РЕШЕНИЕ НА КОМИСИЯТА
от 29 април 2014 година
относно държавна помощ SA.34825 (2012/C), SA.34825 (2014/NN), SA.36006 (2013/NN), SA.34488 (2012/C) (ex 2012/NN), SA.31155 (2013/C) (2013/NN) (ex 2010/N), приведена в действие от Гърция за Eurobank Group, свързана с: рекапитализация и преструктуриране на Eurobank Ergasias S.A.; помощ за преструктуриране на Proton bank чрез създаването и капитализацията на Nea Proton и допълнителна рекапитализация на New Proton Bank от Гръцкия фонд за финансова стабилност; оздравяване на Hellenic Postbank чрез създаването на мостова банка
(нотифицирано под номер C(2014) 2933)
(само текстът на английски език е автентичен)
(2014/885/ЕС)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 108, параграф 2, първа алинея от него,
като взе предвид Споразумението за Европейското икономическо пространство, и по-специално член 62, параграф 1, буква а) от него,
като покани държавите членки и други заинтересовани страни да представят мненията си в съответствие с посочените разпоредби (1),
като има предвид, че:
1. ПРОЦЕДУРА
1.1. ПРОЦЕДУРИ, СВЪРЗАНИ С EUROBANK GROUP (2) („БАНКАТА“ (3))
(1)
С решение от 19 ноември 2008 г. Комисията одобри схема с наименование „Мерки в помощ на кредитните институции в Гърция“ („схема за подпомагане на гръцките банки“), предназначена да гарантира стабилността на гръцката финансова система. Със схемата за подпомагане на гръцките банки се предвижда предоставянето на помощ по включените в нея три мерки: мярка за рекапитализация, мярка за гаранции и мярка за държавни облигационни заеми (4). През май 2009 г. EFG Eurobank Ergasias S.A. (5) беше рекапитализирана от Гърция по мярката за рекапитализация.
(2)
В съображение 14 от решението от 19 ноември 2008 г. е отбелязано, че на Комисията следва да бъде предоставен план за преструктуриране по отношение на получателите на мярката за рекапитализация.
(3)
На 2 август 2010 г. гръцките органи представиха на Комисията план за преструктуриране на Eurobank Group. Този план и последващите му актуализации, както и допълнителната информация, представена от гръцките органи, бяха регистрирани от Комисията като дело SA.30342 (PN 26/2010) и след това дело SA.32789 (2011/PN).
(4)
Банката нееднократно е ползвала държавни гаранции по дългови инструменти и държавни облигационни заеми в рамките на схемата за помощ на гръцките банки (6). Тя се е възползвала също така от гарантирана от държавата спешна помощ за осигуряване на ликвидност („гарантирана от държавата СПОЛ“).
(5)
На 20 април 2012 г. Гръцкият фонд за финансова стабилност (HFSF) е предоставил на банката писмо за поемане на ангажимент да участва в планирано увеличение на акционерния капитал на банката. На 28 май 2012 г. HFSF е извършил междинна рекапитализация на банката в размер на 3 970 млн. евро („първа междинна рекапитализация“).
(6)
През май 2012 г. гръцките органи уведомиха Комисията за ангажимента, поет от HFSF към банката. Комисията я регистрира като помощ, за която не е постъпило уведомление (дело SA.34825 (2012/NN), тъй като мярката вече е била приведена в действие.
(7)
На 27 юли 2012 г. Комисията откри официална процедура по разследване по отношение на първата междинна рекапитализация („решението за откриване по отношение на Eurobank“) (7).
(8)
През декември 2012 г. HFSF е извършил втора междинна рекапитализация на банката в размер на 1 341 млн. евро („втора междинна рекапитализация“). На 21 декември 2012 г. HFSF е предоставил също така на банката писмо за поемане на ангажимент да участва в увеличението на акционерния капитал на банката и в конвертируеми капиталови инструменти, които е трябвало да бъдат емитирани, в общ размер на 528 млн. евро (8). Гръцките органи уведомиха Комисията за тези мерки на 27 декември 2012 г.
(9)
През май 2013 г. HFSF е участвал в увеличението на акционерния капитал на банката, одобрено през декември 2012 г. Той е преобразувал първата и втората междинни рекапитализации в собствен капитал и е направил допълнително вливане на капитал в банката в размер на 528 млн. евро („рекапитализация от пролетта на 2013 г.“).
(10)
На 19 декември 2013 г. гръцките органи представиха информация на Комисията по отношение на условията на рекапитализацията от пролетта на 2013 г.
(11)
На 31 март 2014 г. HFSF е предоставил на банката писмо за поемане на ангажимент да участва в планирано увеличение на акционерния капитал на банката.
(12)
На 16 април 2014 г. гръцките органи представиха на Комисията окончателен план за преструктуриране на банката („план за преструктуриране“). Те уведомиха Комисията също така за ангажимента на HFSF да поеме изцяло предстоящата рекапитализация на банката. На същата дата те предоставиха информация относно гарантирана от държавата СПОЛ. Те посочиха, че желаят да продължат да предоставят такава помощ за ликвидност на банката, както и държавни гаранции по дългови инструменти и държавни облигационни заеми в рамките на схемата за подпомагане на гръцките банки (9).
(13)
Комисията проведе множество срещи, телеконференции и обмен на електронна поща с представители на гръцките органи и на банката.
(14)
Гърция по изключение се съгласи настоящото решение да бъде прието само на английски език.
1.2. ПРОЦЕДУРА, СВЪРЗАНА С ПРИДОБИТИТЕ ПРЕДПРИЯТИЯ
1.2.1. Процедура, свързана с Nea Proton Bank
(15)
На 26 юли 2012 г. Комисията прие решение по отношение на държавна помощ SA.34488 (2012/C) Помощ в полза на Nea Proton Bank под формата на създаването и капитализацията на Nea Proton Bank (10) („решение за откриване по отношение на Nea Proton“). С това решение Комисията откри официална процедура по разследване по отношение на: i) финансирането от схемата за оздравяване на Hellenic Deposit and Investment Guarantee Fund (Гръцкия фонд за гарантиране на депозитите и инвестициите) (HDIGF) и HFSF за покриване на финансовия недостиг в размер на 1 121,6 млн. евро вследствие на разликата между стойността на активите и на пасивите на Proton Bank, които са били прехвърлени на Nea Proton Bank; ii) вливане на начален акционерен капитал в размер на 250 млн. евро от HFSF в Nea Proton Bank; както и iii) вливане на допълнителен акционерен капитал в размер на 300 млн. евро от HFSF в Nea Proton Bank, което е било очаквано към момента на приемане на решението за откриване по отношение на Nea Proton. Комисията покани гръцките органи да представят мненията си и да предоставят цялата информация, която би могла да ѝ е от полза при оценяването на мерките за помощ. В раздел 1 от решението за откриване по отношение на Nea Proton е описана подробно процедурата по отношение на Proton Bank, в това число оздравяването на Proton Bank, създаването на Nea Proton Bank, покриването на финансовия недостиг и вливането на начален акционерен капитал от HFSF в Nea Proton Bank.
(16)
На 1 август 2012 г. HFSF е записал допълнителен акционерен капитал в Nea Proton Bank - увеличение в размер на 230 млн. евро.
(17)
На 5 септември 2012 г. гръцките органи представиха мненията си относно решението за откриване по отношение на Nea Proton, изготвени от Банката на Гърция и HFSF.
(18)
На 31 декември 2012 г. HFSF е записал допълнителен акционерен капитал в Nea Proton Bank в размер на 35 млн. евро.
(19)
През май 2013 г. HFSF е стартирал процеса на продажба на Nea Proton Bank.
(20)
На 12 юли 2013 г. гръцките органи уведомиха Комисията за намерението на банката да придобие Nea Proton Bank. Комисията отговори на 15 юли 2013 г.
(21)
На 15 юли 2013 г. банката е подписала обвързващо споразумение с HFSF за придобиване на 100 % от акциите и правата на глас в Nea Proton Bank срещу покупна цена от 1 EUR, а HFSF е поел ангажимент да рекапитализира Nea Proton Bank преди продажбата ѝ с парични средства в размер на 395 млн. евро.
(22)
На 29 юли 2013 г. гръцките органи уведомиха Комисията за посоченото вливане на капитал в размер на 395 млн. евро в Nea Proton Bank.
1.2.2. Процедура, свързана с New TT Bank
(23)
На 6 май 2013 г. Комисията прие решение относно държавна помощ SA.31155 (2013/C) Държавна помощ за Hellenic Postbank S.A. чрез създаването и капитализацията на мостова банка New Hellenic Postbank S.A. („решение за откриване по отношение на New TT“) (11). С това решение Комисията откри официална процедура по разследване по отношение на: i) вливане на капитал в размер на 500 млн. евро от HFSF в New TT Hellenic Postbank S.A. („New TT Bank“); ii) покриване на недостиг от финансиране (12) в размер на 4,1 млрд. евро (13) в резултат на прехвърлянето на дейността на Hellenic Postbank S.A. („TT Bank“) към New TT Bank; iii) вливане на капитал в размер на 224,96 млн. евро от Гърция в TT Bank под формата на привилегировани акции по схемата за подпомагане на гръцките банки; както и iv) намеса в размер на 0,68 млрд. евро от страна на HDIGF в полза на активите на T Bank S.A. („T Bank“), които са били прехвърлени на TT Bank. Комисията покани гръцките органи да представят мненията си и да представят всякаква информация, която би могла да ѝ помогне за оценяването на помощта за преструктуриране. В раздел 1 от решението за откриване по отношение на New TT подробно са описани процедурите по отношение на оздравяването на T Bank чрез продажбата ѝ на TT Bank и оздравяването на TT Bank чрез създаването на New TT Bank.
(24)
През юни 2013 г. HFSF е стартирал процеса на продажба на New TT Bank.
(25)
На 15 юли 2013 г. гръцките органи уведомиха Комисията за решението на HFSF да продаде New TT Bank на банката и за причините за вземането на това решение.
(26)
На 15 юли 2013 г. банката е подписала обвързващо споразумение с HFSF да придобие 100 % от акциите и правата на глас в New TT Bank.
(27)
На 19 юли 2013 г. гръцките органи представиха мненията си във връзка с решението за откриване по отношение на New TT.
2. ОПИСАНИЕ
2.1. БАНКАТА И НЕЙНИТЕ ЗАТРУДНЕНИЯ
2.1.1. Общо положение на гръцкия банков сектор
(28)
Гръцкият реален темп на нарастване на брутния вътрешен продукт („БВП“) е намалял с 20 % за периода 2008-2012 г., както е показано в таблица 1. В резултат на това гръцките банки са се сблъскали с бързо повишаващ се процент на неизпълнение по кредитите на гръцките домакинства и дружества (14). Тези тенденции са оказали неблагоприятно въздействие върху изпълнението на активите на гръцките банки и са породили капиталови нужди.
Таблица 1
Реален темп на нарастване на БВП в Гърция, 2008-2013 г.
Гърция
2008 г.
2009 г.
2010 г.
2011 г.
2012 г.
2013 г.
Реален темп на нарастване на БВП (%)
-0,2
-3,1
-4,9
-7,1
-6,4
- 4 (прогнозен)
Източник:
Евростат, на разположение на: http://epp.eurostat.ec.europa.eu/tgm/table.do?tab=table&init=1&plugin=1&language=en&pcode=tec00115
(29)
Освен това през февруари 2012 г. Гърция е извършила обмяна на облигации, притежавани от частния сектор, известна като участие на частния сектор („програма за PSI“). Гръцките банки са били включени в програмата за PSI, в хода на което гръцкото правителство е предложило на съществуващите частни притежатели на облигации нови ценни книжа (включително нови гръцки държавни облигации (GGB), ценни книжа, свързани с БВП, и известия за плащане по PSI, емитирани от Европейския фонд за финансова стабилност (ЕФФС), срещу съществуващи GGB с номинална отстъпка от 53,5 % и по-късни падежи (15). На 9 март 2012 г. (16) гръцките органи обявиха резултатите от тази обмяна на облигации. Обмяната е довела до значителни загуби за притежателите на облигации (изчислени от Банката на Гърция средно на 78 % от номиналната стойност на старите GGB за гръцките банки) и капиталови нужди, които са били записани със задна дата във финансовите отчети на гръцките банки за 2011 г.
Таблица 2
Общи загуби на основните гръцки банки, свързани с програмата за PSI (млн. евро)
Банки
Номинална стойност на GGB
Номинална стойност на свързаните с държавата кредити
Обща номинална стойност
Загуба по GGB вследствие на PSI
Загуба по свързани с държавата кредити вследствие на PSI
Обща брутна загуба вследствие на PSI
Обща брутна загуба вследствие на PSI/основен капитал от първи ред (17) (%)
Обща брутна загуба вследствие на PSI/общи активи (%)
NBG
13 748
1 001
14 749
10 985
751
11 735
161,0
11,0
Eurobank
7 001
335
7 336
5 517
264
5 781
164,5
7,5
Alpha
3 898
2 145
6 043
3 087
1 699
4 786
105,7
8,1
Piraeus
7 063
280
7 343
5 686
225
5 911
226,0
12,0
Postbank (TT Bank)
4 197
175
4 372
3 306
138
3 444
618,3
24,8
Nea Proton Bank
934
0
934
216
0
216
378,8
12,6
Източник:
Банка на Гърция, Report on the Recapitalisation and the Restructuring of the Greek Banking Sector (Доклад относно рекапитализацията на гръцкия банков сектор), декември 2012 г., стр. 14.
(30)
Тъй като гръцките банки са се сблъскали със значителен недостиг на капитал в резултат на програмата за PSI и продължаващата рецесия, за рекапитализацията на тези банки са били предоставени средства по Меморандума за икономически и финансови политики (МИФП) в рамките на Втората програма за корекции за Гърция между гръцкото правителство, Европейския съюз, Международния валутен фонд (МВФ) и Европейската централна банка (ЕЦБ) от 11 март 2012 г. Гръцките органи са оценили общите нужди от рекапитализация на банките и разходите за оздравяване, които следва да бъдат финансирани по тази програма, на 50 млрд. евро (18). Тази сума е изчислена въз основа на стрес-тест, извършен от Банката на Гърция за периода декември 2011 г. - декември 2014 г. („стрес-тест от 2012 г.“), базиран на прогноза за загуби по кредити, направена от Blackrock (19). Средствата за рекапитализацията на гръцките банки са на разположение чрез HFSF. В таблица 3 е обобщено изчислението на капиталовите нужди за основните гръцки банки, направено в резултат на стрес-теста от 2012 г.
Таблица 3
Стрес-тест от 2012 г.: капиталови нужди на основните гръцки банки (млн. евро)
Банки
Референтен основен капитал от първи ред (дек. 2011 г.)
Обща брутна загуба вследствие на PSI
(дек. 2011 г.)
Провизии, свързани с PSI
юни 2011 г.)
Брутна кумулативна загуба
Прогнози за кредитен риск
Резерви за загуби от кредити
(дек. 2011 г.)
Вътрешно генериране на капитал
Целеви основен капитал от първи ред (дек. 2014 г.)
Капиталови нужди
NBG
7 287
-11 735
1 646
-8 366
5 390
4 681
8 657
9 756
Eurobank
3 515
-5 781
830
-8 226
3 514
2 904
2 595
5 839
Alpha
4 526
-4 786
673
-8 493
3 115
2 428
2 033
4 571
Piraeus
2 615
-5 911
1 005
-6 281
2 565
1 080
2 408
7 335
Postbank (TT Bank)
557
-3 444
566
-1 482
1 284
- 315
903
3 737
Nea Proton Bank
57
- 216
48
- 482
368
34
115
305
Източник:
Банка на Гърция, Report on the Recapitalisation and the Restructuring of the Greek Banking Sector (Доклад относно рекапитализацията и преструктурирането на гръцкия банков сектор), декември 2012 г., стр. 8.
(31)
Според МИФП от март 2012 г. „на банките, които представят жизнеспособни планове за набиране на капитал, ще бъде дадена възможност да кандидатстват за публично подпомагане и да получат такова по начин, по който да бъдат запазени стимулите за частния сектор да влива капитал и следователно да бъде сведена до минимум тежестта за данъкоплатците“ (20). Банката на Гърция е определила за жизнеспособни само четирите най-големи банки (Eurobank, National Bank of Greece, Piraeus Bank и Alpha Bank) (21). Те са получили от HFSF първа рекапитализация през май 2012 г.
(32)
Вътрешните депозити в банките в Гърция са намалели общо с 37 % между края на 2009 г. и юни 2012 г. вследствие на рецесията и политическата несигурност. Тези банки е трябвало да плащат по-високи лихвени проценти, за да се опитат да задържат депозитите. Разходите по депозитите са се увеличили, което е намалило нетния лихвен марж на банките. Тъй като гръцките банки не са имали достъп до пазарите за финансиране на едро, те са станали изцяло зависими от финансирането от Евросистемата (22), все по-голяма част от което е било под формата на спешна помощ за осигуряване на ликвидност (СПОЛ), предоставена от Банката на Гърция. Сумите, които тези банки са получили, са били особено големи през втората половина на 2012 г.
(33)
След провеждането на избори през юни 2012 г. депозитите отново са започнали да се увеличават. След 31 декември 2012 г. общото финансиране от Евросистемата за гръцките банки е намаляло.
(34)
На 3 декември 2012 г. Гърция е стартирала програма за обратно изкупуване на новите GGB, получени в рамките на програмата за PSI, по цени в диапазона 30,2 - 40,1 % от тяхната номинална стойност (23). Гръцките банки са участвали в тази програма за обратно изкупуване, вследствие на което са реализирани допълнителни загуби по техните счетоводни баланси, тъй като счетоводната загуба (т.е. разликата между пазарната стойност и номиналната стойност), записана по времето на програмата за PSI, е станала окончателна и необратима (24).
(35)
През декември 2012 г. четирите най-големи гръцки банки са получили втора рекапитализация от HFSF.
(36)
През есента на 2013 г. Банката на Гърция е извършила нов стрес-тест, за да прецени стабилността на капиталовата позиция на гръцките банки при базов и при неблагоприятен сценарий.
(37)
През юли 2013 г. Банката на Гърция е възложила на консултант да извърши диагностично проучване на кредитните портфейли на всички гръцки банки. Въпросният консултант е направил прогнози за загуби по кредити (ПЗК) по всички вътрешни кредитни портфейли на гръцките банки, както и по кредити, които носят гръцки риск в чуждестранни клонове и дъщерни дружества, за периода от над три и половина години и за целия срок на кредитите. След анализа са били направени ПЗК при два макроикономически сценария - базов и неблагоприятен. Банката на Гърция е направила ПЗК за чуждестранните кредитни портфейли въз основа на сведения от консултанта.
(38)
В съответствие с оценката на консултанта по ПЗК Банката на Гърция е извършила оценка на капиталовите нужди с техническата помощ на втори консултант.
(39)
Основните компоненти на оценката на капиталовите нужди по стрес-теста от 2013 г. са били: i) ПЗК (25) по кредитните портфейли на банките на консолидирана база за гръцки риск и чуждестранен риск, без съществуващи резерви за заеми; както и ii) прогнозната доходност от дейността на банките за периода от юни 2013 г. до декември 2016 г. въз основа на консервативна корекция на плановете за преструктуриране, които са били представени на Банката на Гърция през четвъртото тримесечие на 2013 г. В таблица 4 е обобщено изчислението на капиталовите нужди на основните гръцки банки на консолидирана база при базовия сценарий за въпросния стрес-тест от 2013 г.
Таблица 4
Стрес-тест от 2013 г.: капиталови нужди на гръцките банки на консолидирана база при базовия сценарий (млн. евро)
Банки
Референтен основен капитал от първи ред (юни 2013 г.) (1)
Резерви за загуби от кредити
(юни 2013 г.) (2)
ПЗК за гръцки риск (3)
ПЗК за чуждестранен риск (26) (4)
Вътрешно генериране на капитал (5)
Съотношение на основния капитал от първи ред при стрес-теста (дек. 2016 г.) (6)
Капиталови нужди
(7)=(6)-(1)-(2)-(3)-(4)-(5)
NBG (27)
4 821
8 134
-8 745
-3 100
1 451
4 743
2 183
Eurobank (28)
2 228
7 000
-9 519
-1 628
2 106
3 133
2 945
Alpha
7 380
10 416
-14 720
-2 936
4 047
4 450
262
Piraeus
8 294
12 362
-16 132
-2 342
2 658
5 265
425
Attica
225
403
- 888
0
106
243
397
Panellinia
61
66
- 237
0
-26
31
169
Източник:
Банка на Гърция, 2013 Stress Test of the Greek Banking Sector (Стрес-тест от 2013 г. на гръцкия банков сектор), март 2014 г., стр. 42.
(40)
На 6 март 2013 г. Банката на Гърция обяви резултатите от стрес-теста от 2013 г. и поиска от банките да представят своите планове за набиране на капитал до средата на април 2014 г. с оглед на покриването на капиталовите нужди при базовия сценарий.
2.1.2. Икономическа дейност на банката
(41)
Банката предоставя универсални банкови услуги главно в Гърция и Източна и Югоизточна Европа (Кипър, Румъния, България, Сърбия и Украйна). Тя предлага пълната гама от банкови и финансови продукти и услуги за домакинства и за фирми. Банката осъществява банкиране на дребно, корпоративно и частно банкиране, управление на активи, застраховане, трезор, капиталови пазари и други услуги. Банката е учредена в Гърция и акциите ѝ са допуснати до търговия на Атинската фондова борса. На 31 декември 2012 г. в банката са били наети 17 427 души, приблизително половината от които са били наети в Източна и Югоизточна Европа, а другата половина - в Гърция (29).
(42)
Банката е взела участие в програмата за PSI, като е обменила GGB и свързани с държавата кредити с номинална стойност от 7 336 млн. евро. Общата начислена сума, свързана с PSI, е била в размер на около 5 781 млн. евро преди данъчно облагане и е била изцяло записана в отчетите ѝ за 2011 г. (30) В рамките на програмата за обратно изкупуване от декември 2012 г. банката е продала новите GGB, които е получила по линия на програмата за PSI с голяма отстъпка от номиналната стойност. Вследствие на тази продажба са станали ясни загубите ѝ по новите GGB.
(43)
Основните цифри за банката към декември 2010 г., декември 2011 г., декември 2012 г. и декември 2013 г. (консолидирани данни) са представени в таблица 5.
Таблица 5
Основни цифри на Eurobank, 2010 г., 2011 г., 2012 г. и 2013 г.
Печалба и загуба
(млн. евро)
2010 г.
2011 г.
2012 г.
2013 г.
(включва New TT Bank и Nea Proton Bank от датата на тяхното придобиване)
Нетни приходи от лихви
2 103
2 965
1 461
1 294
Общо приходи от дейността
2 730
2 226
1 755
1 587
Общо разходи от дейността
-1 280
-1 123
-1 052
-1 071
Приходи преди провизии
1 450
1 103
703
516
Загуби от кредитен риск
-1 273
-1 328
-1 655
-1 920
Загуби вследствие на програмата за PSI
-6 012
- 363
Други загуби
- 737
- 373
- 522
Нетна печалба/загуба
84
-5 496
-1 440
-1 157
Селективни цифри за обемите (млн. евро)
31 декември 2010 г.
31 декември 2011 г.
31 декември 2012 г.
31 декември 2013 г. (включва New TT Bank и Nea Proton Bank)
Общо кредити и авансови плащания към клиенти
53 412
48 094
43 171
45 610
Общо депозити
41 173
32 459
30 752
41 535
Общо активи
87 188
76 822
67 653
77 586
Общ собствен капитал (31)
6 094
875
- 685
4 523
Източници:
2013 г.: Финансови резултати за 2013 г. - консолидирани финансови отчети, стр. 3 и 4, http://www.eurobank.gr/Uploads/pdf/EN%20Consol%20AR%202013.pdf; 2012 г. и 2011 г.: Финансови резултати за 2012 г. - консолидирани финансови отчети, стр. 3 и 4, http://www.eurobank.gr/Uploads/pdf/Annual%20Report%202012.pdf; 2010 г.: Съобщение до медиите на EFG Eurobank, Резултати за цялата 2011 г., стр. 5 и 6, http://www.eurobank.gr/Uploads/pdf/Annual%20Report%20AQ2011.pdf
(44)
От таблица 5 е видно, че, освен огромните загуби, които е записала през 2011 г. вследствие на програмата за PSI (5 781 млн. евро (32)), приходите на банката непрекъснато са се понижавали (наред с други причини така също вследствие на по-високите разходи по депозитите) и от високите и повишаващи се загуби от обезценка по нейните кредитни портфейли в Гърция и в чужбина. Позицията на ликвидност на банката е била сериозно засегната от отлива на депозити, като нейното съотношение на кредитите към депозитите е достигнало 148 % към 31 декември 2011 г., а 42 % от счетоводния ѝ баланс към тази дата е бил финансиран от Евросистемата.
(45)
Според стрес-теста от 2013 г., резултатите от който бяха обявени на 6 март 2014 г., Банката на Гърция е определила капиталовите нужди на банката в размер на 2 945 млн. евро при базовия сценарий. Тази сума не е включвала мерките за намаляване на въздействието, т.е. вече се е допускало, че банката ще предприеме мерки за намаляване на въздействието под формата на продажби, за които се е предполагало, че ще допринесат за намаляването на капиталовите нужди.
(46)
За покриване на установената капиталова нужда от 2 945 млн. евро банката е предложила подобрени мерки за намаляване на въздействието, вследствие на които обаче ще бъде генерирана съвсем малко по-висока сума от предвидената от Банката на Гърция при изчисляването на капиталовите нужди. Въпросните мерки за намаляване на въздействието включват продажбата на допълнителни активи (продажба на […] (33), продажба на […] % от застрахователното дъщерно предприятие и намаляване на участието в дейностите в областта на недвижимите имоти на 20 % до […]) (34).
(47)
Тъй като въпросните подобрени мерки за намаляване на въздействието са покрили само много малка част от установените капиталови нужди, на 12 април 2014 г. извънредното общо събрание на акционерните е приело решение за увеличаване на капитала с 2 864 млн. евро. Предвидено е било да се осъществи под формата на непреференциално предлагане на собствен капитал (т.е. увеличение на капитала с отменяне на правата на преференциално изкупуване) на международни инвеститори и публично предлагане в Гърция. Ако търсенето от страна на частни инвеститори не е било достатъчно за покриването на цялото увеличение на капитала, HFSF е щял да покрие разликата, като запише останалите нови акции, но преди това съществуващите подчинени капиталови инструменти на банката е трябвало да бъдат преобразувани в акции.
