmente esportati in tali paesi terzi sarebbero riorientati verso il mercato dell'UE. Tale aumento delle importazioni oggetto di dumping a prezzi notevolmente inferiori ai prezzi dell'industria dell'Unione potrebbe aumentare la pressione dei prezzi sul mercato dell'Unione, peggiorando in tal modo la già fragile condizione dell'industria dell'Unione. Una simile conseguenza immediata è stata già osservata durante l'inchiesta precedente, quando la quota di mercato delle importazioni nell'UE dai tre paesi interessati è triplicata in soli tre anni e mezzo, passando dal 6,2 % nel 2004 al 18,7 % durante il periodo dell'inchiesta di riesame (dal 1o luglio 2006 al 30 giugno 2007). I produttori esportatori della RPC, della Bielorussia e della Russia hanno quindi già dimostrato di essere in grado di aumentare rapidamente i volumi delle esportazioni nell'Unione.
(163)
Date tali premesse si può dunque concludere che, in caso di abrogazione delle misure, sussiste un rischio di reiterazione del pregiudizio.
2. Importazioni dall'Ucraina
(164)
Tenendo presente la conclusione relativa all'assenza di rischio di persistenza o reiterazione del dumping da parte dell'Ucraina, in questa sede non è necessaria un'ulteriore analisi del rischio di reiterazione del pregiudizio.
G. INTERESSE DELL'UNIONE
(165)
A norma dell'articolo 21 del regolamento di base la Commissione ha esaminato se il mantenimento delle misure antidumping attualmente in vigore sia contrario all'interesse generale dell'Unione. La determinazione dell'interesse dell'Unione si è basata su una valutazione dei vari interessi coinvolti. Tutte le parti interessate hanno avuto la possibilità di comunicare le loro osservazioni a norma dell'articolo 21, paragrafo 2, del regolamento di base.
1. Interesse dell'industria dell'Unione
(166)
L'inchiesta ha dimostrato che l'industria dell'Unione è ancora estremamente fragile. Le misure antidumping hanno parzialmente raggiunto il loro obiettivo, eliminando parte del pregiudizio subito dall'industria dell'Unione a causa delle importazioni oggetto di dumping provenienti dai paesi interessati. L'industria dell'Unione ha iniziato a recuperare una leggera redditività, ma ciò è avvenuto a scapito della sua quota di mercato nell'Unione. Grazie alle misure in vigore l'industria dell'Unione ha potuto migliorare la propria situazione finanziaria privilegiando i prezzi rispetto ai volumi. L'abrogazione delle misure accrescerà la pressione sui prezzi nel mercato dell'Unione e comporterà nuove perdite. È pertanto nell'interesse dell'industria dell'Unione mantenere le misure.
2. Interesse degli importatori e degli utenti
(167)
La Commissione ha contattato oltre 100 importatori indipendenti e utenti nell'Unione per cercare di ottenere la loro collaborazione; nessuno di essi ha tuttavia risposto. Ciò si può spiegare con i volumi di esportazione molto modesti di ciascuno dei paesi interessati sul mercato dell'Unione. In ogni caso non sussistono elementi tali da indicare che la proroga delle misure possa incidere in modo sproporzionato sugli importatori o sugli utenti.
(168)
Date tali premesse si ritiene dunque improbabile che la proroga delle misure incida in modo sostanziale sulla situazione degli importatori e degli utenti dell'Unione.
3. Rischio di difficoltà di approvvigionamento/concorrenza sul mercato dell'UE
(169)
Nel periodo considerato il consumo dell'UE è diminuito del 28 % e ha raggiunto circa 400 000 tonnellate durante il periodo dell'inchiesta di riesame. Nel periodo considerato la capacità produttiva dell'industria dell'Unione ha costantemente superato la domanda, dell'UE raggiungendo quasi 1 500 000 tonnellate durante il periodo dell'inchiesta di riesame. Esiste una concorrenza sufficiente tra i produttori dell'UE. Durante il periodo dell'inchiesta di riesame l'industria dell'Unione operava inoltre a un livello di utilizzo degli impianti pari soltanto al 19 % poiché fabbrica diversi prodotti (il prodotto in esame e altri prodotti quali i profilati cavi) con la stessa apparecchiatura di produzione. In caso di aumento della domanda l'industria dell'Unione dispone pertanto di una capacità produttiva inutilizzata sufficiente ad aumentare la produzione modificando il proprio mix di produzione. Le importazioni da altri paesi terzi non soggetti a misure, segnatamente l'India e la Turchia, possono altresì soddisfare parte della domanda.
(170)
Alla luce di dette considerazioni non è possibile concludere che il mantenimento delle misure antidumping potrebbe causare difficoltà di approvvigionamento o una limitazione della concorrenza sul mercato dell'UE.