2.2. ПРИДОБИВАНИЯ ОТ БАНКАТА НА БАНКОВИ ДЕЙНОСТИ В ГЪРЦИЯ
(48)
На 15 юли 2013 г. банката е подписала две обвързващи споразумения с HFSF да придобие 100 % от акциите и правата на глас в Nea Proton Bank и New TT Bank.
2.2.1. Придобиване на Nea Proton Bank
Оздравяване на Proton Bank и Nea Proton Bank
(49)
На 9 октомври 2011 г. Банката на Гърция е започнала оздравяването на Proton Bank. Лицензът на Proton Bank е бил отнет от Банката на Гърция и е била открита процедура по ликвидация (35).
(50)
По предложение на Банката на Гърция и въз основа на решение на министъра на финансите (36) е била създадена Nea Proton Bank като междинна кредитна институция и всички депозити (на дребно, банкови и държавни), клоновата мрежа и избрани активи (портфейли от кредити и ценни книжа) на Proton Bank са били прехвърлени към нея. Вземанията под формата на собствен капитал, подчинен дълг и високорискови заеми са останали в Proton Bank. HFSF е влял в Nea Proton Bank начален акционерен капитал в размер на 250 млн. евро (37) и е бил единственият акционер в нея. Размерът на началния счетоводен баланс на Nea Proton Bank е бил приблизително 3 млрд. евро.
(51)
В края на 2011 г. претеглените спрямо риска активи (RWA (38)) на Nea Proton Bank са били в размер на 1,2 млрд. евро.
Придобиване на Nea Proton Bank от банката
(52)
Според Гръцкия закон за оздравяване на банките се изисква HFSF да се освободи от своите акции в междинна кредитна институция в срок до две години от датата на министерското решение за създаване на въпросната междинна кредитна институция (39). В съответствие с това задължение и според МИФП HFSF е започнал продажбата на своите акции в Nea Proton Bank. Финансовият консултант на HFSF се е свързал с широк диапазон от потенциални инвеститори (включително гръцки банки, чуждестранни банки и финансови спонсори), но само две страни - банката и един хедж фонд от САЩ - са представили окончателни оферти. Било е преценено, че единствено представената от банката оферта отговаря на писмото за участие на HFSF и следователно е валидна.
(53)
На 31 май 2013 г. RWA на Nea Proton Bank са били в размер на 811 млн. евро, а собственият ѝ капитал е бил - 203 млн. евро. Към същата дата Nea Proton Bank се е нуждаела от обща рекапитализация в размер на 276 млн. евро, за да достигне съотношение от 9 % на основния капитал от първи ред. Банката е платила парично възнаграждение от 1 EUR в замяна на 100 % от акциите и правата на глас в Nea Proton Bank. Банката е поискала от HFSF да рекапитализира Nea Proton Bank с 395 млн. евро, които, освен 276 млн. евро, които са били необходими за достигане на коефициент на капиталова адекватност на Nea Proton Bank от 9 %, биха осигурили допълнителни 119 млн. евро за провизии за покриване на допълнителните провизии за загуби по кредити и очакваните загуби преди данъчно облагане до 2016 г. Според условията на продажбата HFSF е поел задължение да покрива капиталовите нужди на Nea Proton Bank преди приключването на сделката чрез внасянето на 395 млн. евро в парични средства.
2.2.2. Придобиване на New TT Bank
Оздравяване на TT Bank и New TT Bank
(54)
На 18 януари 2013 г. гръцките органи са започнали оздравяването на TT Bank. Лицензът на TT Bank е бил отнет от Банката на Гърция и е била открита процедура по ликвидация (40).
(55)
По предложение на Банката на Гърция и въз основа на решение от министъра на финансите (41) е била създадена New TT Bank като междинна кредитна институция. На New TT Bank са били прехвърлени активи на стойност 10,8 млрд. евро (под формата на парични средства, съкровищни бонове, обслужвани кредити, депозити на дребно, централно финансиране и GGB (42)). Нетни активи в общ размер на 1,2 млрд. евро са останали в TT Bank „под формата на“ вземания под формата на собствен капитал, необслужвани кредити, данъчни активи и пасиви на TT, както и всякакви видове налози и мита. HFSF е влял в New TT Bank начален акционерен капитал в размер на 500 млн. евро и е бил единственият акционер в нея. Размерът на началния счетоводен баланс на New TT Bank след вливането на капитал е бил приблизително 15,1 млрд. евро.
Придобиване на New TT Bank от банката
(56)
В рамките на поетите задължения в съответствие с МИФП HFSF е започнал продажбата на своите акции в New TT Bank. По този начин той е изпълнил също така своето задължение да се освободи от акциите си във въпросната междинна кредитна институция в рамките на две години от създаването на последната. Неговият финансов консултант се е свързал с широк диапазон от потенциални инвеститори, в това число гръцки банки, чуждестранни банки и финансови спонсори. Окончателни оферти са представили само четирите най-големи гръцки банки, като от тях е била предпочетена офертата на банката.
(57)
За закупуването на New TT Bank банката се е съгласила да плати общо 681 млн. евро под формата на новоемитирани обикновени акции. Според споразумението за записване на акции първоначалното плащане, което банката е направила, е било обект на допълнителни корекции въз основа на оценка на нетната стойност на активите (43).
(58)
По тази причина на проведеното на 26 август 2013 г. извънредно общо събрание на акционерите на банката е било одобрено увеличението на акционерния капитал на банката с 425 625 000 EUR чрез емитиране на 1 418 750 000 нови обикновени акции (44) с номинална стойност от 0,3 EUR всяка и цена на предлагане от 0,48 EUR всяка. Цялото увеличение на капитала е било записано от HFSF чрез непарична вноска. Въпросната непарична вноска е била под формата на всички акции в New TT Bank, които HFSF е притежавал, на обща стойност 681 млн. евро. В резултат на тази сделка дяловото участие на HFSF в банката се е увеличило от 93,5 на 95,2 %.
2.3. МЕРКИ ЗА ПОМОЩ
(59)
Банката се е възползвала от мерки за капиталова подкрепа A, B1, B2, B3, B4 и C и мерки за помощ за ликвидност L1 и L2. Proton Bank и Nea Proton bank са се възползвали от следните мерки: Pr1, Pr2 Pr3, NP1, NP2 и NP3. T Bank, TT bank и New TT bank са се възползвали от мерки T, TT, NTT1 и NTT2.
2.3.1. Мерки за помощ, предоставени на банката по схемата за подпомагане на гръцките банки
(60)
Банката е получила помощ под няколко форми по схемата за подпомагане на гръцките банки, по мярката за рекапитализация, по мярката за гаранции и по мярката за държавни облигационни заеми.
2.3.1.1. Държавната помощ за ликвидност, предоставена по мярката за гаранции и по мярката за държавни облигационни заеми (мярка L1)
(61)
Банката е ползвала и продължава да ползва помощ по мярката за гаранции и по мярката за държавни облигационни заеми. Въпросната помощ ще бъде наричана в настоящото решение „мярка L1“. Към 30 ноември 2013 г. (45) предоставените на банката гаранции са били в размер на 13,9 млрд. евро. Към същата дата банката не е имала неизплатени заеми от държавни облигации. Към 15 април 2011 г. банката е била получила заеми от държавни облигации в размер на 1 737 млн. евро и се е възползвала от държавни гаранции на стойност 13,6 млрд. евро, предоставени по схемата за подпомагане на гръцките банки.
(62)
В плана за преструктуриране на банката, представен от гръцките органи на Комисията на 16 март 2014 г., гръцките органи съобщиха за намерението си през периода на преструктуриране да продължат да предоставят гаранции и заеми от държавни облигации по схемата.
2.3.1.2. Държавна рекапитализация, предоставена по мярката за рекапитализация по линия на схемата за подпомагане на гръцките банки (мярка A)
(63)
През май 2009 г. в банката е бил влят капитал в размер на 950 млн. евро (46) (мярка A) по мярката за рекапитализация по линия на схемата за подпомагане на гръцките банки. Това вливане на капитал е било равно приблизително на 2 % от RWA, които банката е притежавала към този момент.
(64)
Рекапитализацията е била извършена под формата на привилегировани акции, записани от Гърция, като купонът е бил 10 %, а падежът - пет години. През 2010 г. срокът на привилегированите акции е бил удължен, а възнаграждението по тях е било увеличено. От този момент нататък, ако привилегированите акции не бъдат изкупени в рамките на пет години, считано от емитирането им, и не бъде взето решение от общото събрание на акционерите относно съответното изкупуване на въпросните акции, гръцкият министър на финансите ще увеличава купона с 2 % годишно на кумулативна база (т.е. купон в размер на 12 % за шестата година, 14 % за седмата година и т.н.).
2.3.2. Гарантирана от държавата СПОЛ (мярка L2)
(65)
СПОЛ представлява извънредна мярка, която дава възможност на платежоспособна финансова институция, изправена пред временни проблеми с ликвидността, да получи финансиране от Евросистемата без въпросната операция да е включена в единната парична политика. Лихвеният процент, който въпросната финансова институция заплаща за СПОЛ, е […] базисни пункта по-висок, отколкото лихвата, която тя плаща за обичайното рефинансиране от Централната банка.
(66)
Банката на Гърция отговаря за програмата за СПОЛ, което означава, че всички разходи за предоставянето на СПОЛ и рисковете, които произтичат от това, са за сметка на Банката на Гърция (47). Гърция е предоставила на Банката на Гърция държавна гаранция, която важи за целия размер на СПОЛ, предоставена от Банката на Гърция. Приемането на член 50, параграф 7 от Закон 3943/2011, с който се изменя член 65, параграф 1 от Закон 2362/1995, е дало възможност на министъра на финансите да предоставя на Банката на Гърция гаранции от името на държавата, за да бъдат обезпечени вземанията на Банката на Гърция от кредитни институции. Банките, които се ползват от СПОЛ, трябва да заплащат на държавата такса за гаранцията в размер на […] базисни пункта.
(67)
Към 31 декември 2011 г. банката е ползвала гарантирана от държавата СПОЛ (48) в размер на 14,95 млрд. евро, докато към 31 декември 2012 г. банката е ползвала гарантирана от държавата СПОЛ в размер на 12 млрд. евро.
2.3.3. Мерки за помощ, предоставени на банката чрез HFSF
(68)
От 2012 г. насам банката се е възползвала от няколко мерки за капиталова подкрепа, предоставени от HFSF. В таблица 6 е представен преглед на споменатите мерки за помощ.
Таблица 6
Мерки за капиталова подкрепа, предоставени на банката чрез HFSF
1-ва междинна рекапитализация - май 2012 г. (млн. евро)
2-ра междинна рекапитализация - декември 2012 г. (млн. евро)
Писмо за поемане на ангажимент - декември 2012 г.
(млн. евро)
Рекапитализация от пролетта на 2013 г. до май 2013 г. (млн. евро)
Поемане на ангажимент за рекапитализация - април 2014 г. (млн. евро)
Мярка
B1
B2
B3
B4
C
Размер
(млн. евро)
3 970
1 341
528
5 839
2 864
2.3.3.1. Първата междинна рекапитализация (мярка B1)
(69)
В съображения 15-32 от решението за откриване по отношение на Eurobank е дадено подробно описание на първата междинна рекапитализация от май 2012 г. (мярка B1). В настоящия раздел са представени контекстът и основните характеристики на тази мярка.
(70)
На 20 април 2012 г. HFSF е изпратил писмо до банката, с което се е задължил да участва в планираното увеличение на капитала на банката в размер на до 4,2 млрд. евро.
(71)
По мярка B1 на 28 май 2012 г. HFSF е прехвърлил на банката 3,97 млрд. евро под формата на облигации на Европейския инструмент за финансова стабилност (EFSF) в съответствие с разпоредбите за междинни рекапитализации, определени в Закон 3864/2010 за създаването на HFSF (Закона за HFSF). Прехвърлените на банката облигации на EFSF са били известия с плаваща лихва на EFSF с падежи от шест и десет години и с дата на емисията 19 април 2012 г. В съображение 48 от решението за откриване по отношение на Eurobank Комисията вече е определила, че „Междинната рекапитализация, която е била финализирана на 28 май 2012 г., е извършена в изпълнение на поетото задължение в писмото за поемане на ангажимент и следователно представлява продължение на същата помощ“. Както предвидените в писмото за поемане на ангажимент суми, така и тези в първата междинна рекапитализация са били изчислени от Банката на Гърция по такъв начин, че да се гарантира, че банката ще достигне капиталово съотношение от 8 % към 31 декември 2011 г. - датата на която междинната рекапитализация е записана със задна дата в отчетите на банката. Както е видно от таблица 3, мярка B1 е покрила само ограничена част от общите капиталови нужди, които са били установени от стрес-теста от 2012 г. Предвидено е било, че банката ще набере капитала чрез бъдещо увеличение на капитала и междинната рекапитализация е трябвало единствено да осигури допустимостта на банката за финансиране от ЕЦБ до извършването на въпросното увеличение на капитала.
(72)
За периода между датата на първата междинна рекапитализация и датата на превръщането на първата междинна рекапитализация в обикновени акции и други конвертируеми финансови инструменти, в сключеното между банката и HFSF споразумение преди записването е било предвидено, че банката е трябвало да плаща на HFSH годишна такса в размер на 1 % от номиналната стойност на известията на EFSF и че всички плащания на купони и начислени лихви по известията на EFSF за този период ще се считат за допълнителна вноска в капитала, направена от HFSF (49).
2.3.3.2. Втората междинна рекапитализация (мярка B2)
(73)
През есента на 2012 г. банката е записала допълнителни загуби. По тази причина капиталът ѝ отново е спаднал под минималните капиталови изисквания, за да продължи да е допустима за рефинансиране от ЕЦБ.
(74)
В резултат на това се е наложило да бъде извършена втората междинна рекапитализация. На 21 декември 2012 г. HFSF е извършил втората междинна рекапитализация в размер на 1 341 млн. евро (мярка B2), която отново е била платена посредством прехвърлянето на облигации на EFSF към банката.
2.3.3.3. Писмото за поемане на ангажимент от 21 декември 2012 г. (мярка B3)
(75)
В допълнение към втората междинна рекапитализация, на 21 декември 2012 г. HFSF е предоставил на банката писмо за поемане на ангажимент, че ще участва в увеличението на акционерния капитал на банката и в конвертируемите инструменти, които е трябвало да бъдат емитирани, в общ размер 528 млн. евро (мярка B3).
(76)
Общият размер на двете рекапитализации (мерки B1 и B2) и на допълнителната сума, за която е бил поет ангажимент през декември 2012 г. (мярка B3), е означавал, че HFSF е поел ангажимент за покриване на всички капиталови нужди, които са били установени от стрес-теста от 2012 г. (5 839 млн. евро (50)).
2.3.3.4. Рекапитализацията от пролетта на 2013 г. (мярка B4)
(77)
На 30 април 2013 г. общото събрание на акционерите е одобрило увеличение на акционерния капитал на банката в размер на 5 839 млн. евро („рекапитализацията от пролетта на 2013 г.“). Банката съответно е емитирала 3 789 317 357 нови акции с номинална стойност 0,30 EUR при цена 1,54 EUR на акция.
(78)
На същата дата общото събрание на акционерите е взело решение също така целият размер на капитала да бъде предоставен от HFSF и платен чрез непарична вноска - под формата на облигации на EFSF.
(79)
В резултат на това през май 2013 г. HFSF е влял в банката общо 5 839 млн. евро под формата на обикновени акции (мярка B4). Тази сума е равна на стойността на мерки B1, B2 и B3.
(80)
Посредством рекапитализацията от пролетта на 2013 г. първата и втората междинни рекапитализации (мерки B1 и B2) са били преобразувани в постоянна рекапитализация и е бил изпълнен поетият ангажимент за предоставяне на допълнителна капиталова помощ (мярка B3).
(81)
Цената на новите акции е била определена на 50 % от средната цена, претеглена спрямо обема на акциите, през 50-те дни на търгуване преди определянето на цената на предлагане. В резултат на обратния сплит на акции, за който общото събрание на акционерите е взело решение на 30 април 2012 г. (51), цената на новите акции е била определена на 1,54 EUR на акция.
(82)
Непосредствено след рекапитализацията от пролетта на 2013 г. HFSF е станал основният акционер в банката с дял от 98,56 %. След като обаче банката е завършила друга операция за управление на пасивите, през юни 2013 г. този дял е намалял до 93,55 % (вж. раздел 2.4.5). През август 2013 г. банката е емитирала нови акции за HFSF, за да закупи New TT Bank, в резултат на което делът на HFSF се е увеличил до 95,23 % (52).
2.3.3.5. Ангажиментът за рекапитализация от 2014 г. (мярка C)
(83)
На 6 март 2014 г. Банката на Гърция отчете резултатите от извършения през втората половина на 2013 г. стрес-тест. Банката на Гърция отбеляза, че при базовия сценарий капиталовите нужди на банката за периода 2014-2016 г. ще достигнат 2 945 млн. евро.
(84)
На 31 март 2014 г. HFSF е изпратил писмо до банката, в което е посочил, че има намерение и възможност да подкрепи всяко евентуално увеличение на акционерния капитал, което бъде осъществено в съответствие със Закон 3864/2010 за HFSF с неговите изменения от 30 март 2014 г., ако въпросното увеличение е необходимо за покриване на установените от стрес-теста капиталови нужди. В Закона за HFSF е предвидено, че, ако в края на периода за записване не е достатъчно търсенето от частни инвеститори по цената, определена от Общия съвет на HFSF на база на две независими оценки, HFSF ще запише всички останали акции, като преди това съществуващият подчинен капиталов инструмент на банката бъде преобразуван в акции, както е посочено в член 6а.
(85)
На 12 април 2014 г. извънредното събрание на акционерите е одобрило увеличение на акционерния капитал в размер на 2 864 млн. евро по Закона за HFSF и е посочило, че цената на предлагане не може да бъде по-ниска от номиналната цена от 0,30 EUR на акция и минималната цена, която следва да бъде определена от HFSF (53).
(86)
HFSF, в съответствие със Закона за HFSF, е назначил двама независими консултанти, които да определят стойността на банката. На 10 април 2014 г. двамата консултанти са приключили своята работа, като всеки от тях е представил диапазон на стойността на банката. Двата диапазона се припокриват в значителна степен. Въз основа на тези оценки Общият съвет на HFSF на 14 април 2014 г. е определил цената, която съответства на минималната цена, на която могат да бъдат предлагани новите акции на банката на инвеститори, и цената, на която той ще подкрепи предлагането на собствения капитал, ако е необходимо (54). На 15 април 2014 г. фондът е одобрил офертата, направена от един консорциум от инвеститори, за записване на 1,3 млрд. евро нови акции при цена от 0,30 EUR на акция („ключов инвеститор“ (55) (56)).
(87)
На 24 април 2014 г. Eurobank е обявила началото на набирането на инвеститори при цена в диапазона 0,30 - 0,33 EUR (57). Ако търсенето е достатъчно, за да се покрие цялата сума от 2 864 млн. евро при цена над 0,30 EUR, ключовият инвеститор ще трябва да коригира своята цена спрямо по-високата цена или да отмени своите поръчки, като във втория случай ще получи компенсаторна такса. В случай на достатъчно търсене от частни инвеститори (включително търсенето от ключовия инвеститор), за да се покрие цялата сума от 2 864 млн. евро при цена от 0,30 EUR, ключовият инвеститор ще има предимство при разпределението на акциите. Ако търсенето не е достатъчно (включително търсенето от страна на ключовия инвеститор) при цена от 0,30 EUR, подчиненият дълг ще бъде преобразуван в нови акции. Както е предвидено от Закона за HFSF, всички незаписани акции след преобразуването на подчинения дълг ще бъдат записани от HFSF при същата цена, а именно 0,30 EUR на акция.
2.3.4. Мерки за помощ за придобитите предприятия
2.3.4.1. Мерки за помощ за Proton Bank и Nea Proton Bank
(88)
От 2008 г. насам Proton Bank и Nea Proton Bank са се възползвали от няколко мерки за помощ. В таблица 7 е представен преглед на тези мерки за помощ.
Таблица 7
Преглед на мерките за капиталова подкрепа за Proton и Nea Proton Bank
Получател на помощта
Мярка
Естество на помощта
Субект, предоставил помощта
Дата на предоставяне
Размер (в млн. евро)
Дейностите на Proton Bank
Pr1
Капитал по мярка за рекапитализация: привилегировани акции на Гръцката държава
Държавата
Май 2009 г.
80
Pr2
Отпускане на заем от гръцки държавни ценни книжа по гръцката мярка за облигационни заеми
Държавата
Април 2009 г.
78
Pr3
Държавна гаранция за емитирани облигации по гръцката мярка за гаранции
Държавата
Юли 2010 г.
149,4
Дейностите на Nea Proton Bank
NP1
Недостиг от финансиране от PB за NPB
Покриване на недостига от финансиране от PB за NPB (част 1)
HDIGF
9.10.2011 г.
862
След окончателното изчисляване на недостига от финансиране, покриване на разликата в недостига от финансиране от PB за NPB (част 2)
HFSF
14.5.2012 г.
259,6
Общ размер на NP1
1 121,6
NP2
Вливане на акционерен капитал в NPB през 2011 г. и 2012 г.
Начален акционерен капитал
HFSF
9.10.2011 г.
220
Начален акционерен капитал
HFSF
3.2.2012 г.
30
Общо начален акционерен капитал
250
Допълнителен акционерен капитал
HFSF
1.8.2012 г.
230
Допълнителен акционерен капитал
HFSF
31.12.2012 г.
35
Общо допълнителен акционерен капитал
265
Общ размер на NP2
515
NP3
Рекапитализация преди продажбата ѝ на Eurobank
Акционерен капитал
HFSF
28.8.2013 г.
395
2.3.4.1.1 Мерки за помощ за Proton Bank
i) Рекапитализация от държавата, получена от Proton Bank (мярка Pr1)
(89)
През май 2009 г. Гърция е вляла 80 млн. евро в Proton Bank, което е било равно на приблизително 4,6 % от нейните RWA по това време. Това вливане на капитал е било извършено в рамките на мярката за рекапитализация, която е била част от схемата за подпомагане на гръцките банки. Мярката за рекапитализация е била под формата на привилегировани акции.
ii) Държавна подкрепа за осигуряване на ликвидност, получена от Proton Bank (мерки Pr2 и Pr3)
(90)
Proton Bank също се е възползвала от мерки за помощ по мерките за гаранции и за държавни облигационни заеми, които са част от схемата за подпомагане на гръцките банки. През април 2009 г. Proton Bank е получила гръцки държавни ценни книжа в размер на 78 млн. евро (мярка Pr2), а през юли 2010 г. е получила държавна гаранция за емитирани облигации с номинална стойност 149,4 млн. евро (мярка Pr3). Гарантираните от държавата облигации са били прехвърлени на Nea Proton Bank в деня на оздравяването и са били анулирани на 5 януари 2012 г. Падежът на гръцките държавни ценни книжа е бил през декември 2011 г. и те не са били подновени.
2.3.4.1.2 Мерки за помощ за Nea Proton Bank
i) Покриване на недостига от финансиране на Nea Proton Bank в размер на 1 121,6 млн. евро (мярка NP1)
(91)
В контекста на оздравяването на Proton Bank гръцките органи установяват недостиг от финансиране на Nea Proton Bank. В съответствие с решение на Банката на Гърция от 9 октомври 2011 г. по схемата за оздравяване на HDIGF през декември 2011 г. на Nea Proton Bank са били платени 862 млн. евро. След окончателното изчисляване на недостига от финансиране от страна на Банката на Гърция на 19 януари 2012 г. в размер на 1 121,6 млн. евро в съответствие с решение на Банката на Гърция от 9 април 2012 г. (58), HFSF (59) е изплатил останалата сума в размер на 259,6 млн. евро на 14 май 2012 г. По този начин въпросният недостиг от финансиране е бил покрит от схемата за оздравяване на HDIGF и от HFSF.
ii) Вливания на капитал от HFSF в Nea Proton Bank през 2011 г. и 2012 г. (мярка NP2)
(92)
HFSF е предоставил на Nea Proton Bank държавна помощ под формата на начален акционерен капитал (обикновени акции) в размер на 250 млн. евро, платени на две вноски на 9 октомври 2011 г. и 3 февруари 2012 г.
(93)
Според актуализирания план за преструктуриране на Nea Proton Bank, представен на 16 юли 2012 г. и представляващ последният вариант на плана, за който Комисията е била уведомена към момента на приемане на решението за откриване по отношение на Nea Proton, Nea Proton Bank е имала нужда от допълнителен капитал в размер на 300 млн. евро. Отчасти този допълнителен капитал е бил необходим, защото Nea Proton Bank е претърпяла загуби в резултат на програмата за PSI (загубите от обезценка за 2011 г. са били в размер на 146,5 млн. евро във връзка с GGB, а в резултата от първото тримесечие на 2012 г. са били включени допълнителни обезценки в размер на 22 млн. евро). Nea Proton Bank е имала нужда също така от допълнителен капитал, защото тежестта на провизиите за 2011-2016 г. се е повишила спрямо предвидените равнища при създаването на Nea Proton Bank.
(94)
Според актуализирания план за преструктуриране на Nea Proton Bank, представен на 16 юли 2012 г., въпросните очаквани капиталови нужди са щели да бъдат под формата на очаквано вливане на капитал в размер на 285 млн. евро през 2012 г. и очаквано вливане на капитал в размер на 15 млн. евро през 2014 г. Всъщност в крайна сметка HFSF е вляло в Nea Proton Bank 230 млн. евро на 1 август 2012 г. и 35 млн. евро на 31 декември 2012 г.
iii) Вливане на капитал от HFSF в Nea Proton Bank преди продажбата ѝ на Eurobank (мярка NP3)
(95)
В съответствие с договора за продажба от 15 юли 2013 г. HFSF вече е бил поел ангажимент да влее в Nea Proton Bank сума в размер на 395 млн. евро (60). HFSF е изплатил сумата от 395 млн. евро на 28 август 2013 г.
2.3.4.2. Мерки за помощ за New TT Bank
(96)
T Bank, TT Bank и New TT Bank са се възползвали от няколко мерки за помощ след 2008 г. В таблица 8 е представен преглед на тези мерки за помощ.
Таблица 8
Преглед на мерките за помощ за T Bank и TT bank
Получател на помощта
Мярка
Описание
Субект, предоставил помощта
Дата
Размер на държавната помощ (в млн. евро)
Дейностите на T Bank, прехвърлени към TT Bank (61)
T
Покриване на недостиг от финансиране от T Bank за TT Bank (част 1)
HDIGF
Декември 2011 г.
450
След окончателно изчисляване на недостига от финансиране, покриване на разликата в недостига от финансиране от T Bank за TT Bank (част 2)
HFSF
14.2.2013 г.
227
Общ размер на T
677
TT Bank
TT
Вливане на капитал
Капитал по мярка за рекапитализация: привилегировани акции на Гръцката държава
Държавата
Май 2009 г.
224,96
New TT Bank (мостова банка)
NTT1
Недостиг от финансиране от TT за NTT
Покриване на недостига от финансиране от TT Bank за New TT Bank (част 1)
HFSF
29.1.2013 г.
2 730,8
След окончателно изчисляване на недостига от финансиране, покриване на разликата в недостига от финансиране от TT Bank за New TT Bank (част 2)
HFSF
14.6.2013 г.
1 001,7
Общ размер на NTT1
3 732,6
NTT2
Вливане на начален акционерен капитал
Начален акционерен капитал в New TT Bank
HFSF
29.1.2013 г.
500
2.3.4.2.1 Мярка за помощ за T Bank
Интервенция по линия на схемата за оздравяване на HDIGF в полза на T Bank в размер на 677 млн. евро (мярка T)
(97)
Схемата за оздравяване на HDIGF и HFSF са покрили недостига от финансиране в резултат на прехвърлянето на дейности от T Bank към TT Bank, което представлява разликата между справедливата стойност на прехвърлените от T Bank на TT Bank активи и справедливата стойност на прехвърлените пасиви. В съответствие с решението на Банката на Гърция от 17 декември 2011 г. по схемата за оздравяване на HDIGF е платена сума в размер на 450 млн. евро (62), съответстваща на около две трети от оценения недостиг от финансиране. След окончателното изчисляване на недостига от финансиране на около 677 млн. евро в съответствие с решение на Банката на Гърция от 9 април 2012 г. (63), на 14 февруари 2013 г. HFSF (64) е изплатил разликата в размер на 227 млн. евро (65) на New TT Bank.
2.3.4.2.2 Мярка за помощ за TT Bank
Рекапитализация от държавата, получена от TT Bank (мярка TT)
(98)
През май 2009 г. TT Bank е получила от Гърция вливане на капитал в размер на 224,96 млн. евро, равно на около 2,9 % от нейните RWA по това време. TT Bank е получила вливане на капитал по мярката за рекапитализация, която е част от схемата за подпомагане на гръцките банки. Вливането на капитал е било под формата на привилегирования акции.
2.3.4.2.3 Мерки за помощ за New TT Bank
i) Покриване на недостига от финансиране на New TT Bank в размер на 3 732,6 млн. евро (мярка NTT1)
(99)
HFSF е покрил недостига от финансиране в New TT Bank, който представлява разликата между стойността на прехвърлените от TT Bank на New TT Bank активи и номиналната стойност на прехвърлените пасиви. В съответствие с решението на Банката на Гърция от 18 януари 2013 г. HFSF е изплатил на 29 януари 2013 г. сума в размер на 2 730,8 млн. евро (66), която съответства на около две трети от оценения недостиг от финансиране. След окончателното изчисляване от Банката на Гърция на недостига от финансиране в размер на 3 732,6 млн. евро (67) в съответствие с решението на Банката на Гърция от 21 май 2013 г. HFSF е изплатил на 14 юни 2013 г. останалата сума от 1 001,7 млн. евро на New TT Bank.
ii) Вливания на капитал от HFSF в New TT Bank (мярка NTT2)
(100)
HFSF е бил единственият акционер в New TT Bank и ѝ е предоставил държавна помощ под формата на начален акционерен капитал (обикновени акции) в размер на 500 млн. евро.
2.4. ПЛАНЪТ ЗА ПРЕСТРУКТУРИРАНЕ И НОВИЯТ БИЗНЕС МОДЕЛ
(101)
На 16 април 2014 г. Гърция представи план за преструктуриране на банката, в който е обяснено как банката - като комбиниран субект в резултат от придобиването на Nea Proton Bank и New TT Bank - възнамерява да възстанови своята жизнеспособност в дългосрочен план.
2.4.1. Национални операции
(102)
Според плана за преструктуриране банката ще се съсредоточи върху своите основни банкови дейности в Гърция. Въпреки че около 26 % от заемите през 2010 г. (68) са били за международните ѝ дейности, към края на 2012 г. този дял вече е бил спаднал до 20 % и допълнително ще бъде намален до […] % към края на 2018 г. (69)
(103)
Основният приоритет на банката е да възстанови доходността и жизнеспособността на своите банкови дейности в Гърция до края на периода на преструктуриране (31 декември 2018 г.). За тази цел в плана за преструктуриране са включени редица мерки, целящи подобряването на оперативната ефективност и нетния лихвен марж на банката, както и мерки за подобряване на нейната капиталова позиция и структурата на счетоводния ѝ баланс.
(104)
Що се отнася до оперативната ефективност, доста преди придобиванията на New TT Bank и Nea Proton Bank банката вече е била започнала мащабна програма за рационализиране. От 2010 г. насам банката е намалила своето физическо присъствие в Гърция. Погледнато самостоятелно (без придобиванията на New TT Bank и Nea Proton Bank), тя е намалила своите клонове от 564 през юни 2008 г. на […] през 2014 г. и е съкратила също така своя персонал в Гърция (от 10 142 през 2008 г. на 9 037 през 2012 г.) (70).
(105)
До края на плана за преструктуриране банката планира допълнително да намали както броя на клоновете примерно от 645 към 31 декември 2012 г. на […] към 31 декември 2018 г., така и броя на служителите от 12 430 на […] на прогнозна база, т.е. като се вземат предвид Nea Proton Bank и New TT Bank (71).
(106)
Повишената ефективност от гледна точка на клонове и персонал ще допринесе за намаляването на общите разходи на комбинираните банкови дейности в Гърция с […] % от 913 млн. евро на годишна база през 2013 г. (72) на […] млн. евро през 2018 г. (73) В резултат на това очакваното съотношение на разходите към приходите на банковите дейности на банката в Гърция ще намалее до под […] % в края на периода на преструктуриране, започвайки от 60 % през 2012 г.
(107)
В плана за преструктуриране е описано също така как банката ще подобри своите разходи за финансиране, което е от съществено значение за възстановяването на жизнеспособността. Банката очаква да може да плаща по-ниски лихвени проценти по депозитите в нея благодарение на по-стабилната среда и по-специално предвиденото стабилизиране и възстановяване на гръцката икономика, която се очаква от 2014 г. нататък отново да бележи растеж. Спредовете по депозитите (средна стойност на процентите по срочните депозити, безсрочните депозити и спестовните влогове) се очаква да се понижат в Гърция от 223 базисни пункта през 2012 г. на […] базисни пункта през 2018 г. (74) Това намаление на спредовете ще бъде постигнато главно посредством плащането на много по-ниски проценти по срочните депозити. Аналогично също зависимостта на банката от спешна помощ за осигуряване на ликвидност и по-голямото финансиране от Евросистемата ще намалее от 42,9 % от общите ѝ активи на групово равнище през 2012 г. на […] % през 2018 г. (75).
(108)
Според плана за преструктуриране се очаква банката да укрепи също така своя счетоводен баланс. Нетното ѝ съотношение на заемите към депозитите в Гърция ще намалее до […] % през 2018 г. (започвайки от 160 % през 2012 г. и 115 % през 2013 г.) (76), а капиталовата ѝ адекватност ще се подобри със съотношение на основния капитал от първи ред от […] % на групово равнище през 2018 г. (77) (вместо отрицателния собствен капитал преди първата междинна рекапитализация).
(109)
Друг стратегически приоритет на банката е управлението на необслужваните кредити. Освен подобрените кредитни процеси от гледна точка както на предоставянето на заеми, така и на преструктурирането на необслужваните заеми, планът за преструктуриране е съсредоточен върху третирането на обезценените експозиции посредством създаването на ново звено за корективни действия. Това звено ще се занимава с преструктурирането на обезценените експозиции. То ще използва експертните познания и опит на 30-50 управителя по корективните отношения (78). През 2015 г. процентът на необслужваните кредити ще достигне […] % на групово равнище ([…] % през 2015 г. за националния гръцки пазар (79)) и след това ще започне да се понижава, като се очаква да достигне […] % в края на периода на преструктуриране (80) (30 % в Гърция преди опрощаването на дълговете). Обезценките на кредити на Банката на Гърция ще намалеят от 1 652 млн. евро през 2013 г. на […] млн. евро през 2018 г. (81) благодарение на възстановяването на гръцката икономика.
(110)
Повишаването на оперативната ефективност, понижаването на нетния лихвен марж и намаляващите разходи за риска ще дадат възможност на банката да възстанови своята доходност в Гърция от 2015 г. нататък. На консолидирано равнище банката очаква загубите ѝ да възлязат на […] млн. евро през 2014 г. и на […] млн. евро през 2015 г., а печалбите ѝ да бъдат […] млн. евро, […] млн. евро и […] млн. евро съответно през 2016 г., 2017 г. и 2018 г. (82) Консолидираната възвръщаемост на собствения ѝ капитал ще достигне […] % през 2018 г. (83) Основен фактор за това равнище на доходност ще бъде гръцкия пазар (с възвръщаемост на собствения капитал от […] % в края на периода на преструктуриране), докато […] и […] ще отчетат по-ниски равнища на доходност (съответно […] % и […] %).
2.4.2. Международни банкови дейности
(111)
Банката вече е започнала да намалява задлъжнялостта и да преструктурира своята международна мрежа. Тя вече е продала дъщерните предприятия в Турция (Eurobank Tefken) и Полша (EFG Poland). Търговският недостиг, т.е. разликата между неизплатения размер на депозитите и неизплатения размер на кредитите за дадено дъщерно предприятие от останалата международна мрежа, е намалял от 1,7 млрд. евро през 2010 г. на 0,8 млрд. евро, а разходите за дейността са били съкратени с 9 % за периода 2010-2012 г. (84)
(112)
Банката ще продължи да преструктурира и да намалява задлъжнялостта на своята международна мрежа. По-специално банката е поела задължение да намали размера на своя портфейл от международни активи до 8,77 млрд. евро към 30 юни 2017 г. Банката е поела задължение също така допълнително да намали размера на този портфейл на 3,5 млрд. евро, ако HFSF трябва да влее повече от 1 милиард евро при предстоящото увеличение на акционерния капитал.
(113)
Един от разгледаните от банката в плана за преструктуриране варианти за постигането на тази цел е да продаде своите активи в […] (85).
(114)
Тези продажби представляват […] % от чуждестранните активи на банката към 31 декември 2012 г. Следователно към 31 декември 2018 г. чуждестранните активи биха възлизали на […] млрд. евро, като международната мрежа ще е съсредоточена в […] и […].
(115)
В плана за преструктуриране е подчертана необходимостта да се намали зависимостта на чуждестранните дъщерни предприятия от тяхното гръцко дружество майка, що се касае до техните нужди от финансиране, и да се продължи поддържането на капиталовата позиция на банката.
(116)
За тази цел банката планира да осъществи програма за значително намаляване на разходите в международната мрежа, […]. Например в […] ще бъдат закрити […] клона, а персоналът ще бъде намален с […] служителя от 31 декември 2012 г. до продажбата на дъщерното предприятие в […] (86).
(117)
Банката ще намали своето общо финансиране на чуждестранните си дъщерни предприятия от 2 млрд. евро през 2012 г. на […] през 2018 г. (87), а възвръщаемостта на собствения капитал ще достигне […] % и […] % съответно през […] и […].
2.4.3. Небанкови дейности: продажба на застрахователно предприятие и дейности в областта на недвижимите имоти
(118)
Банката е намалила дела си в своето дъщерно предприятие за недвижими имоти Eurobank Properties под 35 % посредством увеличение на собствения капитал, което е оказало положително въздействие върху съотношението на основния капитал от първи ред на банката (88). До 31 декември 2018 г. банката ще продаде изцяло това дъщерно предприятие.
(119)
Банката планира също така да продаде своите застрахователни дъщерни предприятия до […].
2.4.4. Набиране на частен капитал и вноски от съществуващите акционери и подчинени кредитори
(120)
Банката е успяла да набере капитал на пазара и по този начин е намалила размера на държавната помощ, от която е имала нужда.
(121)
Стойността на дяловите участия е била силно намалена вследствие на рекапитализацията от пролетта на 2013 г., тъй като HFSF е получил 98,56 % от акциите на банката, което означава, че дяловото участие на старите акционери е станало едва 1,44 %. Следователно през юни 2013 г. HFSF е поел пълен контрол върху банката. От 2008 г. насам не са плащани никакви дивиденти в парични средства.
(122)
През февруари 2012 г. банката е предложила да изкупи обратно хибридни инструменти от частни инвеститори при цена между 40 и 50 % от номиналната им стойност. Тази цена на обратно изкупуване е била определена въз основа на пазарната цена на инструментите и е включвала премия от най-много десет процентни пункта, която е била добавена, за да бъдат насърчени инвеститорите да участват в обратното изкупуване. Офертата е била приета за почти 50 % от общата номинална стойност на инструментите, вследствие на което, след като са били взети предвид разходите по сделката, банката е отчела печалба от 248 млн. евро (89).
(123)
През май 2013 г. банката обявява друга операция за управление на пасивите. Банката предлага на притежателите на дълг възможността да преобразуват техните ценни книжа в обръщение от по-долен първи ред и по-долен втори ред в размер на 662 млн. евро в обикновени акции по номинална стойност. Цената на преобразуването е била определена по такъв начин, че да е равна на цената на записването, която е била платена от HFSF при рекапитализацията от пролетта на 2013 г. (90) Процентът на приемане е бил 48 %. Тъй като притежателите на облигации от по-долен първи ред и по-долен втори ред са преобразували своите ценни книжа в по-долни подчинени инструменти без парична вноска, набраният капитал е достигнал 317 млн. евро.
(124)
В резултат на двете операции по обратно изкупуване размерът на подчинения и на хибридния дълг е намалял от 1 045 млн. евро към 31 декември 2011 г. на 283 млн. евро към 31 декември 2013 г. (91)
2.5. ПОЕТИ ЗАДЪЛЖЕНИЯ ОТ ГРЪЦКИТЕ ОРГАНИ
(125)
Гърция е поела задължение банката и нейните филиали да изпълнят плана за преструктуриране, представен на 16 април 2014 г., и е поела допълнителни задължения по отношение на изпълнението на плана за преструктуриране („поети задължения“). В настоящия раздел са обобщени задълженията, които са посочени в приложението.
(126)
Първо, гръцките органи са поели задължение банката да преструктурира своите търговски операции в Гърция, като е определен максимален брой клонове и служители, както и максимален размер на общите разходи, които трябва да бъдат спазени до 31 декември 2017 г. (92)
(127)
Гръцките органи са поели задължение също така банката да намали разходите за депозити, събирани в Гърция, и да постигне определено максимално съотношение на нетните кредити към депозитите до 31 декември 2017 г. (93)
(128)
Що се отнася до чуждестранните дъщерни предприятия на банката, гръцките органи са поели задължение банката да не предоставя допълнителна капиталова подкрепа, освен ако са изпълнени предварително определени условия. Гръцките органи са поели задължение също така, че банката значително ще намали задлъжнялостта на своите международни активи до 30 юни 2018 г. (94)
(129)
Гръцките органи са поели задължение банката да продаде своите застрахователни дейности, своето дъщерно предприятие в областта на недвижимите имоти и множество ценни книжа и да намали размера на своя портфейл с частен собствен капитал. Освен това банката няма да купува неинвестиционни ценни книжа с някои ограничени изключения (95).
(130)
Гръцките органи са поели редица задължения, свързани с корпоративното управление на банката. Те са се задължили да ограничат възнаграждението на служителите и управителите на банката, да приведат банката в съответствие с гръцките закони за корпоративното управление и да създадат ефективна и адекватна организационна структура (96).
(131)
Гръцките органи са поели задължение също така банката да подобри своята кредитна политика, за да се избегне каквато и да било дискриминация на всеки етап от кредитния процес и да се гарантира, че решенията за отпускането и преструктурирането на кредити целят увеличаване до максимум на доходността на банката. Гръцките органи са поели задължение банката да подобри наблюдението на кредитния риск, както и преструктурирането на кредитите (97).
(132)
Поети са няколко задължения по отношение на операциите на банката със свързани кредитополучатели. Целта на тези задължения е да се гарантира, че банката няма да се отклони от благоразумните банкови практики при отпускането или преструктурирането на кредити на своите служители, управители и акционери, както и за публични субекти, политически партии и медийни дружества (98).
(133)
Накрая, гръцките органи са поели задължение да наложат допълнителни ограничения на банката, като забрана за изплащане на купони и дивиденти, забрана за придобивания и забрана за рекламиране (99).
(134)
Изпълнението на тези задължения ще се следи до 31 декември 2018 г. от контролиращо доверено лице.
(135)
Отделно, в рамките на настоящото увеличение на капитала на банката, тъй като HFSF подкрепя увеличението на капитала, гръцките органи са поели задължение, че фондът ще приложи мерките, които са предвидени в член 6а от изменения на 30 март 2014 г. Закон за HFSF - разпоредба, с която се цели останалата сума от капиталовия недостиг на дадена кредитна институция да бъде разпределена между притежателите на нейните капиталови инструменти и други подчинени пасиви, ако е необходимо, преди каквото и да било вливане на капитал от HFSF.
3. ОСНОВАНИЯ ЗА ОТКРИВАНЕ НА ОФИЦИАЛНИТЕ ПРОЦЕДУРИ ПО РАЗСЛЕДВАНЕ
3.1. ОСНОВАНИЯ ЗА ОТКРИВАНЕ НА ОФИЦИАЛНАТА ПРОЦЕДУРА ПО РАЗСЛЕДВАНЕ ПО ОТНОШЕНИЕ НА ПЪРВАТА МЕЖДИННА РЕКАПИТАЛИЗАЦИЯ
(136)
На 27 юли 2012 г. Комисията откри официална процедура по разследване, за да провери дали са изпълнени условията на Съобщението относно банковия сектор от 2008 г. (100) по отношение на целесъобразността, необходимостта и пропорционалността на първата междинна рекапитализация, предоставена от HFSF в полза на банката (мярка B1).
(137)
Що се отнася до целесъобразността на мярката, предвид факта, че помощта е предоставена след предходна рекапитализация и помощ за осигуряване на ликвидност, и предвид продължителния период на оздравяване, Комисията изрази съмнения относно това дали банката е предприела всички възможни действия, за да избегне необходимостта от помощ в бъдеще (101). Освен това за Комисията не е ясно кой ще контролира банката, след като първата междинна рекапитализация бъде заменена от постоянна рекапитализация (102), тъй като банката може да попадне под контрола или на държавата, или на миноритарни частни собственици. Комисията отбеляза, че и в двата случая би желала да се гарантира, че качеството на управлението на банката и по-специално дейността по отпускане на заеми няма да се влоши.
(138)
Що се отнася до необходимостта от първата междинна рекапитализация, в съображение 66 от решението за откриване по отношение на Eurobank, Комисията постави под въпрос дали са били взети всички възможни мерки, за да се избегне възможността банката отново да има нужда от помощ в бъдеше. Освен това, тъй като продължителността на периода на междинната рекапитализация не беше ясен, Комисията не можеше да стигне до заключение дали е бил достатъчен и дали е отговарял на принципите за възнаграждение и споделяне на тежестта в съответствие с правилата за държавна помощ. Освен това, тъй като условията на преобразуването на първата междинна рекапитализация в постоянна рекапитализация не са били известни към момента на вземане на решението за откриване по отношение на Eurobank, Комисията не можеше да ги оцени.
(139)
Що се отнася до пропорционалността на мярката, Комисията изрази съмнения относно това дали предпазните мерки (забрана за рекламиране, забрана за изплащане на купони и дивиденти, забрана за кол опция и забрана за обратно изкупуване, както са описани в съображение 71 от решението за откриване по отношение на Eurobank) са били достатъчни по отношение на първата междинна рекапитализация. Освен това в съображение 72 от решението за откриване по отношение на Eurobank Комисията посочи, че е възможно да бъдат предизвикани нарушения на конкуренцията вследствие на липсата на правила, които да възпират HFSF от координиране и на четирите най-големи гръцки банки (а именно банката, Alpha Bank, NBG и Piraeus), и отсъствието на адекватни предпазни мерки, с които да не се допуска споделянето на търговски чувствителна информация между тях. Следователно Комисията предложи да бъде назначено контролиращо доверено лице, което физически да присъства в банката.
3.2. ОСНОВАНИЯ ЗА ОТКРИВАНЕ НА ОФИЦИАЛНАТА ПРОЦЕДУРА ПО РАЗСЛЕДВАНЕ ПО ОТНОШЕНИЕ НА NEA PROTON BANK
(140)
На 26 юли 2012 г. Комисията откри официална процедура по разследване, за да провери дали намесата чрез схемата за оздравяване на HDIGF в размер на 1 122 млн. евро (мярка NP1), както и вливането на капитал в размер на 250 млн. евро от страна на HFSF и вливанията на капитали от HFSF на обща стойност 300 млн. евро (мярка NP2) в полза на Nea Proton Bank отговарят на общите критерии за съвместимост и на изискванията на Съобщението относно банковия сектор от 2008 г., Съобщението относно рекапитализацията (103) и Съобщението относно преструктурирането (104) (възстановяване на дългосрочната жизнеспособност, споделяне на тежестта и ограничаване на помощта до необходимия минимум, както и ограничаване на нарушенията на конкуренцията).
(141)
Що се отнася до целесъобразността на мерките, Комисията посочи, че тези мерки са целесъобразни като помощ за оздравяване.
(142)
По отношение на необходимостта на мерките Комисията отбеляза, че намесата чрез схемата за оздравяване на HDIGF е била необходима както от гледна точка на нейния размер, така и на нейната форма, докато вливанията на капитал от HFSF са били необходими само от гледна точка на тяхната форма. Що се отнася обаче до размера на вливанията на капитал от HFSF, в съображение 59 от решението за откриване по отношение на Nea Proton Комисията изрази съмнения относно това дали Nea Proton Bank би могла да възстанови своята жизнеспособност в дългосрочен план като самостоятелен субект и дали преструктурирането като самостоятелен субект е било най-евтиният възможен вариант. Освен това в съображения 60 и 61 от решението за откриване по отношение на Nea Proton Комисията посочи, че неспособността на Nea Proton Bank да предостави достатъчно възнаграждение за рекапитализацията от HFSF е породила съмнения относно това дали тя е била като цяло стабилна банка, което съответно е наложило мащабно преструктуриране.
(143)
Що се отнася до пропорционалността на мерките, Комисията счете, че те са пропорционални като помощ за оздравяване.
(144)
По отношение на възстановяването на жизнеспособността на Nea Proton Bank в дългосрочен план в съображение 65 от решението за откриване по отношение на Nea Proton Комисията изрази съмнения относно това дали банката би могла да стане жизнеспособна като самостоятелен субект.
(145)
Комисията изрази съмнения, че предложеното преструктуриране е достатъчно с оглед на мащаба на необходимото преструктуриране предвид отсъствието на достатъчно възнаграждение.
3.3. ОСНОВАНИЯ ЗА ОТКРИВАНЕ НА ОФИЦИАЛНАТА ПРОЦЕДУРА ПО РАЗСЛЕДВАНЕ ПО ОТНОШЕНИЕ НА NEW TT BANK
(146)
На 6 май 2013 г. Комисията откри официална процедура по разследване, за да провери дали покриването на недостига от финансиране в размер на 4,1 млрд. евро във връзка с прехвърлените дейности от TT Bank на New TT Bank (мярка NTT1), вливането на капитал в размер на 500 млн. евро от HFSF в New TT Bank (мярка NTT2), вливането на капитал в размер на 224,96 млн. евро под формата на привилегировани акции по схемата за подпомагане на гръцките банки за TT Bank (мярка TT) и намесата в размер на 0,68 млрд. евро от схемата за оздравяване на HDIGF в полза на активите на T Bank, които са били прехвърлени на TT Bank (мярка T), отговарят на общите критерии за съвместимост и на изискванията на Съобщението относно банковия сектор от 2008 г., Съобщението относно рекапитализацията и Съобщението относно преструктурирането (възстановяване на жизнеспособността в дългосрочен план, споделяне на тежестта и ограничаване на помощта до необходимия минимум, както и ограничаване на нарушенията на конкуренцията).
(147)
Комисията счете, че и двете мерки NTT2 и NTT1 са целесъобразни и необходими от гледна точка на тяхната форма като помощ за оздравяване. Що се отнася до необходимостта на мярка NTT2 от гледна точка на нейния размер, Комисията, съмнявайки се в жизнеспособността в дългосрочен план на New TT Bank като самостоятелен субект, счете, че преструктурирането като самостоятелен субект може да не е единственият и най-евтиният възможен вариант (105). Що се отнася до възнаграждението и по двете мерки, Комисията посочи, че покриването на недостига от финансиране е било окончателен разход без приспадане на бъдещите приходи, което е наложило мащабното преструктуриране (106).
(148)
Що се отнася до пропорционалността на двете мерки, Комисията счете, че мерки NTT2 и NTT1 са били пропорционални като помощ за оздравяване в краткосрочен план, но в съображение 79 от решението за откриване по отношение на New TT тя изиска бързото въвеждане на мерки, които да ограничат разпространението на отрицателни последици.
(149)
Що се отнася до съвместимостта на мярка T, Комисията вече временно я е одобрила като помощ за оздравяване на 16 май 2012 г. в своето решение относно оздравяването на T Bank („решение относно T Bank“) (107), но не можеше да даде окончателно одобрение за помощта за дейностите на T Bank, които са били прехвърлени на TT Bank. В решението за откриване по отношение на New TT (108) Комисията удължи разрешението на мярката като помощ за оздравяване до приемането на окончателното ѝ решение относно актуализирания вариант на плана за преструктуриране за TT Bank.
(150)
По отношение на съвместимостта на тези мерки със Съобщението относно преструктурирането Комисията изрази съмнения дали New TT Bank би могла да възстанови своята жизнеспособност в дългосрочен план като самостоятелен субект. Този скептицизъм е основан на ограничения брой на предложените мерки, които New TT Bank да предприеме за генериране на печалби в бъдеще, несигурността на доброволната схема за пенсиониране по отношение на сроковете и процента на приемане от страна на служителите, отсъствието на допълнителни мерки за съкращаване на разходите за персонал, липсата на мерки за рационализиране на клоновата мрежа след придобиването на T Bank и съпътстващото пропускане на възможностите за възползване от потенциалните синергии (109).