4. Conclusioni relative all'interesse dell'Unione
(171)
In base a quanto precede risulta che gli effetti negativi del mantenimento delle misure sarebbero limitati e, comunque, non sproporzionati rispetto ai benefici che l'industria dell'Unione trarrebbe dalla proroga delle misure.
H. MISURE ANTIDUMPING
(172)
Tutte le parti sono state informate dei fatti e delle considerazioni essenziali in base ai quali si intendeva raccomandare il mantenimento delle misure esistenti. In seguito alla divulgazione delle informazioni è stato inoltre concesso loro un periodo di tempo entro il quale poter presentare osservazioni al riguardo. Si è tenuto conto di tutte le comunicazioni e di tutte le osservazioni debitamente motivate.
(173)
Ne consegue che, come dispone l'articolo 11, paragrafo 2, del regolamento di base, è opportuno mantenere le misure antidumping applicabili alle importazioni di taluni tubi saldati, di ferro o di acciaio non legato, originari della Bielorussia, della Repubblica popolare cinese e della Russia. Si ricorda che queste misure consistono in dazi ad valorem ad aliquote diverse.
(174)
Per quanto riguarda l'Ucraina, in base delle conclusioni relative all'assenza di rischio di persistenza o reiterazione del dumping (cfr. i considerando 17 e 118), è opportuno abrogare le misure e chiudere il procedimento.
(175)
Le aliquote del dazio antidumping applicate a titolo individuale alle società specificate nel presente regolamento sono applicabili unicamente alle importazioni del prodotto in esame fabbricato dalle società in questione e, pertanto, dai soggetti giuridici specifici menzionati. Le importazioni del prodotto in esame fabbricato da qualsiasi altra società, la cui denominazione, completa di indirizzo, non sia menzionata specificamente nel dispositivo del presente regolamento, comprese le persone giuridiche collegate a quelle specificamente menzionate, non possono beneficiare di tali aliquote e sono soggette all'aliquota del dazio applicabile a «tutte le altre società».
(176)
Una società può chiedere l'applicazione di tali aliquote individuali del dazio antidumping in caso di successiva modifica della propria denominazione. La richiesta deve essere indirizzata alla Commissione (5) e deve contenere tutte le informazioni pertinenti che consentano di dimostrare che la modifica non pregiudica il diritto della società di beneficiare dell'aliquota del dazio applicabile. Se la modifica di denominazione non pregiudica il diritto della società di beneficiare dell'aliquota del dazio applicabile, un avviso relativo alla modifica della denominazione sarà pubblicato nella Gazzetta ufficiale dell'Unione europea.
(177)
Il presente regolamento è conforme al parere del comitato istituito dall'articolo 15, paragrafo 1, del regolamento di base,
HA ADOTTATO IL PRESENTE REGOLAMENTO:
Articolo 1
1. È istituito un dazio antidumping definitivo sulle importazioni di tubi saldati, di ferro o di acciaio non legato, di sezione circolare e con diametro esterno inferiore o uguale a 168,3 mm, esclusi i tubi dei tipi utilizzati per oleodotti o gasdotti, per l'estrazione di petrolio o gas, i tubi di precisione e i tubi muniti di accessori per condutture di gas o di liquidi, destinati ad aeromobili civili, attualmente classificati ai codici NC ex 7306 30 41, ex 7306 30 49, ex 7306 30 72 ed ex 7306 30 77 (codici TARIC 7306304120, 7306304920, 7306307280 e 7306307780), originari della Bielorussia, della Repubblica popolare cinese e della Russia.
2. Le aliquote del dazio antidumping definitivo applicabili al prezzo netto franco frontiera dell'Unione, dazio non corrisposto, dei prodotti descritti al paragrafo 1 e fabbricati dalle società sotto elencate sono le seguenti:
Paese
Società
Dazio antidumping
Codice addizionale TARIC
Repubblica popolare cinese
Tutte le società
90,6 %
-
Russia
Gruppo TMK (società per azioni aperta Seversky Pipe Plant e società per azioni Taganrog Metallurgical Works)
16,8 %
A892
Gruppo OMK (società per azioni aperta Vyksa Steel Works e società per azioni Almetjvesk Pipe Plant)
10,1 %
A893
Tutte le altre società
20,5 %
A999
Bielorussia
Tutte le società
38,1 %
-
3. Salvo disposizioni diverse si applicano le norme vigenti in materia di dazi doganali.
Articolo 2
Il procedimento antidumping relativo alle importazioni del prodotto di cui all'articolo 1, paragrafo 1, originario dell'Ucraina, è chiuso.
Articolo 3
Il presente regolamento entra in vigore il giorno successivo alla pubblicazione nella Gazzetta ufficiale dell'Unione europea.
Il presente regolamento è obbligatorio in tutti i suoi elementi e direttamente applicabile in ciascuno degli Stati membri.
Fatto a Bruxelles, il 26 gennaio 2015