(151)
В съображения 90 и 91 от решението за откриване по отношение на New TT Комисията изрази загриженост относно това дали амбициозното намаление на лихвените маржове по съществуващите депозити и увеличение на кредитните маржове по новоотпуснатите кредити действително могат да бъдат приложени без New TT Bank да изгуби значителна част от своите клиенти и без да отпуска рискови кредити. Освен това Комисията изрази съмнения дали New TT Bank ще удвои своя портфейл от корпоративни кредити в съответствие с плановете и дали, предвид липсата на експертни познания и опит, тя би могла да постигне планирания стабилен темп на растеж на нетните приходи от лихви.
(152)
Следователно в съображение 95 от решението за откриване по отношение на New TT Комисията изрази мнение, че реинтеграцията на TT Bank в по-голямо жизнеспособно финансово дружество би увеличила изгледите New TT Bank да стане жизнеспособно, тъй като тя би дала възможност за рационализиране на разходите, коригиране на цените на депозитите и новите кредити и предлагане на по-широка гама продукти.
(153)
Тъй като New TT Bank е поела икономическите дейности, които преди това са извършвани в TT Bank, включително тези на T Bank, Комисията откри официална процедура по разследване по отношение на това дали мерки T и TT са осигурили дългосрочно решение за жизнеспособността на New TT Bank и покани заинтересованите страни да представят мненията си.
(154)
Що се отнася до споделянето на тежестта, Комисията счете, че преструктурирането като самостоятелен субект е повишило разходите за преструктуриране и по тази причина изрази съмнение, че държавната помощ е била ограничена до минимума. Освен това Комисията отбеляза, че, въпреки факта, че е било постигнато достатъчно споделяне на тежестта от акционерите и притежателите на подчинен дълг, което вероятно е било осъществимият максимум, липсата на възнаграждение е наложила мащабно преструктуриране както от гледна точка на мерките за жизнеспособност, така и от гледна точка на мерките за ограничаване на нарушенията на конкуренцията. Комисията отбеляза също така, че фактът, че голяма част от реализираните загуби се дължи на отменянето на дългове в полза на държавата, е обусловил по-ниско възнаграждение (110).
(155)
Що се отнася до нарушенията на конкуренцията, Комисията отбеляза, че огромният размер на помощта, която е получена от TT Bank, и прехвърлените дейности на T Bank, както и липсата на възнаграждение, са наложили мащабно преструктуриране и намаляване на пазарното присъствие на New TT Bank. Освен това, въпреки че загубите са били резултат главно от притежаването на GGB, Комисията отбеляза, че TT Bank е притежавала повече GGB спрямо своята големина, отколкото другите гръцки банки, и счете, че това е отразявало неподходящо поемане на рискове (111). Накрая тя отбеляза, че, макар че New TT Bank е запазила пазарен дял почти като на TT Bank преди това, нарушенията на конкуренцията биха били ограничени предвид относително малкия размер на първата и отсъствието на чуждестранни дейности. Комисията обаче изрази съмнения дали са били предприети достатъчни мерки за ограничаване на неоправдани нарушения на конкуренцията и заяви, че може да са необходими забрана за заемане на лидерска позиция по отношение на цените и други мерки за поведение (112).
4. МНЕНИЯ ОТ ЗАИНТЕРЕСОВАНИ СТРАНИ ОТНОСНО ОФИЦИАЛНАТА ПРОЦЕДУРА ПО РАЗСЛЕДВАНЕ ПО ОТНОШЕНИЕ НА ПЪРВАТА МЕЖДИННА РЕКАПИТАЛИЗАЦИЯ
МНЕНИЯ ОТ ЕДНА ГРЪЦКА БАНКА
(156)
На 3 януари 2013 г. Комисията получи мнения от една гръцка банка във връзка с решението за откриване по отношение на Eurobank. Въпросната гръцка банка посочва, че рекапитализацията на гръцки банки от HFSF по принцип представлява желана стъпка в посока на една по-здрава и по-жизнеспособна банкова система и не изразява възражения по отношение на рекапитализацията на Eurobank.
(157)
Въпреки че изразява пълната си подкрепа за принципната рекапитализация на гръцките банки от HFSF, въпросната банката обаче обясни, че, за да се сведат до минимум нарушенията на конкуренцията и да се избегне дискриминация, тя е очаквала рекапитализацията от HFSF да бъде на разположение на всички банки, които осъществяват дейност в Гърция, при еднакви условия.
5. МНЕНИЯ НА ГРЪЦКИТЕ ОРГАНИ ОТНОСНО ОФИЦИАЛНИТЕ ПРОЦЕДУРИ ПО РАЗСЛЕДВАНЕ
5.1. МНЕНИЯ НА ГРЪЦКИТЕ ОРГАНИ ОТНОСНО ОФИЦИАЛНАТА ПРОЦЕДУРА ПО РАЗСЛЕДВАНЕ ПО ОТНОШЕНИЕ НА ПЪРВАТА МЕЖДИННА РЕКАПИТАЛИЗАЦИЯ
(158)
На 5 септември 2012 г. гръцките органи представиха мненията си, изготвени от Банката на Гърция и от HFSF, във връзка с решението за откриване по отношение на Eurobank.
5.1.1. Мнения, изготвени от Банката на Гърция
(159)
Що се отнася до целесъобразността на първата междинна рекапитализация, Банката на Гърция отбелязва, че сумата в размер на 18 млрд. евро капитал, с която HFSF е рекапитализирал четирите най-големи гръцки банки през май 2012 г., е била по-малка от окончателната сума, която е била необходима, за да могат тези банки бавно да постигнат и поддържат съотношението на основния капитал от първи ред, което през юни 2012 г. е било определено на 10 %, и съотношението на основния капитал от първи ред, определено на 7 % при тригодишен неблагоприятен сценарий. Тя отбелязва също така, че първата междинна рекапитализация е била временна предвид факта, че процесът на рекапитализация ще приключи с увеличения на акционерния капитал на тези четири банки.
(160)
Банката на Гърция отбелязва също така, че рекапитализацията на най-големите гръцки банки е част от по-дългосрочното преструктуриране на гръцкия банков сектор. Тя отбелязва, че, ако банката остане в частни ръце, най-вероятно ще се запази същото ръководство, докато, ако банката стане държавна собственост (т.е. притежавана от HFSF), HFSF може да назначи ново ръководство, което при всички случаи ще бъде оценявано от Банката на Гърция. Банката на Гърция отбелязва, че редовно оценява рамката за корпоративна отговорност, адекватността на управлението и рисковия профил на всяка банка, за да се увери, че не се поемат прекомерни рискове. Тя отбелязва също така, че HFSF вече е назначил представители в съвета на директорите на рекапитализираните банки.
(161)
Що се отнася до необходимостта на първата междинна рекапитализация, Банката на Гърция отбелязва, че рекапитализацията на банката е била ограничена, за да се гарантира покриването на приложимите към въпросния момент минимални капиталови изисквания (8 %). Тя посочва също така, че продължителният период от време преди рекапитализациите се е дължал на бързото влошаване на работната среда в Гърция и на въздействието на програмата за PSI, на сложността на целия проект и на необходимостта от увеличаване до максимум на участието на частните инвеститори в увеличенията на акционерния капитал.
(162)
Що се отнася до пропорционалността на първата междинна рекапитализация, Банката на Гърция посочва, че пълното изпълнение на плана за преструктуриране, които е трябвало да бъде представен на Комисията, е било обезпечено от факта, че спирането на правата на глас на HFSF ще бъде отменено, ако, inter alia, бъдат установени съществени нарушения на плана за преструктуриране. Банката на Гърция отбелязва също така, че затрудненията на банката не са били вследствие нито на подценяване на рискове от страна на ръководството на банката, нито на агресивни търговски действия.
5.1.2. Мнения, изготвени от HFSF
(163)
Що се отнася до целесъобразността на първата междинна рекапитализация, с цел да се избегне потенциална намеса от държавата, ако държавата предостави държавна помощ в голям размер чрез HFSF и HFSF притежава пълните права на глас, HFSF заявява, че финансираните от него банки не се считат за публични субекти или за такива под държавен контрол и че те не биха били контролирани от държавата, след като бъдат рекапитализирани за постоянно от HFSF. HFSF отбеляза, че той е напълно независимо частноправно юридическо лице, което има автономност на вземане на решения. Фондът не е обект на държавен контрол в съответствие с член 16С, параграф 2 от Закона за HFSF, според който кредитните институции, на които HFSF е предоставил капиталова подкрепа, не са част от по-широкия публичен сектор. Той се позовава също така на структурата на управление на HFSF.
(164)
Що се отнася до намесата на HFSF в управлението на банката, HFSF отбеляза, че той ще съблюдава автономността на банката и няма да се намесва в ежедневното ѝ управление, като се има предвид, че функциите му са ограничени до предвиденото в Закона за HFSF. Фондът посочва, че няма да има каквато и да било държавна намеса или координиране и че решенията на банката по отношение на кредитния процес (inter alia по отношение на обезпечения, ценообразуване и платежоспособност на кредитополучателите) ще се вземат на базата на търговски критерии.
(165)
HFSF отбелязва, че в Закона за HFSF и в споразумението преди записването са предвидени целесъобразни предпазни мерки, за да се предотврати поемането на прекомерни рискове от старите частни акционери. Той посочва елементи като: i) назначаването на представители на HFSF като независими неизпълнителни членове на съвета на директорите на банката и присъствието им в комитетите; ii) извършването от HFSF на надлежна проверка на банката; както и iii) факта, че след последната рекапитализация неговите права на глас ще бъдат ограничени само ако банката спазва условията на плана за преструктуриране.
(166)
Що се отнася до необходимостта на първата междинна рекапитализация и по-специално по отношение на равнището на възнаграждението за помощта, HFSF посочва, че възнаграждението е било съгласувано с представителите на Комисията, ЕЦБ и МВФ. При съгласуването на това равнище е било взето предвид, че първата междинна рекапитализация е щяла да бъде преобразувана в постоянна рекапитализация преди 30 септември 2012 г. - срок, който е бил определен през март 2012 г. в МИФП между Комисията, ЕЦБ, МВФ и Гърция.
(167)
Що се отнася до пропорционалността на първата междинна рекапитализация, HFSF отбелязва, че мерките, които е предприел, като например описаните в съображение 165 от настоящото решение, представляват достатъчни предпазни мерки с оглед на големите суми на получената помощ и продължителния период на оздравяване. Освен това HFSF заявява, че са предвидени подходящи мерки, за да се гарантира, че банките, в които участва HFSF, няма да споделят помежду си чувствителна от търговска гледна точка информация. Тези мерки включват назначаването на различни представители на HFSF във въпросните банки, предоставянето на мандати на тези представители, с които категорично да не се допусне изтичане на информация от един представител на друг, и ясни вътрешни инструкции за тези служители да не предават чувствителна от търговска гледна точка информация на банките. Освен това HFSF заявява, че не упражнява правата си във връзка с банките по начин, по който би могло да се възпре, ограничи, наруши или значително намали или предотврати действителната конкуренция. На последно място HFSF посочва, че членовете на неговия съвет на директорите и неговите служители са задължени да спазват строги правила за поверителност и задължения, свързани с доверителните отношения, и са обвързани от разпоредби за професионална тайна по отношение на делата на фонда.
5.2. МНЕНИЯ НА ГРЪЦКИТЕ ОРГАНИ ОТНОСНО ОФИЦИАЛНАТА ПРОЦЕДУРА ПО РАЗСЛЕДВАНЕ ПО ОТНОШЕНИЕ НА NEA PROTON BANK
(168)
На 5 септември 2012 г. гръцките органи представиха мненията си, изготвени от Банката на Гърция и от HFSF, във връзка с решението за откриване по отношение на Nea Proton.
5.2.1. Мнения, изготвени от Банката на Гърция
(169)
Банката на Гърция отбелязва, че Nea Proton Bank, като междинна кредитна институция, притежавана от HFSF, не би могла да представи по-дългосрочен бизнес план като самостоятелен субект. Освен това Банката на Гърция отбелязва, че тя следи отблизо изпълнението на бизнес плана, изготвен от HFSF за Nea Proton Bank и представен на Комисията, за да се увери, че Nea Proton Bank ще може да бъде продадена в рамките на законоустановения период.
(170)
Що се отнася до процента на растеж на доходността, Банката на Гърция отбелязва, че най-големият растеж, който се очаква през 2013 г. (когато се очаква нетните приходи от лихви да се повишат до 55,3 млн. евро спрямо 22,7 млн. евро за 2012 г.), ще бъде главно вследствие на намаляването на общите разходи за лихви и ще е резултат от два фактора: предоговаряне на срочните депозити, по които е изплащана висока доходност при по-добри условия, и намаляване с 30 % на общия неизплатен размер на депозитите през първата половина на 2012 г. Освен това Банката на Гърция подчертава факта, че от 2013 г. нататък числата на нетните приходи от лихви ще се променят съвсем плавно и няма да има никакви съмнения относно способността на Nea Proton Bank да изпълни целта.
5.2.2. Мнения, изготвени от HFSF
(171)
Що се отнася до необходимостта на мерките в полза на Nea Proton Bank, HFSF отбелязва, че Банката на Гърция е органът, който е компетентен да решава относно всяка мярка за оздравяване, и че HFSF е влял минималния капитал, който е необходим за регулаторни цели.
(172)
Що се отнася до възстановяването на жизнеспособността на Nea Proton Bank в дългосрочен план, HFSF се позовава на рамката за оздравяване, в съответствие с която HFSF е трябвало да продаде Nea Proton Bank в срок от две години, и се съгласи с Комисията, че Nea Proton Bank би могла да стане част от по-голямо и жизнеспособно дружество. Въпреки че планът за преструктуриране на Nea Proton Bank е бил базиран на модел на „самостоятелен субект“, HFSF обясни, че неговата цел е била да се улесни продажбата на банката чрез повишаването на нейната привлекателност за инвеститорите и подобряването на нейните финансови резултати. HFSF изразява мнението, че вливанията на капитал не само са дали възможност на Nea Proton Bank да спази минималния коефициент на капиталова адекватност, но също така са подобрили нейното финансово положение и нейната привлекателност за всяко едно бъдещо сливане с други малки банки. HFSF отбелязва също така, че допълнителното вливане на капитал се е наложило с цел да се покрият загубите от обезценка, свързани с програмата за PSI, и по-голямата тежест на провизиите за кредити.
(173)
HFSF отбелязва, че Nea Proton Bank е подобрила стойността на финансирането си и лоялността на вложителите. През 2012 г. е намаляла зависимостта на Nea Proton Bank от Евросистемата, като банката е подобрила своята позиция на ликвидност. Допълнителното вливане на капитал е спомогнало да се понижат лихвените проценти по депозитите и да се повишат лихвените маржове. Nea Proton Bank вече е променила цените по част от своя кредитен портфейл посредством основано на риска ценообразуване, като лихвените проценти са доста над стойността на финансирането. Освен това планираният процент на растеж на нетните приходи от лихви би бил постигнат при консервативно увеличаване на корпоративния пазарен сегмент и чрез подобряване на качеството на портфейла.
(174)
HFSF отбелязва, че през 2012 г. Nea Proton Bank значително е намалила своите разходи за дейността, че единствените ѝ две дъщерни предприятия са щели да преустановят своята дейност, че участието ѝ в застрахователни брокери е било обект на значително намаление и че търговията ѝ за собствена сметка е щяла да бъде преустановена.
(175)
Накрая HFSF отбелязва, че нарушенията на конкуренцията са щели да бъдат ограничени, предвид малкия дял на Nea Proton Bank от общите банкови активи в Гърция и факта, че банката не е възнамерявала да прилага тактика на агресивно привличане на депозити.
5.3. МНЕНИЯ НА ГРЪЦКИТЕ ОРГАНИ ОТНОСНО ОФИЦИАЛНАТА ПРОЦЕДУРА ПО РАЗСЛЕДВАНЕ ПО ОТНОШЕНИЕ НА NEW TT BANK
(176)
На 19 юли 2013 г. Министерството на финансите представи мнения относно решението за откриване по отношение на New TT.
(177)
Що се отнася до необходимостта на мярка NTT1, Министерството на финансите добави, че точната стойност на активите и пасивите, които са били прехвърлени на New TT Bank, е била определена въз основа на доклад на външни одитори в съответствие с член 63Е, параграф 6 от Закон 3601/2007.
(178)
Що се отнася до необходимостта на мярка NTT2, Министерството на финансите посочи, че по Втората програма за икономически корекции за Гърция (втори преглед от май 2013 г.) е трябвало New TT Bank да бъде продадена на трета страна до 15 юли 2013 г.
(179)
Що се отнася до възнаграждението за мерки NTT1 и NTT2, Министерството на финансите отбеляза, че HFSF, който покрива недостига от финансиране до 31 декември 2013 г. вместо HDIGF, притежава привилегировани права спрямо другите необезпечени кредитори в случай на ликвидация на активите, които са останали собственост на TT Bank, и че единствено правата на служителите да получат 50 % от възнагражденията си се нареждат преди тези на HFSF. Следователно Министерството отбелязва, че главно HFSF ще се ползва от резултата от ликвидацията на тези активи и по този начин ще бъдат намалени направените от държавата разходи.
(180)
Що се отнася до възстановяването на жизнеспособността на New TT Bank в дългосрочен план, Министерството на финансите отбелязва, че като междинна кредитна институция New TT Bank е трябвало да бъде продадена в рамките на две години от своето създаване в съответствие с член 63Е от Закон 3601/2007. В съответствие с МИФП от май 2013 г. продажбата на New TT Bank е трябвало да приключи на 15 юли 2013 г., като по този начин се гарантира жизнеспособността на нейната дейност в дългосрочен план.
6. ОЦЕНКА НА ПОМОЩТА, СВЪРЗАНА С ПРИДОБИТИТЕ ПРЕДПРИЯТИЯ
6.1. ОЦЕНКА НА ПОМОЩТА, СВЪРЗАНА С NEA PROTON BANK
6.1.1. Наличие и размер на помощта
(181)
Комисията трябва да установи наличието на държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора. Според споменатата разпоредба държавна помощ е всяка помощ, предоставена от държава членка или чрез ресурси на държава членка, под каквато и да било форма, която нарушава или заплашва да наруши конкуренцията чрез поставяне в по-благоприятно положение на определени предприятия или производството на някои стоки, доколкото засяга търговията между държавите членки.
6.1.1.1. Наличие на помощ в мерките, предоставени по схемата за подпомагане на гръцките банки (мерки Pr1, Pr2 и Pr3)
(182)
Вливането на капитал в размер на 80 млн. евро от Гръцката държава в Proton Bank през май 2009 г. (мярка Pr1), гръцките държавни ценни книжа в размер на 78 млн. евро, получени от Proton Bank през април 2009 г. (мярка Pr2), и държавната гаранция, предоставена на Proton Bank, за емитирани облигации с номинална стойност 149,4 млн. евро през юли 2010 г. (мярка Pr3) са били предоставени по схемата за подпомагане на гръцките банки (113). В решението за одобряване на въпросната схема Комисията стигна до заключението, че предоставените по тази схема мерки биха представлявали държавна помощ.
(183)
Както е определено в съображение 38 от решението за откриване по отношение на Nea Proton, Nea Proton Bank поема икономическите дейности на Proton Bank. Мерки Pr1, Pr2 и Pr3 са облагодетелствали Nea Proton Bank, тъй като са допринесли за стабилизирането и продължаването на икономическите дейности, които са ѝ били прехвърлени и в противен случай повече не биха съществували. Следователно Комисията счита, че чрез тях са облагодетелствани прехвърлените на Nea Proton Bank икономически дейности.
6.1.1.2. Наличие на помощ в покриването на недостига от финансиране на Nea Proton Bank (мярка NP1)
(184)
В съображения 31-37 от решението за откриване по отношение на Nea Proton Комисията вече е установила, че мярка NP1 - намесата от схемата за оздравяване на HDIGF и HFSF за покриване на недостига от финансиране - представлява държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора. В съображение 38 от същото решение Комисията определи, че Nea Proton Bank е икономическият получател на тази мярка, тъй като Nea Proton Bank поема икономическата дейност на Proton Bank, която продължава да съществува благодарение на получената помощ.
6.1.1.3. Наличие на помощ във вливането на начален акционерен капитал от HFSF и допълнително вливане на акционерен капитал от HFSF през 2012 г. (мярка NP2)
(185)
В съображения 41-43 от решението за откриване по отношение на Nea Proton Комисията вече е установила, че вливането на капитал от HFSF в размер на 250 млн. евро и допълнителните вливания на капитал, които са били очаквани към момента на приемане на споменатото решение, в общ размер на 300 млн. евро, са държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора. Както е посочено в съображение 93 от настоящото решение, от евентуалния допълнителен капитал в размер на 300 млн. евро, HFSF в крайна сметка е внесъл допълнителни 265 млн. евро през 2012 г., което означава, че общата помощ за рекапитализация през 2011 г. и 2012 г. е 515 млн. евро (мярка NP2).
6.1.1.4. Наличие на помощ във вливането на капитал от HFSF в Nea Proton Bank преди продажбата ѝ на банката (NP3)
(186)
Комисията счита, че вливането на капитал в размер на 395 млн. евро от HFSF в Nea Proton Bank преди продажбата ѝ на банката представлява държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора.
(187)
Вливането на капитал е било предоставено от HFSF, който е създаден и се финансира от Гърция за подкрепа на банките, и следователно е осъществено с държавни ресурси. Освен това мярката е селективна по своя характер, тъй като от вливането на капитал се облагодетелства единствено Nea Proton Bank.
(188)
Освен това намесата осигурява категорично предимство за Nea Proton Bank, тъй като ѝ дава възможност да продължи да осъществява своите банкови дейности. Без вливането на капитал Nea Proton Bank, която е изпитвала сериозен недостиг на капитал, би фалирала. При такива обстоятелства не би било възможно Nea Proton Bank да бъде продадена и интегрирана в по-голямо дружество. Освен това въпросната рекапитализация не отговаря на принципа на пазарния инвеститор. Обратно, рекапитализацията в размер на 395 млн. евро е дала възможност Nea Proton Bank да бъде продадена на цена от едно евро. Частният инвеститор би избрал да не извърши рекапитализация и да остави Nea Proton Bank да фалира, като по този начин би спестил 395 млн. евро.
(189)
Nea Proton Bank се конкурира с други банки, включително дъщерни предприятия на чуждестранни банки, които осъществяват дейност в Гърция или евентуално са заинтересовани от навлизане на гръцкия пазар. Следователно вливането на капитал оказва въздействие върху търговията между държавите членки и би могло да наруши конкуренцията.
(190)
По тази причина Комисията стига до заключението, че вливането на капитал в размер на 395 млн. евро в Nea Proton Bank представлява държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора.
Получател на мярка NP3
(191)
Както вече беше обяснено в съображение 188, Комисията счита Nea Proton Bank за получател на вливането на капитал в размер на 395 млн. евро в Nea Proton Bank, тъй като помощта е дала възможност за продължаване на нейните икономически дейности в рамките на банката.
(192)
Що се отнася до това дали с продажбата на Nea Proton Bank се предоставя държавна помощ на банката, в съответствие с точка 49 от Съобщението относно банковия сектор от 2008 г. Комисията трябва да прецени дали са изпълнени определени изисквания. По-специално тя трябва да разгледа дали: i) процесът на продажба е бил открит и недискриминационен; ii) продажбата е извършена при пазарни условия; както и iii) финансовата институция или правителството са повишили до възможно най-високото равнище продажната цена на съответните активи и пасиви.
(193)
Банката е придобила акциите в Nea Proton Bank, защото е представила единствената валидна оферта в рамките на недискриминационна тръжна процедура, която е била открита за други банки и финансови институции. Финансов консултант на HFSF е осъществил контакт с редица банки, финансови институции и спонсори, като само четири са изразили своя интерес от придобиването на Nea Proton Bank, от които само две - банката и един хедж фонд (114) - са представили окончателни оферти. Офертата на банката е била единствената, съответстваща на писмото за участие на HFSF.
(194)
Тъй като финансовият консултант е осъществил контакт с голям брой банки и предварително е определил изискванията и сроковете, в които трябва да се вместят офертите, за да бъдат валидни, Комисията счита, че търгът е бил открит и недискриминационен. По тази причина Комисията стига до заключението, че тръжната процедура ѝ позволява да изключи наличието на помощ за купувача.
(195)
Банката е заплатила едно евро и HFSF е поел ангажимент да рекапитализира Nea Proton Bank преди продажбата ѝ. Тази отрицателна цена (т.е. като се вземе предвид рекапитализацията на Nea Proton Bank точно преди продажбата) не изключва възможността продажната цена да отразява пазарната стойност на предприятието (115), тъй като нетният собствен капитал на Nea Proton Bank определено е бил отрицателен и се е очаквало да продължи да отчита загуби. Комисията няма причина да счита, че направената оферта и платената цена не отразяват пазарната цена на предприятието. Следователно, в съответствие с точка 49 от Съобщението относно банковия сектор от 2008 г., точка 20 от Съобщението относно преструктурирането и своята собствена практика на вземане на решения (116), Комисията стига до заключението, че продажната цена е била пазарната цена и че може да се изключи наличието на помощ за банката.
6.1.1.5. Заключение относно наличието и общия размер на получената помощ
(196)
Въз основа на съображения 182-190 Комисията счита, че всички мерки - Pr1, Pr2 и Pr3, NP1, NP2 и NP3 - отговарят на заложените в член 107, параграф 1 от Договора условия и представляват държавна помощ. Що се отнася до мерки Pr1, Pr2 и Pr3, Комисията стига до заключението, че, тъй като са допринесли за запазването на дейностите на Proton Bank, които по-късно са били прехвърлени на Nea Proton Bank, може да се счита, че те облагодетелстват така също Nea Proton Bank, която е поела въпросните дейности. Както вече беше посочено в съображение 184, получателят на помощта по мярка NP1 е Nea Proton Bank, която е поела прехвърлените дейности на Proton Bank. Освен това Nea Proton Bank е получател също така на помощта по мерки NP2 и NP3.
(197)
Следователно Комисията стига до заключението, че дейностите на Nea Proton Bank са получили държавна помощ под формата на капиталова подкрепа в размер на 2 111,6 млн. евро (мерки Pr1, NP1, NP2 и NP3) в допълнение към държавните гаранции в размер на 149,4 млн. евро (мярка Pr3) и гръцките държавни ценни книжа в размер на 78 млн. евро (мярка Pr2), както е обобщено в таблица 9.
Таблица 9
Преглед на общата помощ, получена от Proton Bank и Nea Proton Bank
Получател на помощта
Мярка
Естество на помощта
Размер на помощта (в млн. евро)
Дейностите на Proton Bank
Pr1
Рекапитализация
80
Дейностите на Nea Proton Bank
NP1
Покриване на недостиг от финансиране от PB за NPB
1 121,6
NP2
Рекапитализация
515
NP3
Рекапитализация
395
Общо предоставена капиталова помощ
2 111,6
Получател на помощта
Мярка
Естество на помощта
Дейностите на Proton Bank
Pr2
Облигационен заем
78
Pr3
Гаранция
149,4
Общо предоставена помощ за осигуряване на ликвидност
227,4
6.1.2. Правно основание на оценката на съвместимостта
(198)
С член 107, параграф 3, буква б) от Договора Комисията се оправомощава да определи помощта за съвместима с вътрешния пазар, ако тя е предназначена „за преодоляването на сериозни затруднения в икономиката на държава членка“.
(199)
Комисията е признала, че световната финансова криза може да създаде сериозни затруднения в икономиката на дадена държава членка и че с мерките за подпомагане на банките тези затруднения могат да се преодолеят. Това е потвърдено в Съобщението относно банковия сектор от 2008 г., Съобщението относно рекапитализацията и Съобщението относно преструктурирането. Комисията поддържа мнението си, че изискванията за одобряване на държавната помощ в съответствие с член 107, параграф 3, буква б) от Договора са изпълнени с оглед на повторната поява на напрежение на финансовите пазари. Комисията потвърди това становище, като прие Съобщението относно удължаването от 2011 г. (117) и Съобщението относно банковия сектор от 2013 г. (118)
(200)
Що се отнася до гръцката икономика, в решенията си за одобряване и удължаване на схемата за подпомагане на гръцките банки, както и в своите разрешения за мерките за държавна помощ, предоставени от Гърция на отделни банки (119), Комисията е потвърдила, че е налице заплаха от сериозни затруднения в гръцката икономика и че чрез държавната подкрепа за банките тези затруднения биха могли да бъдат преодолени. Следователно правното основание за оценката на мерките за помощ следва да бъде член 107, параграф 3, буква б) от Договора.
(201)
Помощта е съвместима с член 107, параграф 3, буква б) от Договора, ако отговаря на общите критерии за съвместимост:
а) целесъобразност: помощта трябва да бъде целенасочена, за да може ефективно да постигне целта за преодоляване на сериозно затруднение в икономиката; случаят не би бил такъв, ако мярката не е целесъобразна за преодоляване на затруднението;: the aid has to be well-targeted in order to be able to effectively achieve the objective of remedying a serious disturbance in the economy; it would not be the case if the measure were not appropriate to remedy the disturbance;
б) необходимост: както от гледна точка на своя размер, така и на своята форма, мярката трябва да бъде необходима за постигането на целта; следователно размерът ѝ трябва да бъде минималният необходим за постигането на целта и да е под най-целесъобразната форма за преодоляване на затруднението;: the aid measure must, in both its amount and form, be necessary to achieve the objective; therefore it must be of the minimum amount necessary to achieve the objective, and take the form most appropriate to remedy the disturbance.
в) пропорционалност: положителните въздействия от мярката трябва да бъдат балансирани по подходящ начин с нарушенията на конкуренцията, за да могат да бъдат ограничени нарушенията до необходимия минимум за постигането на целите на мярката.: the positive effects of the measure must be properly balanced against the distortions of competition, in order for the distortions to be limited to the minimum necessary to achieve the measure’s objectives.
(202)
По време на финансовата криза Комисията е разработила критерии за съвместимост на различните видове мерки за помощ. Принципите за оценка на мерките за помощ за пръв път са били посочени в Съобщението относно банковия сектор от 2008 г.
(203)
В Съобщението относно рекапитализацията (120) са дадени допълнителни насоки относно равнището на възнаграждението, което се изисква при вливания на капитал от държавата.
(204)
Накрая, в Съобщението относно преструктурирането (121) Комисията е обяснила как ще оценява плановете за преструктуриране. В оценката си на плана за преструктуриране на банката в съответствие със Съобщението относно преструктурирането Комисията ще вземе предвид всички мерки, посочени в таблица 7.
6.1.3. Оценка на съвместимостта на мерките за помощ според Съобщението относно банковия сектор от 2008 г. и Съобщението относно рекапитализацията
6.1.3.1. Съвместимост на мерки Pr1, Pr2 и Pr3 със Съобщението относно банковия сектор от 2008 г.
(205)
Мерки Pr1, Pr2 и Pr3 са били предоставени по схемата за подпомагане на гръцките банки. Включените в тази схема мерки вече са били определени за съвместими с вътрешния пазар в Решението на Комисията от 19 ноември 2008 г.
6.1.3.2. Съвместимост на мерки NP1 и NP2 със Съобщението относно банковия сектор от 2008 г. и Съобщението относно рекапитализацията
(206)
В решението за откриване по отношение на Nea Proton Комисията одобри мерки NP1 и NP2 като помощ за оздравяване. Както обаче е посочено в съображение 142, Комисията изрази загриженост по отношение на необходимостта от сумата по мярка NP2, а именно дали Nea Proton Bank ще може да възстанови своята жизнеспособност в дългосрочен план като самостоятелен субект и следователно постави под съмнение дали самостоятелният вариант е възможно най-евтиният. Изразената загриженост е била разсеяна посредством продажбата на Nea Proton Bank на банката на 15 юли 2013 г. Тъй като Nea Proton Bank е била продадена на банката в рамките на открит, прозрачен и недискриминационен процес, платеното от банката възнаграждение се счита за пазарна цена. В резултат на това вленият собствен капитал от държавата преди продажбата е бил необходим за успешното извършване на продажбата. Интегрирането на Nea Proton Bank в дейностите на банката ще разреши проблемите с жизнеспособността на Nea Proton Bank в дългосрочен план с оглед на плана за преструктуриране, представен на Комисията от страна на банката.
6.1.3.3. Съвместимост на мярка NP3 със Съобщението относно банковия сектор от 2008 г. и Съобщението относно рекапитализацията
6.1.3.3.1. Целесъобразност
(207)
Що се отнася до целесъобразността на мярка NP3 - вливане на капитал в Nea Proton Bank в размер на 395 млн. евро от страна на HFSF преди продажбата ѝ на банката - Комисията счита, че мярката е целесъобразна, защото е спомогнала да се запазят дейностите на Nea Proton Bank. Осъществяването на тези дейности не е можело да продължи без помощта от HFSF, тъй като Nea Proton Bank е имала отрицателен собствен капитал към момента на продажбата ѝ на банката и е продължавала да отчита загуби. Никоя банка не би купила Nea Proton Bank без предварителна рекапитализация. Следователно мярката гарантира запазването на финансовата стабилност в Гърция. На тази база Комисията счита, че мярката е целесъобразна като помощ за оздравяване.
6.1.3.3.2. Необходимост
(208)
В съответствие със Съобщението относно банковия сектор от 2008 г., от гледна точка на своя размер и форма мярката за помощ трябва да е необходима за постигането на целта на мярката. Това предполага, че вливането на капитал трябва да е в минималния необходим размер за постигането на въпросната цел.
(209)
Както Банката на Гърция посочи в писмото си от 19 юли 2013 г., ако Nea Proton Bank е била ликвидирана, това е можело да доведе до ефекта на доминото и да породи нова системна криза, като засегне наскоро възстановеното доверие в банковата система след приключването на процеса на рекапитализация. Комисията счита, че тези елементи за финансова стабилност подкрепят необходимостта от мярка NP3.
(210)
Що се отнася до мащаба на намесата, сумата от 395 млн. евро е била определена в открит и недискриминационен тръжен процес. Банката е извършила надлежна проверка на Nea Proton Bank. Офертата на банката, в която е изискана рекапитализацията в размер на 395 млн. евро преди закупуването от нейна страна на Nea Proton Bank, е била изчислена по такъв начин, че да бъде спазен минималния коефициент на капиталовата адекватност от 9 % и да бъдат предвидени провизии в размер на допълнителни 119 млн. евро вследствие на очаквани допълнителни загуби по кредити и очаквани загуби преди данъчно облагане до 2016 г. Комисията стига до заключението, че помощта в размер на 395 млн. евро е била необходима.
(211)
Що се отнася до възнаграждението за помощта, предвид това, че продажната цена е определена на едно евро, HFSF няма да си възстанови никакви средства. Неговата вноска е аналогична на безвъзмездни средства. Както е посочено в точка 44 от Съобщението относно рекапитализацията, рекапитализация с недостатъчно възнаграждение може да бъде приета само в случай на банки в затруднение, които не могат да платят никакво възнаграждение. Комисията счита, че случаят с Nea Proton Bank е такъв. Липсата на възнаграждение поражда необходимостта от мащабно преструктуриране в съответствие със Съобщението относно рекапитализацията.
(212)
В заключение, мярката е съвместима като помощ за оздравяване както от гледна точка на своя размер, така и на своята форма, за да бъде постигната целта за ограничаване на затрудненията в гръцката банкова система и икономиката като цяло.
6.1.3.3.3. Пропорционалност
(213)
Комисията отбелязва, че след сливането чрез поглъщане на Nea Proton Bank с банката икономическите дейности на Nea Proton Bank са били прехвърлени на банката. Тъй като помощта се използва за оздравяването на тези икономически дейности, теоретично тя би могла да създаде нарушения на конкуренцията. Комисията обаче отбелязва малкия размер на Nea Proton Bank и процеса на продажба, в рамките на който конкурентите са имали възможност да наддават за Nea Proton Bank. Освен това непосредствено след тяхното прехвърляне икономическите дейности на Nea Proton Bank ще бъдат напълно интегрирани в рамките на банката и ще преустановят съществуването си като отделна икономическа дейност или конкурент. Следователно Комисията стига до заключението, че помощта не създава ненужни нарушения на конкуренцията.
6.1.3.3.4 Заключение относно съответствието на мярка NP3 със Съобщението относно банковия сектор от 2008 г. и Съобщението относно рекапитализацията.
(214)
Така Комисията стига до заключението, че мярка NP3 е целесъобразна, необходима и - изхождайки от предвиденото мащабно преструктуриране на банката, в която сега са включени икономическите дейности на Nea Proton Bank - пропорционална на заложената цел.
6.1.4. Съвместимост на мерките за помощ със Съобщението относно преструктурирането
(215)
В съображения 60, 61, 78 и 79 от решението за откриване по отношение на Nea Proton във връзка с мерки NP1 и NP2 Комисията отбеляза, че Nea Proton Bank вероятно не би могла да предостави възнаграждение за държавната помощ, която е получила, и подчерта, че липсата на възнаграждение е наложила мащабното преструктуриране. В съображение 211 във връзка с възнаграждението по мярка NP3 Комисията отбеляза, че, като се има предвид, че продажната цена на Nea Proton е определена на едно евро, HFSF няма да си възстанови каквато и да било част от влетия капитал в размер на 395 млн. евро непосредствено преди продажбата (мярка NP3). Освен това Гърция няма да си възстанови нищо от привилегированите акции, емитирани за нея през май 2009 г., тъй като свързаните с тях вземания под формата на собствен капитал са останали в ликвидираната Proton Bank. По тази причина Комисията стига до заключението, че отсъствието на възнаграждение налага мащабно преструктуриране както от гледна точка на мерки за жизнеспособност, така и от гледна точка на мерки за ограничаване на нарушенията на конкуренцията.
6.1.4.1. Жизнеспособност в дългосрочен план на дейността на Nea Proton Bank чрез продажба
(216)
В точка 21 от Съобщението относно преструктурирането е предвидено, че, когато не е вероятно кредитната институция в затруднение да може да възвърне жизнеспособността си в дългосрочен план, следва да се разгледат възможностите за организираното ѝ ликвидиране или разпродажба чрез търг. Следователно държавите членки могат да насърчават оттеглянето на нежизнеспособните участници на пазара, като същевременно осигуряват процесът на оттегляне да се извърши в подходящ график, запазващ финансовата стабилност.
(217)
В решението за откриване по отношение на Nea Proton Комисията изрази сериозни съмнения относно това дали Nea Proton Bank би могла да възстанови своята жизнеспособност в дългосрочен план като самостоятелен субект и посочи синергиите, които биха могли да бъдат реализирани посредством нейното интегриране в по-голяма финансова организация.
(218)
В тази връзка в точка 17 от Съобщението относно преструктурирането е пояснено, че продажбата на банка в затруднение на друга финансова институция може да допринесе за възстановяването на жизнеспособността в дългосрочен план и да спомогне за възвръщането на доверието на пазара, ако купувачът е жизнеспособен и способен да поеме трансфера на банката в затруднение. Освен това, в съответствие с МИФП, банковият сектор е трябвало да бъде допълнително консолидиран и HFSF е трябвало да продаде Nea Proton Bank до 15 юли 2013 г.
(219)
Както е посочено в раздел 7.5.2, според нейния план за преструктуриране банката може да се счита за жизнеспособен субект. Следователно фактът, че дейностите на Nea Proton Bank са били прехвърлени на банката, дава възможност за възстановяването на тяхната жизнеспособност в дългосрочен план. Освен това фактът, че Nea Proton Bank е напълно интегрирана в банката и повече не функционира като самостоятелен конкурент, представлява мащабно преструктуриране, наложено от недостатъчното възнаграждение за държавната помощ.
6.1.4.2. Собствен принос и споделяне на тежестта
(220)
В решението за откриване по отношение на Nea Proton Комисията изрази съмнения относно това дали разходите за преструктуриране са били ограничени до минимум. Тези съмнения произтичаха от наблюдението, че Nea Proton Bank не би могла да възвърне своята жизнеспособност в дългосрочен план като самостоятелен субект без да бъдат направени значителни разходи за това. Тази загриженост се разсейва благодарение на интегрирането на Nea Proton Bank в банката - по-голям субект, притежаващ ИТ инфраструктура и структура за управление на риска. Продажбата на банката представлява намаляване до минимум на разходите за преструктуриране.
(221)
Що се отнася до приноса на акционерите и притежателите на подчинен дълг към разходите за преструктуриране, Комисията вече е установила в съображение 77 от решението за откриване по отношение на Nea Proton, че акционерите и притежателите на подчинен дълг не са били прехвърлени на Nea Proton Bank, а са останали в Proton Bank, т.е. дружеството в ликвидация. Следователно Комисията е приела, че е постигнато достатъчно споделяне на тежестта от страна на акционерите и притежателите на подчинен дълг.
6.1.4.3. Мерки за ограничаване на нарушенията на конкуренцията
(222)
Що се отнася до мерките за ограничаване на нарушенията на конкуренцията, в точка 30 от Съобщението относно преструктурирането е предвидено, че „[п]ри оценката си на нуждата от такива мерки Комисията взема за отправна точка размера, мащаба и обхвата на дейностите, които въпросната банка би имала след прилагане на надежден план за преструктуриране. […] Естеството и формата на тези мерки ще зависят от два критерия: първо, от размера на помощта и от условията и обстоятелствата, при които е предоставена, и второ, от характеристиките на пазара или пазарите, на които извършва дейност банката бенефициер.“
(223)
Що се отнася до размера на получената помощ, Комисията отбелязва общата получена помощ под формата на капитал в размер на 2 111,6 млн. евро (Pr1, NP1, NP2, NP3), в допълнение към държавното подпомагане за осигуряване на ликвидност в размер на 149,4 млн. евро (Pr3) и гръцките държавни ценни книжа в размер на 78 млн. евро (Pr2). Мярка Pr1 е съответствала на 4,6 % от RWA на Proton Bank по това време. Мярка NP1 - покриването на недостига от финансиране вследствие на прехвърлянето на дейностите от Proton Bank на Nea Proton Bank - е съответствала на приблизително 36 % от RWA на Proton Bank към края на 2010 г. или 84 % от RWA на Nea Proton Bank към момента на създаването ѝ. Вливането на начален акционерен капитал от HFSF в Nea Proton Bank, което е било част от мярка NP2, е съответствало на приблизително 18,8 % от RWA на последната към момента на създаването ѝ. Допълнителните вливания на акционерен капитал, които са били част от мярка NP2, са съответствали на приблизително 34,2 % от RWA на Nea Proton Bank (по данни към 31 декември 2012 г. (122)). Както е посочено в съображение 80 от решението за откриване по отношение на New Proton, мерки NP1 и NP2 са представлявали над 50 % от RWA на Proton Bank или над 130 % от RWA на Nea Proton Bank. Вливането на акционерен капитал преди продажбата на банката, т.е. мярка NP3, е представлявало около 48,7 % от RWA на Nea Proton Bank (по данни към 31 май 2013 г.). Тези размери на помощта, съчетани с липсата на възнаграждение, налагат значително намаляване на пазарното присъствие на получателя на помощта.
(224)
Що се отнася до пазара, на който е осъществявала дейност Nea Proton Bank, в съображение 82 от решението за откриване по отношение на Nea Proton Комисията посочи, че Proton Bank е много малка банка (приблизително 1 % пазарен дял от общите активи на гръцките банки) и следователно активите и пасивите на Proton Bank, които са били прехвърлени в Nea Proton Bank, са били относително малко на фона на големината на гръцката банкова система. Следователно Комисията стигна до заключението, че, въпреки изключително големия размер на помощта, нарушенията на конкуренцията, причинени от помощта за Nea Proton Bank, могат да бъдат считани за ограничени.
(225)
Освен това дейностите на Nea Proton Bank са били предложени на конкурентите чрез открит търг. След продажба ѝ Nea Proton Bank е преустановила съществуването си като самостоятелен субект, тъй като е била напълно интегрирана в банката.
(226)
Комисията стига до заключението, че, предвид малкия размер на Nea Proton Bank, открития процес на продажба и факта, че Nea Proton Bank няма да продължи да съществува като самостоятелен конкурент, не са налице ненужни нарушения на конкуренцията, въпреки много големия размер на помощта и липсата на възнаграждение.
6.1.4.4. Заключение относно съвместимостта със Съобщението относно преструктурирането
(227)
Въз основа на анализа в съображения 216-226 по-горе Комисията стига до заключението, че продажбата на Nea Proton Bank и интегрирането ѝ в банката гарантират жизнеспособността на Nea Proton Bank в дългосрочен план, така също че помощта е ограничена до необходимия минимум и че не е налице ненужно нарушаване на конкуренцията.
(228)
Следователно всички мерки за помощ, посочени в таблица 7, следва да бъдат определени за съвместими с вътрешния пазар.
6.2. ОЦЕНКА НА ПОМОЩТА, СВЪРЗАНА С NEW TT BANK
6.2.1. Наличие и размер на помощта
(229)
Комисията трябва да прецени дали мерките представляват държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора.
6.2.1.1. Наличие на помощ в покриването на недостига от финансиране на прехвърлените активи и пасиви на T Bank (мярка T)
(230)
В съображения 26-32 от решението по отношение на T Bank Комисията вече е установила, че мярка T - намесата от страна на схемата за оздравяване на HDIGF и HFSF за покриване на недостига от финансиране на активите и пасивите, които са прехвърлени на TT Bank - представлява държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора. В съображение 33 от споменатото решение Комисията определи, че икономическите дейности на T Bank, които са били прехвърлени на TT Bank, всъщност са получателят на държавата помощ, тъй като те са продължили да съществуват благодарение на получената помощ.
6.2.1.2. Наличие на помощ в рекапитализацията, предоставена на TT Bank по мярката за рекапитализация (мярка TT)
(231)
Вливането на капитал в размер на 224,96 млн. евро от Гръцката държава в TT Bank (мярка TT) е било извършено в рамките на мярката за рекапитализация, която е била част от схемата за подпомагане на гръцките банки (123). В решението си за одобряването на тази схема Комисията стигна до заключението, че мерките, предоставени по тази схема, биха представлявали държавна помощ. Следователно мярка TT представлява помощ за TT Bank.
(232)
В съображение 98 от решението за откриване по отношение на New TT Комисията отбеляза, че New TT Bank е поела икономическите дейности, които преди това са осъществявани в рамките на TT Bank, в това число T Bank.
6.2.1.3. Наличие на помощ в покриването на недостига от финансиране на New TT Bank (мярка NTT1)
(233)
В съображения 53-57 от решението за откриване по отношение на New TT Комисията вече е установила, че мярка NTT1 - намесата от HFSF за покриване на недостига от финансиране на New TT Bank - представлява държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора. В съображение 54 от споменатото решение Комисията е определила, че New TT Bank е икономическият получател на помощта, тъй като New TT Bank е поела икономическите дейности на TT Bank, които са продължили да съществуват благодарение на получената помощ.
6.2.1.4. Наличие на помощ във вливането на начален акционерен капитал (мярка NTT2)
(234)
В съображения 49-52 от решението за откриване по отношение на New TT Комисията вече е установила, че мярка NTT2 - вливането на начален акционерен капитал от HFSF в размер на 500 млн. евро в полза на New TT Bank - представлява държавна помощ за New TT Bank по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора.
6.2.1.5. Наличие на помощ за банката вследствие на придобиването на New TT Bank
(235)
Банката е придобила акциите в New TT Bank в рамките на открит и недискриминационен тръжен процес. В съответствие с получената от гръцките органи информация на 15 юли 2013 г. финансов консултант е осъществил контакт с голям брой чуждестранни и гръцки банки и инвеститори, но окончателни оферти са подали само четирите най-големи гръцки банки. Фактът, че финансовият консултант се е свързал с голям брой банки, позволява на Комисията да заключи, че тръжният процес е бил открит и недискриминационен. Офертата на банката е била определена за най-добрата, като се имат предвид размерът и видът на предложеното възнаграждение.
(236)
По-точно банката се е съгласила да плати на HFSF общо 681 млн. евро под формата на новоемитирани обикновени акции. Втората оферта според размера на предложеното възнаграждение е била оферта за 500 млн. евро в парични средства. Следователно тя е била с 26,58 % по-ниска от офертата на банката. Според писмото от Банката на Гърция от 8 юли 2013 г. не е можело да се разглежда нито една оферта за заплащане в парични средства от гръцка банка, доколкото тя още е разчитала на финансиране от Евросистемата, и по-специално ако въпросната банка е получавала спешна помощ за осигуряване на ликвидност. Следователно втората оферта според размера на предложеното възнаграждение не е отговаряла на изискванията на Банката на Гърция.
(237)
Следва да се отбележи също така, че според договора за продажба HFSF е получил 1 418,75 милиона нови обикновени акции в банката по цена на предлагане от 0,48 EUR всяка (124). Дяловото участие на HFSF в банката се е увеличило от 93,55 на 95,23 %.
(238)
Следователно Комисията стига до заключението, че придобиването не представлява помощ за купувача.
6.2.1.6. Заключение относно наличието на помощ
(239)
Въз основа на горното Комисията счита, че всички мерки T, TT, NTT1 и NTT2 представляват държавна помощ. Що се отнася до мярка T, Комисията стига до заключението, че помощта е облагодетелствала дейностите на T Bank, които са били прехвърлени на TT Bank и по-късно на New TT Bank. Що се отнася до мярка TT, Комисията стига до заключението, че тя е облагодетелствала дейностите на TT Bank, които са били прехвърлени на New TT Bank. Получателят на мерки NTT1 и NTT2 е New TT Bank.
(240)
Следователно Комисията стига до заключението, че икономическите дейности на T Bank, които са били прехвърлени на TT Bank и по-късно на New TT Bank, са се възползвали от помощ за рекапитализация в размер на 677 млн. евро, докато дейностите, осъществявани от TT Bank и поети от New TT Bank, са се облагодетелствали от държавна помощ под формата на капиталова подкрепа в размер на 4 457,96 млн. евро (мерки TT, NTT1 и NTT2).
Таблица 10
Преглед на общата помощ, получена от T Bank, TT Bank и New TT Bank
Получател на помощта
Мярка
Описание
Размер на помощта (в млн. евро)
Дейностите на T Bank
T
Покриване на недостиг от финансиране от T за TT
677
Дейностите на TT Bank
TT
Рекапитализация
224,96
Дейностите на New TT Bank
NTT1
Покриване на недостиг от финансиране от TT Bank за New TT Bank
3 732,6
NTT2
Начален акционерен капитал
500
6.2.2. Правно основание на оценката на съвместимостта
(241)
С член 107, параграф 3, буква б) от Договора Комисията се оправомощава да определи помощта за съвместима с вътрешния пазар, ако тя е предназначена „за преодоляването на сериозни затруднения в икономиката на държава членка“.
(242)
Както е обяснено в съображения 199 и 200, понастоящем правното основание на оценката на мерките за помощ за гръцките банки следва да бъде член 107, параграф 3, буква б) от Договора.
(243)
Както е обяснено в съображение 201, помощта е съвместима съгласно член 107, параграф 3, буква б) от Договора, ако отговаря на общите критерии за съвместимост: целесъобразност, необходимост и пропорционалност.
(244)
За пръв път принципите за оценка на мерките за помощ са определени в Съобщението относно банковия сектор от 2008 г.
(245)
В Съобщението относно рекапитализацията (125) са дадени допълнителни насоки относно равнището на възнаграждението, което се изисква при вливания на капитал от държавата.
(246)
Накрая, в Съобщението относно преструктурирането (126) Комисията обяснява как ще оценява плановете за преструктуриране. В своята оценка на плана за преструктуриране на банката в съответствие със Съобщението относно преструктурирането, Комисията ще вземе предвид всички мерки, които са посочени в таблица 8.
6.2.3. Съвместимост на мерките за помощ със Съобщението относно банковия сектор от 2008 г. и Съобщението относно рекапитализацията
6.2.3.1. Съвместимост на мярка T със Съобщението относно банковия сектор от 2008 г. и Съобщението относно рекапитализацията
(247)
По отношение на мярка T в решението по отношение на T Bank Комисията установи, че намесата отговаря на изискванията на член 107, параграф 3, буква б) от Договора и реши, че е съвместима с вътрешния пазар поради съображения за финансова стабилност за период от шест месеца от датата на приемането на въпросното решение. Гръцките органи не представиха актуализиран план за преструктуриране на TT Bank, в който да е взето предвид интегрирането на дейностите на T Bank в TT Bank преди края на въпросния шестмесечен период. В съображение 83 от решението за откриване по отношение на New TT обаче Комисията определи, че този пропуск е разбираем, тъй като междувременно е било взето решение TT Bank да бъде оздравена. След като гръцките органи представиха план за преструктуриране на New TT Bank през януари 2013 г. и актуализиран план през март 2013 г., като и двата касаят дейностите, прехвърлени от T Bank на TT Bank, в решението за откриване по отношение на New TT Комисията временно одобри мярка T като помощ за оздравяване до приемането на окончателно решение относно мерки T, TT, NTT1 и NTT2.
6.2.3.2. Съвместимост на мярка TT със Съобщението относно банковия сектор от 2008 г.
(248)
В решението си от 19 ноември 2008 г. (127) Комисията вече стигна до заключението, че мярка TT, която е била предоставена през май 2009 г. по мярката за рекапитализация в рамките на схемата за подпомагане на гръцките банки, е съвместима като помощ за оздравяване в съответствие със Съобщението относно банковия сектор от 2008 г. В решението от 19 ноември 2008 г. не се прави препратка към Съобщението относно рекапитализацията, което не е било прието по това време.
6.2.3.3. Съвместимост на мерки NTT1 и NTT2 със Съобщението относно банковия сектор от 2008 г. и Съобщението относно рекапитализацията
(249)
Комисията вече временно е одобрила мерки NTT1 и NTT2 като помощ за оздравяване в решението за откриване по отношение на New TT.
6.2.4. Съвместимост на мерки за помощ T, TT, NTT1 и NTT2 със Съобщението относно преструктурирането
6.2.4.1. Отсъствието на подходящо възнаграждение за помощта следва да се вземе предвид при оценката в съответствие със Съобщението относно преструктурирането
(250)
В съображение 45 от решението по отношение на T Bank Комисията отбеляза, че HDIGF и HFSF вероятно няма да си възстановят никакви средства и че следователно покриването на недостига от финансиране от T Bank за TT Bank е аналогично на безвъзмездни средства. Освен това, както е посочено в съображение 101 от решението за откриване по отношение на New TT, HFSF би могъл да очаква да си възстанови само част от извършеното от него вливане на начален акционерен капитал в размер на 500 млн. евро (мярка NTT2). Комисията отбеляза също така, че няма да има възнаграждение за покриването от страна на HFSF на недостига от финансиране от TT Bank за New TT Bank (мярка NTT1) и че има много малка вероятност HFSF да си възстанови голяма част от сумата в размер на 3,7 млрд. евро. Накрая Комисията отбелязва, че държавата най-вероятно няма да си възстанови нищо, що се отнася до мярка TT, тъй като нейните вземания под формата на собствен капитал, свързани с привилегированите акции, емитирани през май 2009 г., са останали в TT Bank, която е била ликвидирана.
(251)
Както е посочено в съображения 77 и 102 от решението за откриване по отношение на New TT, отсъствието на възнаграждение налага мащабно преструктуриране както от гледна точка на мерки за осигуряване на жизнеспособност, така и от гледна точка на мерки за ограничаване на нарушенията на конкуренцията.
6.2.4.2. Жизнеспособност в дългосрочен план на дейността на New TT Bank чрез продажба
(252)
В точка 21 от Съобщението относно преструктурирането е предвидено, че, когато не е вероятно кредитната институция в затруднение да може да възвърне жизнеспособността си в дългосрочен план, следва да се разгледат възможностите за организираното ѝ ликвидиране или разпродажба чрез търг.
(253)
В раздел 3.2.4.1 от решението за откриване по отношение на New TT Комисията изрази сериозни съмнения относно това дали New TT Bank би могла да възстанови своята жизнеспособност в дългосрочен план като самостоятелен субект и дали New TT Bank би могла да постигне планирания растеж на приходите. Освен това Комисията отбеляза, че New TT Bank е предприела само ограничен брой мерки за генериране на печалби и че от страна на New TT Bank не са предприети никакви мерки за намаляване на разходите за персонал и за рационализиране на клоновата мрежа. Комисията се позовава също така на синергиите, които биха могли да бъдат постигнати чрез интегрирането на New TT Bank в голяма финансова организация.
(254)
В тази връзка в точка 17 от Съобщението относно преструктурирането е пояснено, че продажбата на банка в затруднение на друга финансова институция може да допринесе за възстановяването на жизнеспособността в дългосрочен план и да спомогне за възстановяването на доверието в пазара, ако купувачът е жизнеспособен и способен да поеме трансфера на банката в затруднение. Освен това, в съответствие с МИФП, продажбата на New TT Bank е била приоритетна дейност, като се вземе предвид общественият интерес и финансовата стабилност, както и защитата на активите на HFSF.
(255)
Както е посочено в раздел 7.5.2, въз основа на своя план за преструктуриране банката може да се счита за жизнеспособен субект. Следователно фактът, че дейностите на New TT Bank вече се осъществяват в рамките на банката, дава възможност за възстановяването на жизнеспособността им в дългосрочен план. New TT Bank престава да съществува като самостоятелен конкурент. Сливането на дейностите на New TT Bank и банката е приключило на 14 април 2014 г. Клоновата мрежа с марката „Hellenic Postbank“ ще бъде намалена (банката възнамерява да запази марката „Hellenic Postbank“ за определени клонове, докато марката „T bank“ няма да бъде запазена и клоновата мрежа на „T bank“ почти изцяло ще бъде закрита) заедно с пълното интегриране в банката на дейността на бек-офиса и други функции на централата. Комисията стига до заключението, че планът за преструктуриране гарантира извършването на мащабното преструктуриране, наложено от недостатъчното възнаграждение.
6.2.4.3. Собствен принос и споделяне на тежестта
(256)
Изразените от Комисията опасения в съображение 99 от решението за откриване по отношение на New TT дали разходите за преструктуриране са били завишени вследствие на преструктурирането на New TT Bank като самостоятелен субект са били разсеяни благодарение на схемата за доброволно оттегляне (128), която е била приложена самостоятелно от New TT Bank през юли 2013 г., и на продажбата на New TT Bank на банката. По-специално рационализирането на клоновата мрежа, пълното интегриране на T Bank и пълното интегриране на дейностите на New TT Bank в банката ограничават до минимум разходите за преструктуриране.
(257)
Що се отнася до споделянето на тежестта от страна на акционерите и притежателите на подчинен дълг, Комисията вече е установила в съображение 100 от решението за откриване по отношение на New TT, че акционерите и притежателите на подчинен дълг не са били прехвърлени на New TT Bank, а са останали в TT Bank, т.е. дружеството в ликвидация. Следователно Комисията определи, че е постигнато достатъчно споделяне на тежестта от страна на акционерите и притежателите на подчинен дълг.
(258)
По тази причина Комисията счита, че разходите за преструктуриране са ограничени до минимум и че е налице достатъчно споделяне на тежестта. Както обаче вече беше заключено в съображение 251, отсъствието на възнаграждение налага мащабно преструктуриране както от гледна точка на мерки за осигуряване на жизнеспособност, така и от гледна точка на мерки за ограничаване на нарушенията на конкуренцията.
6.2.4.4. Мерки за ограничаване на нарушенията на конкуренцията
(259)
Що се отнася до мерките за ограничаване на нарушенията на конкуренцията, в точка 30 от Съобщението относно преструктурирането е предвидено, че „[п]ри оценката си на нуждата от такива мерки Комисията взема за отправна точка размера, мащаба и обхвата на дейностите, които въпросната банка би имала след прилагане на надежден план за преструктуриране. […] Естеството и формата на тези мерки ще зависят от два критерия: първо, от размера на помощта и от условията и обстоятелствата, при които е предоставена, и второ, от характеристиките на пазара или пазарите, на които извършва дейност банката бенефициер.“
(260)
Що се отнася до размера на получената помощ, Комисията напомня, че в съображение 104 от решението за откриване по отношение на New TT е отбелязала, че New TT Bank е получила 4,6 млрд. евро помощ (мерки NTT1 и NTT2), което представлява повече от 70 % от RWA на TT Bank и повече от 90 % от RWA на New TT Bank. Освен това Комисията отбеляза, че TT Bank (която е юридическото лице, извършвало преди това поетите от New TT Bank дейности) е получила преди това помощ по схемата за подпомагане на гръцките банки (129). TT Bank е получила първо вливане на капитал в размер на 224,96 млн. евро под формата на привилегировани акции (мярка TT), съответстващ на 2,9 % от нейните RWA към дадения момент. Наред с това при оздравяването на T Bank нейните дейности, които са прехвърлени на TT Bank, са получили помощ за оздравяване от приблизително 678 млн. евро (мярка T), съответстваща на 37,7 % от RWA на T Bank към референтната дата на сливането (31 март 2011 г.). Тези размери на помощта, в съчетание с отсъствието на възнаграждение, налагат мащабно преструктуриране.
(261)
От друга страна, в съображение 104 от решението за откриване по отношение на New TT Комисията посочи обстоятелствата, при които е била предоставена помощта. По-точно значителна част от загубите, които е реализирала TT Bank през последните години, не изглежда да произтичат от дейности, свързани с поемането на рискове, а от притежаването на GGB. Комисията отбеляза също така, че големите загуби по кредитирането на домакинства и предприятия са следствие главно на извънредно дълбоката и продължителна рецесия, а не на рисково кредитиране. Следователно не изглежда помощта да създава големи нарушения на конкуренцията. Комисията обаче отбеляза, че TT Bank - пропорционално на своя размер - е притежавала много повече GGB, отколкото останалите банки в Гърция - фактор, който отразява известно нецелесъобразно поемане на рискове.
(262)
Както вече беше отбелязано, New TT Bank престава да съществува като независим конкурент, който определя своята политика като самостоятелен субект. Планът за преструктуриране на банката се базира на допускането за пълно интегриране на New TT Bank дори ако банката ще продължи да използва марката „Hellenic Postbank“ за някои клонове и продукти.
(263)
Що се отнася до пазара, на който е осъществявала своята дейност New TT Bank, в съображение 106 от решението за откриване по отношение на New TT, Комисията отбеляза, че TT Bank е била средна по размерите си банка в Гърция (приблизително 6 % от гледна точка на депозити) и че активите и пасивите на TT Bank, които са били прехвърлени на New TT Bank, са били относително малко спрямо големината на гръцката банкова система. Следователно Комисията заключи, че, въпреки изключително големия размер на помощта, може да се счита, че нарушенията на конкуренцията, причинени от помощта за New TT Bank, са относително ограничени.
(264)
Планираното намаляване на големината на клоновата мрежа с марката „Hellenic Postbank“ чрез съкращаване на приблизително 50 клона (130) от общо 196, допълнително потвърждава оценката от съображение 263, че предизвиканите от помощта за New TT Bank нарушения на конкуренцията могат да бъдат считани за по-скоро ограничени.
(265)
Освен това дейностите на New TT Bank са били предложени на конкурентите чрез открит и недискриминационен търг.
(266)
Значителна част от мерките за помощ NTT1 и NTT2 е била необходима поради опрощаването на дългове в полза на държавата (под формата на програма за PSI) и поради изключително продължителната рецесия, а не вследствие на нецелесъобразни практики на кредитиране. Освен това дейностите на New TT Bank не са били в голям мащаб, процесът на продажба е бил открит, прозрачен и недискриминационен и New TT Bank няма да продължи да съществува като независим конкурент. Следователно Комисията стига до заключението, че, въпреки големия размер на помощта и отсъствието на подходящо възнаграждение за предоставената държавна помощ, не е налице ненужно нарушаване на конкуренцията.
6.2.4.5. Заключение относно съвместимостта на мерки за помощ T, TT, NTT1 и NTT2 със Съобщението относно преструктурирането.
(267)
Комисията стига до заключението, че продажбата на New TT Bank на банката и свързаното преструктуриране осигуряват жизнеспособността на New TT Bank в дългосрочен план, ограничаването на помощта до необходимия минимум и отсъствието на ненужни нарушения на конкуренцията.
(268)
Всички мерки за помощ, посочени в таблица 8, следва да бъдат обявени за съвместими с вътрешния пазар.
7. ОЦЕНКА НА ПОМОЩТА, ПРЕДОСТАВЕНА НА БАНКАТА
7.1. НАЛИЧИЕ И РАЗМЕР НА ПОМОЩТА
(269)
Комисията трябва да установи наличието на държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора.
7.1.1. Наличие на помощ в мерките, предоставени по схемата за подпомагане на гръцките банки
7.1.1.1. Държавно подпомагане за осигуряване на ликвидност, предоставено по мерките за гаранции и за държавни облигационни заеми (мярка L1)
(270)
В своите решения за одобряване и удължаване на схемата за подпомагане на гръцките банки (131) Комисията вече е определила, че предоставеното по схемата подпомагане за осигуряване на ликвидност представлява помощ. Неизплатеният размер на гаранциите към 15 април 2011 г. е бил 13 600 млн. евро, а към 30 ноември 2013 г. е достигнал 13 932 млн. евро. Бъдещото подпомагане за осигуряване на ликвидност, предоставено по тази схема, също би представлявало помощ.
7.1.1.2. Държавна рекапитализация, предоставена по схемата за рекапитализация (мярка A)
(271)
В решението си от 19 ноември 2008 г. относно схемата за подпомагане на гръцките банки Комисията вече е установила, че рекапитализациите, които ще се предоставят по включената в схемата мярка за рекапитализация, ще представляват помощ. Банката е получила 950 млн. евро под формата на привилегировани акции, което представлява 2 % от RWA на банката (132).
(272)
През 2010 г. гръцките органи са направили няколко промени в техническите параметри на тези привилегировани акции. Предвид факта, че промените повишават възнаграждението за държавата с автоматичното увеличение на купона с 2 % всяка година, ако привилегированите акции не бъдат изкупени обратно в рамките на пет години, Комисията стига до заключението, че измененията на техническите параметри не предоставят каквото и да било предимство на банката и следователно не включват допълнителна държавна помощ.
7.1.2. Наличие на помощ в гарантираната от държавата СПОЛ (мярка L2)
(273)
В точка 51 от Съобщението относно банковия сектор от 2008 г. Комисията пояснява, че предоставянето на средства от централните банки за финансови институции не представлява помощ, ако са изпълнени четири кумулативни условия, свързани с платежоспособността на финансовата институция, обезпечеността на механизма, лихвения процент, начислен на финансовата институция, както и липсата на насрещна гаранция от държавата. Тъй като гарантираната от държавата СПОЛ за банката не отговаря на тези четири кумулативни условия, най-вече защото тя е гарантирана от държавата и е предоставена заедно с други мерки за подпомагане, тя представлява помощ.
(274)
Гарантираната от държавата СПОЛ отговаря на условията, определени в член 107, параграф 1 от Договора. Първо, тъй като тази мярка включва държавна гаранция в полза на Банката на Гърция, всяка евентуална загуба ще е за сметка на държавата. Следователно мярката включва държавни ресурси. СПОЛ дава възможност на банките да получат финансиране в момент, в който нямат достъп до пазар за финансиране на едро и до редовни операции за рефинансиране от Евросистемата. Следователно гарантираната от държавата СПОЛ за банката ѝ предоставя предимство. Мярката е селективна, тъй като СПОЛ е ограничена до банковия сектор. А поради това, че гарантираната от държавата СПОЛ дава възможност на банката да продължи да осъществява своята дейност на пазара и да избегне неизпълнение и необходимостта да напусне пазара, тя нарушава конкуренцията. Банката осъществява дейност в други държави членки и финансови институции от други държави членки осъществяват дейност или потенциално биха били заинтересовани от осъществяването на дейност в Гърция, което означава, че предоставеното на банката предимство засяга търговията между държавите членки.
(275)
Гарантираната от държавата СПОЛ (мярка L2) представлява държавна помощ. Размерът на гарантираната от държавата СПОЛ се е променял с течение на времето. Към 31 декември 2012 г. нейният размер е бил около 12 млрд. евро.
7.1.3. Наличие на помощ в мерките, предоставени чрез HFSF
7.1.3.1. Първата междинна рекапитализация (мярка B1)
(276)
В раздел 5.1 от решението за откриване по отношение на Eurobank Комисията вече е определила, че първата междинна рекапитализация представлява държавна помощ. Полученият капитал е бил в размер на 3 970 млн. евро.
7.1.3.2. Втората междинна рекапитализация (мярка B2)
(277)
Мярка B2 е била осъществена с ресурси на HFSF, което, както е обяснено в съображение 47 от решението за откриване по отношение на Eurobank, включва държавни ресурси.
(278)
Що се отнася до наличието на предимство, мярка B2 е довела до увеличаване на капиталовото съотношение на банката до равнище, което ѝ е дало възможност да продължи да функционира на пазара и да има достъп до финансиране от Евросистемата. Освен това възнаграждението за мярка B2 се състои от начислените лихви по известията на EFSF и допълнителна такса от 1 %. Тъй като посоченото възнаграждение очевидно е по-ниско от възнаграждението по сходни капиталови инструменти на пазара, банката определено не би могла да набере този капитал при същите условия на пазара. Следователно мярка B2 е предоставила предимство с държавни ресурси на банката. Тъй като мярката е била предоставена само на банката, по своя характер тя е селективна.
(279)
В резултат на мярка B2 позицията на банката е била укрепена, тъй като са ѝ били предоставени необходимите финансови средства, за да продължи да отговаря на капиталовите изисквания, което е довело до нарушения на конкуренцията. Тъй като банката осъществява дейност на други европейски банкови пазари и финансови институции от други държави членки осъществяват дейност в Гърция, по-специално на застрахователния пазар, следователно мярка B2 би могла да засегне също така търговията между държавите членки.
(280)
Комисията счита, че мярка B2 представлява държавна помощ. Националните органи са изпратили уведомление за нея като помощ. Полученият капитал е бил в размер на 1 341 млн. евро.
7.1.3.3. Писмо за поемане на ангажимент (мярка B3)
(281)
С мярка B3 HFSF е поел ангажимент да предостави допълнителния капитал, необходим за завършването на рекапитализацията на банката до размера, изискван от Банката на Гърция в рамките на стрес-теста от 2012 г. HFSF получава своите средства от държавата. Следователно Комисията стига до заключението, че с писмото се поема ангажимент за предоставяне на държавни ресурси. Обстоятелствата, при които HFSF може да предоставя подпомагане на финансови институции, са точно определени и ограничени от закона. Съответно използването на тези държавни ресурси е относимо към държавата. HFSF е поел ангажимент да предостави допълнителен капитал в размер до 528 млн. евро.
(282)
Писмото за поемане на ангажимент е предоставило предимство на банката, тъй като чрез него вложителите са получили увереност, че банката ще може да набере цялата сума на необходимия ѝ капитал, т.е. HFSF е щял да предостави капитала, ако банката не успее да го набере на пазара. Този ангажимент улеснява така също набирането на частен капитал на пазара, тъй като инвеститорите се уверяват, че, ако банката не може да намери част от капитала на пазара, HFSF ще го предостави. Никой частен инвеститор не би се съгласил да поеме ангажимент преди да са известни условията на рекапитализацията, а към въпросния момент банката не е имала достъп до капиталов пазар.
(283)
Тъй като банката осъществява дейност на други европейски банкови пазари и финансови институции от други държави членки осъществяват дейност в Гърция, по-специално на застрахователния пазар, мярка B3 също би могла да засегне търговията между държавите членки и да наруши конкуренцията.
(284)
Следователно мярка B3 представлява помощ и гръцките органи са изпратили уведомление за нея като държавна помощ на 27 декември 2012 г.
7.1.3.4. Рекапитализация от пролетта на 2013 г. (мярка B4)
(285)
Рекапитализацията от пролетта на 2013 г. (мярка B4) представлява преобразуването на първата и втората междинни рекапитализации (мерки B1 и B2) и на писмото за поемане на ангажимент (мярка B3) в постоянна рекапитализация в размер на 5 839 млн. евро под формата на обикновени акции. Тъй като мярка B4 представлява преобразуване на вече предоставена помощ, тя отново включва държавни ресурси, но не увеличава номиналния размер на помощта. Тя увеличава обаче предимството за банката (а оттам и нарушенията на конкуренцията), тъй като тя представлява постоянна рекапитализация, а не временна рекапитализация като в случая на мерки B1 и B2. В сравнение с мярка B3, която представлява само ангажимент, а не действителна рекапитализация, мярка B4 е повишила капиталовата адекватност на банката и следователно е предоставила по-голямо предимство.
(286)
Комисията отбелязва, че такова подпомагане не е било предоставено на всички банки, осъществяващи дейност в Гърция. Що се отнася до нарушенията на конкуренцията и засягането на търговията, Комисията отбелязва например, че помощта е дала възможност на банката да продължи да осъществява своята дейност в други държави членки като Румъния или България. Ликвидацията на банката би довела до прекратяване на нейните дейности в чужбина чрез ликвидиране на въпросните дейности или продажбата на предприятията. Освен това застрахователните дейности на банката в Гърция се конкурират с дъщерните предприятия на застрахователни дружества от други държави членки. Следователно мярката нарушава конкуренцията и засяга търговията между държавите членки. Това означава, че мярка B4 представлява държавна помощ.
7.1.3.5. Заключение относно мерки B1, B2, B3 и B4
(287)
Мерки B1, B2, B3 и B4 представляват държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора. Размерът на включената в мерки B1, B2, B3 и B4 държавна помощ е 5 839 млн. евро, което е равно също така на размера на държавното подпомагане, действително предоставено от HFSF на банката.
(288)
В точка 31 от Съобщението относно преструктурирането е указано, че, освен абсолютния размер на помощта, Комисията трябва да вземе предвид помощта „във връзка с активите на банката, претеглени спрямо риска“. Мерки B1, B2, B3 и B4 са били предоставени в рамките на период от една година - от април 2012 г. до май 2013 г. През този период RWA на банката са се променили. Оттам възниква въпросът кое равнище на RWA трябва да се използва, т.е. равнището в началото на периода или в края на периода. Целта на мерки B1, B2, B3 и B4 е да бъде покрита капиталова нужда, която е била установена от Банката на Гърция през март 2012 г. (стрес-теста от 2012 г.). С други думи, капиталовите нужди, които тези мерки са покрили, вече са съществували през март 2012 г. Следователно Комисията счита, че размерът на помощта, включена в мерки B1, B2, B3 и B4, следва да бъде съпоставен с RWA на банката към 31 март 2012 г. Комисията напомня също така, че след март 2012 г. и до рекапитализацията от пролетта на 2013 г. Банката на Гърция не е взела предвид придобиванията, извършени от гръцки банки, за да коригира, било то в посока нагоре или надолу, техните капиталови нужди. Този фактор допълнително показва, че мерки B1, B2, B3 и B4 са били мерки за помощ, свързани с периметъра на банката във вида му към 31 март 2012 г.
(289)
Първата и втората междинни рекапитализации и писмото за поемане на ангажимент заедно са възлезли на 5 839 млн. евро. Тази сума представлява 13,8 % от RWA на банката към 31 март 2012 г.
7.1.3.6. Ангажимент за рекапитализация от 2014 г. (мярка C)
(290)
На 31 март 2014 г. банката е получила писмото за поемане на ангажимент от HFSF, с което HFSF е поел ангажимент да участва в увеличението на акционерния капитал на банката в размер до 2 864 млн. евро (мярка C). Поради обяснените в съображение 277 причини тази мярка включва използването на държавни ресурси. Тази мярка дава предимство на банката, тъй като гарантира, че банката ще намери необходимия ѝ капитал, което ще засили доверието на вложителите и ще я улесни при набирането на капитал от частни инвеститори.
(291)
Ако частните инвеститори не запишат цялата сума на увеличението на капитала, HFSF трябва всъщност да влее капитал в банката в изпълнение на писмото за поемане на ангажимент. В сравнение с писмото за поемане на ангажимент такова вливане на капитал би осигурило по-голямо предимство на банката. За разлика от писмото за поемане на ангажимент действителното вливане на капитал повишава капиталовата адекватност на банката.
(292)
Както писмото за поемане на ангажимент, така и потенциалното му изпълнение под формата на действително вливане на капитал не отговарят на принципа на инвеститора в условията на пазарна икономика. Въпреки че HFSF е трябвало да закупи новите акции при същата цена като частните инвеститори, обстоятелствата по участието на HFSF са съвсем различни от тези на частните инвеститори, които ще запишат новите акции. HFSF е поел ангажимент да запише, ако се наложи, цялото увеличение на акционерния капитал, преди някой частен инвеститор официално да се задължи да купи акции. Частните инвеститори, които купуват нови акции, ще са сигурни, че при всички случаи банката ще набере цялата сума на необходимия капитал, тъй като HFSF ще окаже подкрепа и ще закупи всички акции, които не са записани от частните инвеститори. Второ, HFSF ще се включи само ако търсенето от частни инвеститори не е достатъчно и то на долната граница на обявения ценови диапазон. Това означава, че HFSF ще предостави капитал, който банката не може да намери на пазара при същата цена на акция. Следователно HFSF осигурява капитал в размер или на цена, които пазарът не е готов да предостави.
(293)
Поради факта, че е била предоставена само на банката, мярка C е селективна. Позицията на банката е била засилена, тъй като са ѝ били предоставени необходимите финансови ресурси, за да продължи да изпълнява определите от Банката на Гърция регулаторни капиталови изисквания. Следователно тази мярка предоставя предимство, което нарушава конкуренцията. Тъй като банката осъществява дейност и на други европейски банкови пазари и финансови институции от други държави членки осъществяват дейност в Гърция, по-специално на застрахователния пазар, мярка C би могла също така да засегне търговията между държавите членки.
(294)
Ангажиментът за рекапитализация от 2014 г. представлява държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора. Размерът на включената в тази мярка помощ е 2 864 млн. евро, което представлява 7,5 % от RWA на банката към 31 декември 2013 г. (133)
(295)
Ако HFSF действително влее допълнителен капитал в банката в изпълнение на този ангажимент, това ще увеличи предимството за банката и нарушенията на конкуренцията, но няма да повиши номиналния размер на помощта (134).
7.1.4. Заключение относно наличието и общия размер на получената помощ
(296)
Мерки A, B1, B2, B3, B4 и C представляват държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора.
Таблица 11
Преглед на общата помощ, получена от банката
Реф.
Мярка
Вид на мярката
Размер на помощта
Помощ/RWA
A
Привилегировани акции
Капиталова подкрепа
950 млн. евро
2 %
B1 B2 B3 B4
Първа междинна рекапитализация
Втора междинна рекапитализация
Писмо за поемане на ангажимент
Рекапитализация от пролетта на 2013 г.
Капиталова подкрепа
5 839 млн. евро
13,8 %
C
Ангажимент за рекапитализация от 2014 г.
Ангажимент за предоставяне на капиталова подкрепа
2 864 млн. евро
7,5 %
Обща капиталова помощ, предоставена на банката
9 653 млн. евро
15,8 %
Общ размер на капитала, платен на банката
6 789 млн. евро [може да достигне 9 653 млн. евро, ако се наложи HFSF да предостави цялата сума на увеличението на капитала от април 2014 г.]
23,7 %
Реф.
Мярка
Вид на мярката
Номинален размер на помощта
L1
Подпомагане за осигуряване на ликвидност
Гаранция
13 932 млн. евро
Към 30 ноември 2013 г.
L2
Гарантирана от държавата СПОЛ
Финансиране и гаранция
12 000 млн. евро
Към 31 декември 2012 г.
Обща помощ за осигуряване на ликвидност, предоставена на банката
25 932 млн. евро
7.2. ПРАВНО ОСНОВАНИЕ НА ОЦЕНКАТА НА СЪВМЕСТИМОСТТА
(297)
Както е посочено в съображение 200, правното основание за оценката на мерките за помощ следва да бъде член 107, параграф 3, буква б) от Договора (135).
(298)
По време на финансовата криза Комисията е разработила критерии за съвместимост за различните видове мерки за помощ. За пръв път принципите за оценка на мерките за помощ са определени в Съобщението относно банковия сектор от 2008 г.
(299)
Насоки относно мерките за рекапитализация са дадени в Съобщението относно рекапитализацията и в Съобщението относно удължаването от 2011 г.
(300)
В Съобщението относно преструктурирането е определен възприетият от Комисията подход по отношение на оценката на планове за преструктуриране, по-специално необходимостта да се възвърне жизнеспособността, да се гарантира надлежното участие на получателя на помощта и да се ограничат нарушенията на конкуренцията.
(301)
Тази рамка е била допълнена от Съобщението относно банковия сектор от 2013 г., което се прилага за мерки за помощ, за които е изпратено уведомление след 1 август 2013 г.
7.2.1. Правно основание на оценката на съвместимостта на помощта за осигуряване на ликвидност на банката (мярка L1)
(302)
Помощта за осигуряване на ликвидност, която вече е била получена от банката, е била одобрена окончателно чрез поредица от решения за разрешаване на мерките по схемата за подпомагане на гръцките банки и измененията и удълженията на схемата (136). Всяка една бъдеща помощ за осигуряване на ликвидност за банката ще трябва да бъде предоставена по надлежно разрешена от Комисията схема. Комисията ще трябва да одобри условията на въпросната помощ преди предоставянето ѝ и следователно тя не е необходимо да се оценява по-нататък в настоящото решение.
7.2.2. Правно основание на оценката на съвместимостта на привилегированите акции (мярка A)
(303)
Предоставената през 2009 г. рекапитализация под формата на привилегировани акции (мярка A), е била осигурена по мярката за рекапитализация, одобрена през 2008 г. в рамките на схемата за подпомагане на гръцките банки в съответствие със Съобщението относно банковия сектор от 2008 г. Следователно не е необходимо да ѝ се прави нова оценка по Съобщението относно банковия сектор от 2008 г. и трябва да бъде оценена единствено в съответствие със Съобщението относно преструктурирането.
7.2.3. Правно основание на оценката на съвместимостта на гарантираната от държавата СПОЛ (мярка L2)
(304)
Съвместимостта на гарантираната от държавата СПОЛ (мярка L2) първо следва да бъде оценена въз основа на Съобщението относно банковия сектор от 2008 г. и на Съобщението относно удължаването от 2011 г. Всяка гарантирана от държавата СПОЛ, предоставена след 1 август 2013 г., се оценява в съответствие със Съобщението относно банковия сектор от 2013 г.
7.2.4. Правно основание на оценката на съвместимостта на рекапитализациите от HFSF (мерки B1, B2, B3 и B4)
(305)
Съвместимостта на рекапитализациите от HFSF (мерки B1, B2, B3 и B4), по-специално по отношение на възнаграждението, първо следва да бъде оценена в съответствие със Съобщението относно банковия сектор от 2008 г., Съобщението относно рекапитализацията и Съобщението относно удължаването от 2011 г. В решението за откриване по отношение на Eurobank Комисията изрази съмнения относно съвместимостта на мярка B1 със споменатите съобщения. Тъй като тези мерки са били осъществени преди 1 август 2013 г., те не попадат в приложното поле на Съобщението относно банковия сектор от 2013 г. Съвместимостта на рекапитализациите от HFSF (мерки B1, B2, B3 и B4) следва да бъде оценена така също в съответствие със Съобщението относно преструктурирането.
7.2.5. Правно основание на оценката на съвместимостта на ангажимента за рекапитализация от 2014 г. (мярка C)
(306)
Съвместимостта на ангажимента за рекапитализация от 2014 г. (мярка C) следва да бъде оценена в съответствие със Съобщението относно банковия сектор от 2013 г., в което са определени нови изисквания по отношение на приноса на подчинените кредитори и на възнаграждението на управителите, и в съответствие със Съобщението относно рекапитализацията и Съобщението относно удължаването от 2011 г. Съвместимостта на мярка C следва да бъде оценена също така въз основа на Съобщението относно преструктурирането.
7.3. СЪОТВЕТСТВИЕ НА МЯРКА L2 СЪС СЪОБЩЕНИЕТО ОТНОСНО БАНКОВИЯ СЕКТОР ОТ 2008 Г., СЪОБЩЕНИЕТО ОТНОСНО УДЪЛЖАВАНЕТО ОТ 2011 Г. И СЪОБЩЕНИЕТО ОТНОСНО БАНКОВИЯ СЕКТОР ОТ 2013 Г.
(307)
Помощта е съвместима в съответствие с член 107, параграф 3, буква б) от Договора, ако отговаря на общите критерии за съвместимост: целесъобразност, необходимост и пропорционалност.
(308)
Тъй като гръцките банки не са имали достъп до пазарите на едро и са станали изцяло зависими от финансирането от централната банка, както е посочено в съображение 32, и тъй като банката не е можела да заеме достатъчно средства посредством редовни операции за рефинансиране, банката е имала нужда от гарантирана от държавата СПОЛ, за да получи достатъчна ликвидност, което да я предпази от неизпълнение. Комисията счита, че мярка L2 представлява целесъобразен механизъм за преодоляване на сериозно затруднение, което би било причинено от неизпълнението на банката.
(309)
Тъй като гарантираната от държавата СПОЛ води до относително високи разходи за финансирането за банката, тя е стимулирана в достатъчна степен с цел да избягва да разчита на този източник на финансиране за развитието на своите дейности. Банката трябва да заплаща лихва с […] базисни пункта по-висока от редовните операции за рефинансиране в рамките на Евросистемата. Освен това банката трябва да плати на държавата гаранционна такса в размер на […] базисни пункта. В резултат на това общите разходи за гарантираната от държавата СПОЛ за банката са много по-високи от нормалните разходи за рефинансиране от ЕЦБ. По-специално разликата между първите и вторите е по-голяма от гаранционната такса, която се изисква в съответствие със Съобщението относно удължаването от 2011 г. Това означава, че общото възнаграждение, което се изисква от държавата, може да се счита за достатъчно. Що се отнася до размера на гарантираната от държавата СПОЛ, той редовно се преразглежда от Банката на Гърция и от ЕЦБ въз основа на действителните нужди на банката. Те следят отблизо нейното използване, за да гарантират ограничаването ѝ до необходимия минимум. Следователно мярка L2 не осигурява на банката прекомерно голяма ликвидност, която би могла да се използва от банката за финансирането на дейности, нарушаващи конкуренцията. Помощта е ограничена до минималния необходим размер.
(310)
Подобно следене отблизо на използването на гарантираната от държавата СПОЛ и редовната проверка дали използването ѝ е ограничено до минимум, гарантират също така, че ликвидността е пропорционална и не води до ненужно нарушаване на конкуренцията. Комисията отбелязва също така, че гръцките органи са поели задължение да осъществят редица мерки, целящи намаляване на разпространението на отрицателни последици, както е посочено в анализа в раздел 7.6, което допълнително гарантира, че зависимостта от помощ за осигуряване на ликвидност ще спре възможно най-скоро и че въпросната помощ е пропорционална.
(311)
Следователно мярка L2 съответства на Съобщението относно банковия сектор от 2008 г. и на Съобщението относно удължаването от 2011 г. Тъй като със Съобщението относно банковия сектор от 2013 г. не са въведени допълнителни изисквания по отношение на гаранциите, мярка L2 отговаря също така на Съобщението относно банковия сектор от 2013 г.
7.4. СЪОТВЕТСТВИЕ НА МЕРКИ B1, B2, B3 И B4 СЪС СЪОБЩЕНИЕТО ОТНОСНО БАНКОВИЯ СЕКТОР ОТ 2008 Г., СЪОБЩЕНИЕТО ОТНОСНО РЕКАПИТАЛИЗАЦИЯТА И СЪОБЩЕНИЕТО ОТНОСНО УДЪЛЖАВАНЕТО ОТ 2011 Г.
(312)
Както е посочено в съображение 201, помощта е съвместима в съответствие с член 107, параграф 3, буква б) от Договора, ако отговаря на общите критерии за съвместимост (137): целесъобразност, необходимост и пропорционалност.
(313)
В Съобщението относно рекапитализацията и Съобщението относно удължаването от 2011 г. са определени допълнителни насоки относно равнището на изискваното възнаграждение за вливания на капитал от държавата.
7.4.1. Целесъобразност на мерките
(314)
Комисията счита, че рекапитализациите от HFSF (мерки B1, B2, B3 и B4) са целесъобразни, защото чрез тях се избягва фалита на банката. Без тях банката не би могла да продължи да извършва своите дейности, тъй като към края на 2012 г. (138) собственият ѝ капитал е бил отрицателен.
(315)
В това отношение в решението за откриване по отношение на Eurobank Комисията отбеляза, че банката е една от най-големите банкови институции в Гърция както от гледна точка на отпускането на кредити, така и на приемането на депозити. В това си качество банката е от системна важност за Гърция. Следователно неизпълнението на банката би създало сериозни затруднения в гръцката икономика. Предвид преобладаващите по това време обстоятелства, финансовите институции в Гърция са имали затруднения в достъпа до финансиране. Липсата на финансиране е ограничила тяхната възможност да предоставят заеми на гръцката икономика. В този контекст затрудненията на икономиката биха били допълнително влошени от неизпълнението на банката. Освен това мерки B1, B2, B3, и B4 са били наложени главно поради програмата за PSI - едно крайно извънредно и непредвидимо обстоятелство - а не в резултат на погрешно управление или прекомерно поемане на рискове от банката. Следователно мерките са насочени главно към справянето с последиците от програмата за PSI и допринасят за поддържането на финансовата стабилност в Гърция.
(316)
В решението за откриване по отношение на Eurobank Комисията изрази съмнения относно това дали непосредствено са били предприети всички възможни мерки, за да се избегне вероятността в бъдеще банката отново да има нужда от помощ. Както е посочено в съображения 130-132 от настоящото решение, гръцките органи са поели задължение да осъществят редица дейности, свързани с корпоративното управление и търговските дейности на банката. Както е описано в съображения 102-104 и в съображение 111, банката е извършила мащабно преструктуриране на своите дейности, като вече са реализирани големи съкращения на разходите и продажби. Следователно съмненията на Комисията са били разсеяни.
(317)
В решението за откриване по отношение на Eurobank Комисията е изразила съмнения също така относно това дали са били предвидени достатъчни предпазни мерки, в случай че банката попадне под контрола на държавата или в случай че частните акционери запазят контрола си, докато по-голямата част от акциите са собственост на държавата. Комисията отбелязва, че описаните в съображения 131 и 132 поети задължения гарантират, че кредитните дейности на банката ще се осъществяват на търговска база и ежедневните ѝ дела ще бъдат предпазени от държавна намеса. Договорената между HFSF и банката рамка на взаимоотношенията също гарантира защитата на интересите на държавата като основен акционер от прекомерно поемане на рискове от страна на ръководството на банката.
(318)
Следователно мерки B1, B2, B3 и B4 гарантират запазването на финансовата стабилност в Гърция. Предприети са били важни действия, за да бъдат сведени до минимум бъдещите загуби и за да се гарантира, че дейностите на банката няма да бъдат застрашени вследствие на неудачно управление. На тази база Комисията определя, че мерки B1, B2, B3 и B4 са целесъобразни.
7.4.2. Необходимост - ограничаване на помощта до минимум
(319)
Според Съобщението относно банковия сектор от 2008 г. мярката за помощ трябва да е необходима - от гледна точка на своя размер и форма - за постигането на целта. Това означава, че вливането на капитал трябва да бъде в минималния необходим размер за постигането на целта.
(320)
Размерът на капиталовата подкрепа е бил изчислен от Банката на Гърция в рамките на стрес-тест, за да се гарантира, че основният капитал от първи ред ще остане над определено равнище през периода 2012-2014 г., което е отразено в таблица 3. Следователно на банката не е бил предоставен прекомерно висок капитал. Както е обяснено в съображение 316, били са предприети действия за намаляване на риска, че банката може да се нуждае от допълнителна помощ в бъдеще.
(321)
Що се отнася до възнаграждението за първата и втората междинни рекапитализации (мерки B1 и B2), Комисията напомня, че те са били предоставени през май 2012 г. и през декември 2012 г. и са били осъществени чрез непарични вноски под формата на известия на EFSF. От датата на изплащането на тези известия на EFSF до датата на рекапитализацията от пролетта на 2013 г. HFSF е получило като възнаграждение начислените лихви по известията на EFSF плюс такса 1 % (139). Както е подчертано в решението за откриване по отношение на Eurobank, това възнаграждение е по-ниско от диапазона 7 - 9 %, посочен в Съобщението относно рекапитализацията. Периодът с ниско възнаграждение обаче е бил ограничен до една година за мярка B1 и пет месеца за мярка B2 (т.е. до преобразуването на междинната рекапитализация в стандартна рекапитализацията в обикновени акции, именно мярка B4). Макар че първата и втората междинни рекапитализации не са довели до намаляване на дяловото участие на съществуващите акционери, рекапитализацията от пролетта на 2013 г., която се е изразявала в преобразуването на първата и втората междинни рекапитализации, сериозно е намалила дяловото участие на въпросните акционери, тъй като делът им в собствения капитал на банката е намалял до 1,4 %. Това е сложило край на противоестествената ситуация, настъпила на датата на първата междинна рекапитализация. Следователно изразените в решението за откриване по отношение на Eurobank съмнения са били разсеяни.
(322)
Освен това, предвид необичайния източник на затрудненията на банката, където загубите са следствие главно на опрощаване на дългове в полза на държавата (програмата за PSI и обратното изкупуване на дългове, което осигурява значително предимство за държавата, т.е намаляване на дълговете) и от последиците от продължителната рецесия на националния ѝ пазар, Комисията може да приеме подобно временно отклонение от стандартните изисквания за възнаграждение, определени в Съобщението относно рекапитализацията (140).
(323)
Мярка B3 представлява ангажимент за предоставяне на капитал. Този ангажимент, поет през декември 2012 г., е бил изпълнен посредством действителното вливане на капитал през май - юни 2013 г. - само пет месеца по-късно. Поради тази причина и поради посочените в съображение 322 причини е приемливо за въпросния ангажимент да не е изплатено възнаграждение.
(324)
Що се отнася до мярка B4, в съответствие с точка 8 от Съобщението относно удължаването от 2011 г. вливанията на капитал следва да се впишат при достатъчна отстъпка от цената на акция (след корекция по отношение на „ефекта на разреждане“), за да се даде разумна гаранция за подходящо възнаграждение за държавата. Въпреки че в тази рекапитализация не е била предвидена значителна отстъпка от цената на акция, коригирана по отношение на ефекта на разреждане, всъщност не е било възможно да се постигне значителна отстъпка от теоретичната цена на минали права (141). Преди рекапитализацията от пролетта на 2013 г. капиталът на банката е бил отрицателен и пазарната ѝ капитализация е била едва няколкостотин милиона евро. При такива обстоятелства възниква въпросът дали съществуващите акционери е трябвало да бъдат напълно отстранени. Комисията отбелязва, че емисионната цена е била определена с 50 % отстъпка от средната пазарна цена през петдесетте дни, предшестващи определянето на емисионната цена. Комисията отбелязва също така, че е било налице значително намаляване на дяловото участие на старите акционери, тъй като след тази рекапитализация те са притежавали едва 1,4 % дялово участие в банката. Следователно, прилагането на допълнителна отстъпка от пазарната цена би оказало само незначително въздействие върху възнаграждението на HFSF. С оглед на специфичната ситуация на гръцките банки, обяснена в съображение 322, и предвид факта, че необходимостта от помощ произтича от опрощаването на дългове в полза на държавата, Комисията намира емисионната цена за достатъчно ниска.
(325)
В заключение мерки B1, B2, B3 и B4 са необходими като помощ за оздравяване както от гледна точка на техния размер, така и на тяхната форма.
7.4.3. Пропорционалност - мерки за ограничаване на разпространението на отрицателните последици
(326)
Банката е получила държавна помощ в много голям размер. Поради това тази ситуация може да доведе до сериозни нарушения на конкуренцията. Гръцките органи обаче са поели задължение да осъществят редица мерки, целящи намаляването на разпространението на отрицателните последици. По-специално поето е задължение да продължи осъществяването на дейностите на банката на търговска база, както е обяснено в съображения 131 и 132. Гръцките органи са поели задължение така също за забрана на придобиванията, както и по отношение на редица продажби в чужбина и на небанкови дейности в Гърция, посочени в съображение 133. Ограниченията на нарушенията на конкуренцията ще бъдат оценени допълнително в раздел 7.6.
(327)
В банката е било назначено така също контролиращо доверено лице, което да следи за правилното изпълнение на поетите задължения във връзка с корпоративното управление и търговските дейности. С това ще се избегнат каквито и да било вредни промени в търговската практика на банката и ще бъде намалено потенциалното разпространение на отрицателните последици.
(328)
Накрая, на 16 април 2014 г. на Комисията беше представен нов подробен план за преструктуриране. Този план за преструктуриране ще бъде оценен в раздел 7.6.
(329)
В заключение може да се каже, че изразените в решението за откриване по отношение на Eurobank съмнения са били разсеяни. Мерки B1, B2, B3 и B4 са пропорционални с оглед на точка 15 от Съобщението относно банковия сектор от 2008 г.
7.4.4. Заключение относно съответствието на рекапитализациите от HFSF със Съобщението относно банковия сектор от 2008 г., Съобщението относно рекапитализацията и Съобщението относно удължаването от 2011 г.
(330)
Следователно Комисията стига до заключението, че рекапитализациите от HFSF (мерки B1, B2, B3 и B4) са целесъобразни, необходими и пропорционални предвид точка 15 от Съобщението относно банковия сектор от 2008 г., Съобщението относно рекапитализацията и Съобщението относно удължаването от 2011 г.
7.5. СЪОТВЕТСТВИЕ НА ЗАКУПУВАНЕТО НА NEW TT BANK И NEA PROTON BANK ОТ СТРАНА НА БАНКАТА СЪС СЪОБЩЕНИЕТО ОТНОСНО ПРЕСТРУКТУРИРАНЕТО
(331)
В точки 23 и 40 от Съобщението относно преструктурирането е обяснено, че придобиванията на предприятия от подпомогнати банки обикновено са в разрез със задълженията за ограничаване на разходите за преструктуриране и за ограничаване на нарушенията на конкуренцията. Освен това те могат да застрашат или да усложнят възстановяването на жизнеспособността. Следователно Комисията трябва да прецени дали извършените от банката придобивания могат да бъдат определени за съответстващи на Съобщението относно преструктурирането.
7.5.1. Съответствие на придобиването на New TT Bank със Съобщението относно преструктурирането
7.5.1.1. Въздействие на придобиването на New TT Bank върху жизнеспособността на банката в дългосрочен план
(332)
От гледна точка на доходността на дейностите, извършените от банката придобивания ще подобрят възвръщането на жизнеспособността на банката в дългосрочен план, тъй като сливането на две банки на един и същ географски пазар дава възможност за осъществяването на значителни синергии, например под формата на намаляване на персонала, закриване на клонове и по-ниски режийни разноски. Банката ще придобие клиентите и вложителите, като в същото време значително ще намали разходите за своята издръжка. Освен рационализирането на функциите на централата тя ще закрие повече от клоновете с марката „T Bank“ и някои от клоновете с марката „Hellenic Postbank“.
(333)
От гледна точка на позиции на ликвидност сделката оказва благоприятно въздействие така също върху съотношението на кредитите към депозитите на банката, като значително го понижава от прекомерно високото равнище, тъй като New TT Bank е имала значително повече депозити, отколкото кредити. По-специално в писмото си до HFSF от 8 юли 2013 г. Банката на Гърция е отбелязала, че банката е била изложена на голям натиск през двете години преди сделката. Банката на Гърция е отбелязала, че банката е изгубила пазарни дялове в Гърция и че в значителна степен е разчитала на финансиране от Евросистемата и на спешна помощ за осигуряване на ликвидност. В писмото си Банката на Гърция се позовава на големия недостиг от финансиране, консолидираното съотношение на кредитите към депозитите от 132 % и влошеното мнение на клиентите по отношение на банката. В това писмо Банката на Гърция е отбелязала, че придобиването на New TT Bank от страна на банката би довело до „значително увеличение на депозитите на [банката], което ще подобри общия ѝ финансов профил, мнението на вложителите и способността ѝ да привлича нови депозити при по-привлекателни условия, отколкото понастоящем“.
(334)
Следователно придобиването допринася за подобряването на позицията на ликвидност на банката, която е от съществено значение за възстановяването на жизнеспособността в дългосрочен план. В писмо от службите на Комисията до HFSF от 8 юли 2013 г. Комисията признава положителното въздействие на придобиването. В същото писмо Комисията отбелязва, че проектът на плана за преструктуриране на банката, предоставен от гръцките органи преди придобиването на New TT Bank, не е отговарял на изискването за възстановяване на жизнеспособността в дългосрочен план поради уязвимостта на счетоводния баланс на банката в края на периода на преструктуриране. В същото писмо Комисията посочва, че „придобиването на притежаващата много депозити [New TT Bank] би било от ключово значение за възстановяването на счетоводния баланс на [банката], а оттам и за възстановяването на нейната жизнеспособност в дългосрочен план“. Тази оценка е била обоснована предвид въздействието на едно подобно придобиване върху позицията на ликвидност на банката: „Въз основа на данните към края на 2012 г. придобиването незабавно би понижило съотношението на кредитите към депозитите от 155 на 123 % и следователно ще е възможно да бъде изпълнено изискването [на Комисията] [в] края на 2017 г.“
(335)
Следователно Комисията счита, че придобиването е оказало положително въздействие за възстановяването на жизнеспособността на банката в дългосрочен план.
7.5.1.2. Въздействие на придобиването върху размера на помощта, от която банката е имала нужда
(336)
В съответствие с точка 23 от Съобщението относно преструктурирането помощта за преструктуриране не трябва да се използва за придобиването на други дружества, а само за покриване на разходите по преструктурирането, които са необходими за възстановяването на жизнеспособността на банката.
(337)
Банката е заплатила покупната цена в нови акции, затова придобиването не е било финансирано с държавна помощ. В резултат на това капиталовата нужда, която е била създадена от плащането на покупната цена, незабавно е била покрита от емитирането на нови акции и затова плащането на покупната цена не е създало нетно увеличение на капиталовите нужди на банката. Нещо повече, HFSF е притежавал 100 % от New TT Bank, което предполага, че всички нови акции, емитирани от банката, са били предоставени на HFSF, т.е. на държавата.
(338)
Придобиването като такова няма да доведе до допълнителна държавна помощ, тъй като New TT Bank е била изпълнила своите регулаторни капиталови изисквания. Освен това тази междинна кредитна институция е била създадена само няколко месеца преди придобиването ѝ. Тъй като активите на банката в затруднение са били оценени и остойностени по справедлива стойност преди да бъдат прехвърлени на междинната кредитна институция, може да се приеме, че кредитният портфейл на New TT Bank не е съдържал никакви загуби, които да са били скрити или да не са били покрити по подходящ начин с провизии.
(339)
В заключение, предвид специфичните обстоятелства в настоящия случай, придобиването на New TT Bank по изключение не противоречи на принципа, че помощта трябва да бъде ограничена до необходимия минимум.
7.5.1.3. Нарушаване на конкуренцията вследствие на придобиването
(340)
В съответствие с точки 39 и 40 от Съобщението относно преструктурирането държавната помощ не трябва да бъде използвана в ущърб на конкуренти, които не получават подкрепа, за придобиването на конкурентни дружества. В точка 41 от Съобщението относно преструктурирането също така е посочено, че придобиванията могат да бъдат разрешени, когато те са част от процес на консолидация, необходим за възстановяване на финансовата стабилност или за осигуряване на ефективна конкуренция, че процесът на придобиване трябва да бъде справедлив и че придобиването следва да гарантира условия на ефективна конкуренция на съответния пазар.
(341)
New TT Bank не е била жизнеспособна банка като самостоятелен субект. Консолидирането на тази банка е било поискано в МИФП от 15 май 2013 г. Следователно сделката може да се счита за част от процес на консолидация, необходим за възстановяване на финансовата стабилност, като описания в точка 41 от Съобщението относно преструктурирането.
(342)
Нито един участник в търга, който не получава подкрепа, не е представил валидна оферта за придобиването на New TT Bank, а процесът на продажба е бил открит, прозрачен и недискриминационен. Следователно банката не е изместила участник в търга, който не е получил подкрепа. Тъй като въпросното придобиване е било разрешено от Гръцкия орган за защита на конкуренцията (142), Комисията приема, че резултатът от процеса на продажба гарантира условия на ефективна конкуренция в Гърция.
(343)
На този фон може да се заключи, че придобиването на New TT Bank е съвместимо с раздел 4 от Съобщението относно преструктурирането.
7.5.1.4. Заключение относно придобиването на New TT Bank
(344)
Комисията стига до заключението, че, с оглед на уникалната по рода си ситуация, в която са изпаднали гръцките банки (143), и специфичните особености, свързани с придобиването на New TT Bank, въпросното придобиване е съвместимо с изискванията, определени в Съобщението относно преструктурирането.
7.5.2. Съответствие на придобиването на Nea Proton Bank със Съобщението относно преструктурирането
7.5.2.1. Въздействие на придобиването на Nea Proton Bank върху жизнеспособността на банката в дългосрочен план
(345)
От гледна точка на доходността на дейностите, извършените от банката придобивания ще подобрят възвръщането на жизнеспособността на банката в дългосрочен план, тъй като сливането на две банки на един и същ географски пазар дава възможност за осъществяването на значителни синергии, например под формата на намаляване на персонала, закриване на клонове и по-ниски режийни разноски.
(346)
Придобиването на Nea Proton Bank дава възможност на банката да се възползва от синергии. Банката ще придобие клиентите и вложителите, като в същото време ще закрие повечето клонове и ще рационализира информационната система и функциите на централата. В резултат на сделката е понижено също така съотношението на кредитите към депозитите на банката, тъй като Nea Proton Bank е имала по-ниско съотношение на кредитите към депозитите. Към края на юни 2013 г. съотношение на нетните кредити към депозитите на банката е било около 135,79 %, докато съотношението на нетните кредити към депозитите на Nea Proton Bank е било приблизително 52,68 %.
(347)
В заключение може да се каже, че придобиването е оказало положително въздействие върху жизнеспособността на банката.
7.5.2.2. Въздействие на придобиването на Nea Proton Bank върху размера на помощта, от която банката е имала нужда
(348)
В съответствие с точка 23 от Съобщението относно преструктурирането помощта за преструктуриране не трябва да се използва за придобиване на други дружества, а единствено за покриване на разходите по преструктурирането, които са необходими за възстановяването на жизнеспособността.
(349)
Банката е платила символична цена за закупуването на Nea Proton Bank (едно евро), макар че придобитото дружество е било адекватно рекапитализирано преди продажбата. Тази рекапитализация е включвала провизии за бъдещи загуби по заеми и загуби от дейността (144). В резултат на това придобиването за едно евро на адекватно капитализираната банка не е увеличило капиталовите нужди на банката.
(350)
В заключение може да се каже, че придобиването на Nea Proton Bank не противоречи на принципа, че помощта следва да бъде ограничена до необходимия минимум.
7.5.2.3. Нарушаване на конкуренцията вследствие на придобиването на Nea Proton Bank
(351)
В съответствие с точки 39 и 40 от Съобщението относно преструктурирането държавната помощ не трябва да бъде използвана в ущърб на конкуренти, които не получават подкрепа, за придобиването на конкурентни дружества.
(352)
Nea Proton Bank не е била жизнеспособна банка като самостоятелен субект. Консолидирането на тази банка е било поискано в МИФП от 15 май 2013 г. Следователно сделката може да се счита за част от процес на консолидация, необходим за възстановяване на финансовата стабилност, като описания в точка 41 от Съобщението относно преструктурирането.
(353)
Комисията отбелязва също така, че нито един участник в търга, който не получава подкрепа, не е представил валидна оферта за придобиването на Nea Proton Bank и че процесът на продажба е бил открит, прозрачен и недискриминационен. Следователно банката не е изместила участник в търга, който не е получил подкрепа. Тъй като въпросното придобиване е било разрешено от Гръцкия орган за защита на конкуренцията (145), Комисията приема, че резултатът от процеса на продажба гарантира условия на ефективна конкуренция в Гърция.
(354)
На този фон може да се заключи, че придобиването на New Proton Bank е съвместимо с раздел 4 от Съобщението относно преструктурирането.
7.5.2.4. Заключение относно придобиването на Nea Proton Bank
(355)
Комисията стига до заключението, че, с оглед на специфичните особености на придобиването на Nea Proton Bank, въпросното придобиване отговаря на изискванията, определени в Съобщението относно преструктурирането.
7.6. СЪОТВЕТСТВИЕ НА МЕРКИ A, B1, B2, B3, B4 И C СЪС СЪОБЩЕНИЕТО ОТНОСНО ПРЕСТРУКТУРИРАНЕТО И НА МЯРКА C СЪС СЪОБЩЕНИЕТО ОТНОСНО БАНКОВИЯ СЕКТОР ОТ 2013 Г.
7.6.1. Източници на затруднения и последици във връзка с оценката според Съобщението относно преструктурирането
(356)
Както е посочено в раздели 2.1.1 и 2.1.2, затрудненията, пред които се е изправила банка, са следствие главно на кризата с гръцкия държавен дълг и дълбоката рецесия в Гърция и Южна Европа. Що се отнася до първия фактор, гръцкото правителство е изгубило своя достъп до финансовите пазари и в крайна сметка е трябвало да договори споразумение със своите вътрешни и международни кредитори (програма за PSI), което е довело до процентното намаление на вземанията от държавата с 53,3 %. Освен това 31,5 % от вземанията са били обменени за нови GGB с по-ниски лихвени проценти и по-далечни падежи. Държавата е изкупила обратно тези нови GGB от гръцките банки през декември 2012 г. на цена между 30,2 и 40,1 % от тяхната номинална стойност, което е довело до реализирането на допълнителна загуба за гръцките банки. Освен въздействието върху нейната капиталова позиция, оказано от програмата за PSI и обратното изкупуване на дълга, банката е претърпяла също така значителен отлив на депозити между 2010 г. и средата на 2012 г. поради риска, че Гърция може да излезе от еврозоната вследствие на неустойчивия си публичен дълг и на рецесията в икономиката.
(357)
Мерки B1, B2, B3 и B4 са в размер на 5 839 млн. евро, което е приблизително равно на размера на загубата, която е била записана в резултат на програмата за PSI (5 781 млн. евро). В такъв случай и ако трудностите не произтичат главно от практики, свързани с прекомерно поемане на рискове, в точка 14 от Съобщението относно удължаването от 2011 г. е предвидено, че Комисията може да смекчи своите изисквания.
(358)
Комисията признава, че част от капиталовите нужди произтичат от редовна експозиция на финансова институция на държавния риск на собствената ѝ държава. Този факт е отбелязан също така в съображения 58 и 69 от решението за откриване по отношение на Eurobank. В резултат на това не е имало толкова голяма нужда банката да разглежда въпроси, свързани с моралния риск, в своя план за преструктуриране, колкото при други подпомагани финансови институции, които са поемали прекомерно големи рискове. Тъй като мерките за помощ не са толкова нарушаващи, предприетите мерки за ограничаване на нарушенията на конкуренцията съответно следва да бъдат смекчени пропорционално. Тъй като програмата за PSI и обратното изкупуване на дългове представляват опрощаване на дългове в полза на държавата, възнаграждението на държавата за рекапитализирането на банките може да е по-ниско.
(359)
Тъй като обаче гръцката икономика се е свила с около 25 % след 2008 г., банката трябва да приспособи своята организация, структура на разходите и търговска мрежа към тази нова среда, за да успее да възстанови доходността си. Следователно, въпреки отсъствието на съображения, свързани с моралния риск, банката трябва да преструктурира своята дейност в Гърция, за да осигури своята жизнеспособност в дългосрочен план.
(360)
Комисията отбелязва също така, че експозицията на банката на гръцкия държавен риск е била по-голяма, отколкото тази да някои други банки в Гърция. В резултат на това не всички загуби, свързани с GGB (загуби вследствие на програмата за PSI), могат да бъдат отдадени на редовната експозиция на финансова институция на държавния риск на собствената ѝ държава.
(361)
Вторият източник на загуби за банката са загубите по нейните кредити за гръцките домакинства и фирми. Комисията счита, че тези загуби се дължат главно на изключително сериозното и продължително свиване на БВП с приблизително 25 % за период от пет години, а не на практики на банката, свързани с рисково кредитиране. В резултат на това предоставената помощ за покриването на тези загуби не създава морален риск, какъвто е случаят, когато помощта предпазва банката от последиците от нейните рискови практики в миналото. Следователно помощта предизвиква по-малки нарушения (146).
(362)
Част от капиталовите нужди и загубите от кредити на банката обаче са реализирани от някои международни дъщерни предприятия (Румъния, България, Полша и Украйна). Например през 2012 г. банката е записала загуби в Румъния, България и Украйна, докато тези дъщерни предприятия са се възползвали от вътрешногрупово финансиране в размер на 1,8 млрд. евро.
(363)
Извършените през 2012 г. стрес-тестове за определяне на капиталовите нужди на банката са показали също така, че част от капиталовите нужди е резултат от загуби по чуждестранни кредити. Прогнозите за загуби от въпросните кредити са били в размер на 1 228 млн. евро при базовия сценарий и 1 622 млн. евро при неблагоприятния сценарий.
(364)
В заключение, според точка 14 от Съобщението относно удължаването от 2011 г. се покрива значителна част от загубите и свързаната с тях нужда от помощ, което дава възможност на Комисията да облекчи своите изисквания. Част от нуждата от помощ произтича от загубите от гръцки заеми вследствие на изключително дълбоката и продължителна рецесия, а не от рисково кредитиране. Предоставената при такива обстоятелства помощ не създава морален риск и следователно не води до толкова големи нарушения.
(365)
Накрая, част от необходимостта от помощ идва от поемането на рискове от самата банка, по-специално по отношение на нейните чуждестранни дъщерни предприятия, и от по-големия брой на притежаваните от нея GGB.
7.6.2. Жизнеспособност
(366)
Планът за преструктуриране трябва да гарантира, че финансовата институция може да възстанови своята жизнеспособност в дългосрочен план до края на периода на преструктуриране (раздел 2 от Съобщението относно преструктурирането). В разглеждания случай периодът на преструктуриране е определен като периода между датата на приемане на настоящото решение и 31 декември 2018 г.
(367)
В съответствие с точки 9-11 от Съобщението относно преструктурирането гръцките органи са представили цялостен и подробен план за преструктуриране, който дава пълна информация за бизнес модела на банката. В плана са посочени също така причините за затрудненията, с които се е сблъскала банката, както и предприетите мерки за справяне с всички срещнати от нея проблеми, свързани с жизнеспособността. По-специално в плана за преструктуриране е описана избраната стратегия за запазване на оперативната ефективност на банката и за справяне с високото равнище на необслужваните кредити, ниската оперативна ефективност, нейната уязвима ликвидност и капиталовите позиции, както и чуждестранните ѝ предприятия, които са разчитали на своето дружество майка за финансирането и капитала си.
7.6.2.1. Гръцки банкови дейности
(368)
Що се отнася до ликвидността и зависимостта на банката от финансиране от Евросистемата, в плана за преструктуриране е предвиден ограничен растеж на счетоводния баланс в Гърция, докато базата на депозитите отново следва да започне да се разраства. Зависимостта от СПОЛ, която вече е намаляла, ще продължи да се понижава, което ще помогне на банката така също да намали разходите за своето финансиране.
(369)
С описаното в съображение 127 поето задължение, свързано със съотношението на кредитите към депозитите, се гарантира, че структурата на счетоводния баланс на банката ще бъде устойчива до края на периода на преструктуриране. Продажбата на ценни книжа и други странични дейности ще укрепи също така позицията на ликвидност на банката и ще гарантира, че тя няма да е зависима от пазари на едро. Поради все още затруднената позиция на ликвидност на банката Комисията може да приеме искането на гръцките органи да им бъде разрешено да предоставят средства за осигуряване на ликвидност на банката по мерките за гаранции и за държавни облигационни заеми в рамките на схемата за подпомагане на гръцките банки.
(370)
С оглед на намаляването на нейните разходи за финансиране банката също е поела задължение да продължи да намалява лихвените проценти, които плаща по депозити, както е описано в съображение 127. Комисията отбелязва, че подобно намаляване на разходите по депозити ще изиграе ключова роля за подобряване на доходността на банката преди включването на провизии.
(371)
От началото на кризата до момента банката значително е рационализирала своята търговска мрежа в Гърция посредством намаляване на броя на клоновете и на служителите. До 2018 г. общите разходи на банката ще се понижат с още […] % спрямо 2013 г. (147) За постигането на тази цел банката е поела задължение да намали броя на своите клонове и служители в Гърция до максимум съответно […] и […] към 31 декември 2017 г. с максимални общи разходи в Гърция в размер на 800 млн. евро. Очакваното съотношение на разходите към приходите ще бъде под […] % в края на периода на преструктуриране. Комисията счита, че с плана за преструктуриране се запазва ефективността на банката в новата пазарна среда.
(372)
Една от най-важните области е управлението на необслужваните кредити, тъй като те са били в размер на 29,4 % от портфейла към 31 декември 2013 г. (148) Банката планира да създаде специален отдел, който да се занимава с управлението на необслужваните кредити. Тя е поела задължение също така да изпълни високите стандарти по отношение на своята кредитна политика, за да се увеличи до максимум стойността за банката на всеки етап от кредитния процес, както е описано в съображения 131 и 132.
7.6.2.2. Корпоративно управление
(373)
Друг аспект, който заслужава внимание, е управлението на банката, като се има предвид, че HFSF притежава 95,23 % от акциите на банката към 31 декември 2013 г. Предвид опита на притежаваните от държавата банки в Гърция през 2013 г. е била договорена специална рамка за отношенията между банката и HFSF. С това споразумение се защитават ежедневните дела на банката от прекомерна намеса от страна на основния ѝ акционер, като в същото време се гарантира, че HFSF ще може да следи изпълнението на плана за преструктуриране и да възпира поемането на прекомерни рискове от страна на ръководството на банката посредством подходящи процедури за консултиране. Банката е поела задължение също така да следи отблизо своята експозиция на свързани кредитополучатели.
(374)
В изменения през 2014 г. Закон за HFSF е предвидено, че записаните от HFSF акции в рамките на рекапитализацията от пролетта на 2013 г. ще станат без право на глас, ако най-малко 50 % от увеличението на капитала от 2014 г. бъдат записани от частни инвеститори. Що се отнася до възстановяването на жизнеспособността на банката в дългосрочен план, Комисията няма да изрази отрицателно становище по отношение на предоставения на частни акционери контрол, ако те инвестират в банката собствени средства в значителен размер. Комисията отбелязва, че ограничаването на правата на глас на HFSF няма да важи за гласувания, свързани с устава на банката или с корпоративни дела или други стратегически решения. Комисията отбелязва с одобрение факта, че HFSF автоматично ще възстанови всички свои права на глас, ако банката не изпълни своя план за преструктуриране. Тези разпоредби гарантират, че, макар че HFSF няма да се меси в ежедневните дейности на банката, той ще може да защитава своите интереси като акционер и като орган, отговарящ за осигуряването на правилното изпълнение на плана за преструктуриране.
7.6.2.3. Международни дейности
(375)
В миналото някои от международните дейности на банката са довели до постепенното намаляване на нейния капитал, ликвидност и доходност, както е обяснено в съображения 362 и 363.
(376)
В плана за преструктуриране е предвидена промяна на бизнес модела на банката в посока на превръщането ѝ в банка, която в по-голяма степен е съсредоточена върху […]. Банката вече е продала своето непечелившо дъщерно предприятие в Полша - EFG Poland. Тя е започнала също така да рационализира другите дъщерни предприятия, да укрепва процеса на отпускане на кредити и да намалява недостига от финансиране на дъщерните си предприятия. Банката планира да продаде […] дъщерното предприятие […] (149). Освен това тя допълнително ще преструктурира дейностите на […] и […] дъщерни предприятия преди потенциалната им продажба на по-късен етап, както е посочено в съображение 116.
(377)
Общата доходност на чуждестранните дейности ще бъде възстановена, считано от […] нататък. Към същата дата финансирането, което е предоставено на чуждестранните дъщерни предприятия, ще е намалено с […] спрямо равнището от 31 декември 2012 г.
(378)
Следователно Комисията вярва, че банката ще успее в достатъчна степен да преструктурира и намали размера на тези чуждестранни дъщерни предприятия, за да се избегне излагането ѝ в бъдеще на допълнителни капиталови нужди и недостиг на ликвидност. Описаното в съображение 128 задължение да се въздържа от вливането на капитал в големи размери в международните дъщерни предприятия на банката гарантира също така, че чуждестранните дъщерни предприятия няма да представляват заплаха за капитала или ликвидността.
7.6.2.4. Заключение относно жизнеспособността
(379)
Описаният в раздел 2.4 базов сценарий показва, че в края на периода на преструктуриране банката ще може да реализира възвръщаемост, даваща ѝ възможност да покрива всички свои разходи и да осигури подходяща възвръщаемост на собствения капитал, като се вземе предвид нейния рисков профил. Всъщност възвръщаемостта на собствения капитал на банката ще възлезе на […] % през 2018 г. според базовия сценарий. В същото време се предвижда капиталовата позиция на банката да остане на задоволително ниво, тъй като съотношението на капиталовата адекватност няма да спада под […] % от 2014 г. нататък.
(380)
Накрая, Комисията отбелязва също така неблагоприятния сценарий, описан в представения от гръцките органи план за преструктуриране на банката. Неблагоприятният сценарий е базиран на набор от допускания, които са били съгласувани с HFSF. При него е отчетена по-продължителна и по-дълбока рецесия, както и по-голяма дефлация на цените на недвижимите имоти (150). Планът за преструктуриране показва, че банката може да устои на разумно напрежение, тъй като - дори според неблагоприятния сценарий - банката ще запази своята доходност в края на периода на преструктуриране, като през 2018 г. възвръщаемостта на собствения капитал ще бъде […] %, а съотношението на основния капитал от първи ред - […] %.
(381)
Извършените от Банката на Гърция стрес-тестове от 2013 г. потвърждават, че размерът на допълнителния капитал, който ще бъде набран през 2014 г., а именно 2 864 млн. евро, е достатъчен за покриване на базовия сценарий през периода на преструктуриране. Банката ще представи на Банката на Гърция също така план за условен капитал, съдържащ мерки, които ще бъдат осъществени, ако икономическата среда допълнително се влоши. Комисията напомня, че в оценката на капиталовите нужди при базовия сценарий Банката на Гърция вече е направила някои корекции, които са довели до увеличаване на прогнозните капиталови нужди в сравнение с изчислените от банката капиталови нужди в собствения ѝ базов сценарий. Следователно изчислените от Банката на Гърция базови капиталови нужди могат да се считат за един вид стрес-тест. За да заключи, че банката е жизнеспособна, Комисията не изисква банката предварително да разполага с достатъчно капитал, за да покрие капиталовите нужди при неблагоприятния сценарий, които са изчислени от Банката на Гърция, тъй като последните изчислени равнища представляват високо равнище на напрежение.
(382)
Друг положителен факт е, че банката няма да извършва допълнителни инвестиции в неинвестиционни ценни книжа, което спомага за запазването на нейната капиталова позиция и позицията на ликвидност.
(383)
Следователно Комисията може да заключи, че банката е предприела достатъчни мерки за справяне с проблемите с жизнеспособността на гръцките вътрешни банкови дейности и на чуждестранните дейности.
7.6.3. Собствен принос и споделяне на тежестта
7.6.3.1. Оценка на съответствието на мерки A, B1, B2, B3 и B4 със Съобщението относно преструктурирането
(384)
Както е посочено в Съобщението относно преструктурирането, банките и техните акционери трябва да участват в преструктурирането във възможно най-голяма степен, за да се гарантира, че помощта е ограничена до необходимия минимум. Следователно банките следва да използват свои собствени ресурси за финансиране на преструктурирането, например чрез продажбата на активи, докато акционерите трябва, по възможност, да поемат загубите на банката. Поетите от банката задължения следва да гарантират използването на собствени ресурси и участието в преструктуриране на първоначалните акционери и частните инвеститори, притежаващи хибриден капитал на банката.
7.6.3.1.1. Собствен принос от банката: продажби и съкращаване на разходите
(385)
С оглед на повишаването на своята капиталова адекватност банката е продала значителна част от своите предприятия. Продажбата на големите ѝ дъщерни предприятия в Полша и Турция е подобрила нейната капиталова позиция с около 750 млн. евро. Тези продажби са подобрили също така позицията на ликвидност на банката. Увеличението на акционерния капитал на Eurobank Properties е дало възможност на банката да увеличи своя капитал с 200 млн. евро.
(386)
В плана за преструктуриране е предвидена продажбата на допълнителни активи в […] и […]. По-специално банката е поела ангажимент да намали размера на своите чуждестранни активи до 8,77 млрд. евро. Като се има предвид вече извършеното намаляване на задлъжнялостта и предприетите продажби и след приключване на допълнителното намаляване на нейния размер, банката в значителна степен ще е намалила своето географско присъствие в […]
(387)
Освен това банката е поела задължение допълнително да намали големината на своите чуждестранни дейности, ако има нужда от вливане на капитал от HFSF в размер на повече от 1 млрд. евро. При такъв сценарий банката би намалила своя портфейл от международни активи до най-много 3,5 млрд. евро. Ако вливането на капитал по мярка C е под 1 млрд. евро, ще трябва частните инвеститори да са влели най-малко 1,5 млрд. евро, т.е. повече от HFSF. Това по-голямо участие от страна на частните инвеститори в значителна степен би намалило размера на необходимата помощ, чрез което би повишило споделянето на тежестта.
(388)
Банката е поела задължение също така да продаде своето голямо и печелившо застрахователно дъщерно предприятие.
(389)
С цел да ограничи капиталовите си нужди банката е поела задължение да не използва капитал за подпомагане или за увеличаване на размера на своите чуждестранни дъщерни предприятия, както е описано в съображение 128. Освен това поетите задължения включват така също банката да не извършва допълнителни придобивания.
(390)
Банката се е ангажирала също така с мащабна програма за намаляване на разходите, както е посочено в раздел 2.4.2. Разходите ѝ допълнително ще се понижат до 2018 г. […]
(391)
Гръцките органи са поели задължение по-специално, че до […] банката няма да плаща на който и да било служител или управител общо годишно възнаграждение (работна заплата, пенсионни осигуровки, бонус) в размер, надвишаващ […]. Освен това, ако HFSF трябва да запише някакви акции в банката, гръцките органи са поели задължение да прилагат горна граница на заплатите в съответствие със Съобщението относно банковия сектор от 2013 г. (151)
7.6.3.1.2. Споделяне на тежестта от старите акционери и нов капитал, набран на пазара
(392)
Дяловите участия на съществуващите акционери на банката са били сериозно намалени чрез рекапитализацията от пролетта на 2013 г. (мярка B4). Всъщност притежаваният от старите акционери дял е намалял от 100 % преди рекапитализацията от пролетта на 2013 г. до едва 1,44 %. Комисията отбелязва също така, че банката не е плащала дивиденти в парични средства от 2008 г. Накрая, Комисията отбелязва с одобрение факта, че HFSF ще влива допълнителен капитал само ако банката не успее да го набере на пазара при цена, която бъде счетена за разумна и е определена от двама независими оценители.
7.6.3.1.3. Споделяне на тежестта от притежателите на подчинен дълг
(393)
Притежателите на подчинен дълг на банката са допринесли за плащането на разходите по преструктурирането на банката. Банката е извършила няколко операции за управление на пасивите, за да генерира капитал. Общият размер на обменените пасиви възлиза на 748 млн. евро, като капиталовият доход е 565 млн. евро, както е описано в съображения 122 и 123.
(394)
Все още неизплатените инструменти са обект на забраната за изплащане на купони, описана в съображение 133. Следователно Комисията счита, че е осигурено адекватно споделяне на тежестта от страна на частните инвеститори, притежаващи хибриден капитал в банката, и са изпълнени изискванията на Съобщението относно преструктурирането в това отношение.
(395)
В заключение може да се каже, че, като се имат предвид разгледаните в раздел 7.6.1 съображения, Комисията счита, че гръцките органи са предоставили достатъчно собствен принос и мерки за споделяне на тежестта с оглед на ограничаването на размера на мерките за помощ A, B1, B2, B3 и B4 до необходимия минимум.
7.6.3.2. Оценка на съответствието на мярка C със Съобщението относно банковия сектор от 2013 г.
(396)
Със Съобщението относно банковия сектор от 2013 г. се допълва Съобщението относно преструктурирането и се призовава за споделяне на тежестта в по-голяма степен и банките, които получават капиталова подкрепа, да предприемат допълнителни мерки за ограничаване на помощта до минимум. В точка 29 от Съобщението относно банковия сектор от 2013 г. се изисква държавата членка да докаже, че са използвани в максимална степен всички мерки за ограничаване на помощта до минимум. За тази цел държавата членка трябва да представи план за набиране на капитал, да гарантира подходящо споделяне на тежестта от акционерите и подчинените кредитори и да предотврати изтичането на средства преди приемането на решението за преструктуриране. Според Съобщението относно банковия сектор от 2013 г. в плана за набиране на капитал следва да бъдат включи въпроси за правата, операции за доброволно управление на пасивите, продажби за увеличаване на капитала, мерки за намаляване на задлъжнялостта, неразпределяне на печалбата и други мерки като строги политики в областта на разходите и възнагражденията например.
(397)
В точка 47 от Съобщението относно банковия сектор от 2013 г. е предвидено, че, след като бъде установен недостиг на капитал, банката трябва да предотвратява изтичането на средства чрез редица мерки, целящи постигането на същия резултат като забрани за изплащане на дивиденти и купони, забрани за придобивания, забрани за заемане на лидерска позиция по отношение на цените или забрани за рекламиране. Комисията отбелязва, че банката вече е приложила такива забрани, тъй като те са включени в представения от гръцките органи списък с поетите задължения, както е посочено в съображение 133, и че банката не е изплащала никакви дивиденти в парични средства след 2008 г.
(398)
С ангажимента за рекапитализация от 2014 г. (мярка C) се осигурява буфер, който да поеме бъдещите загуби, определени в стрес-теста, извършен от Банката на Гърция през 2013 г. и оповестен на 6 март 2014 г. Резултатите от стрес-теста показват, че при неблагоприятния сценарий банката има нужда от допълнителен капитал в размер на 2 945 млн. евро, за да покрие бъдещите си загуби. Мярка C обхваща само останалата капиталова нужда, която i) не може да бъде покрита чрез допълнителни продажби или мерки за подобряване на капиталовата структура (Комисията счита, че банката е анализирала всички потенциални продажби и е поела задължение да осъществи всички тези, които могат да намалят капиталовите ѝ нужди в рамките на представения на Банката на Гърция план за набиране на капитал); както и ii) не е покрита от частни инвеститори в рамките на увеличението на акционерния капитал, което ще се извърши през април 2014 г. Следователно този ангажимент не предоставя на банката прекомерно голям капитал.
(399)
Както е обяснено в съображения 385-395, още преди стрес-теста банката е предприела действия за ограничаване до минимум на размера на необходимия капитал. Ако в рамките на текущата операция за набиране на капитал банката успее да набере по-голямата част от необходимия капитал от частни инвеститори и допълнителната помощ, изплатена от HFSF, остане на ниво под 1 млрд. евро, тогава няма да бъде необходим допълнителен собствен принос от банката. Ако обаче изплатената по мярка C помощ надвишава това равнище, би било целесъобразно банката да продаде допълнителни дейности.
(400)
Що се отнася до споделянето на тежестта, в Съобщението относно банковия сектор от 2013 г. е предвидено, че подходящото споделяне на тежестта налага акционерите, притежателите на хибриден капитал и притежателите на подчинен дълг да дадат своя принос преди да бъде предоставена помощ под формата на капиталова подкрепа. Комисията отбелязва, че гръцките органи са изменили своята национална нормативна уредба, за да се гарантира, че подчинените кредитори ще участват в разходите за преструктуриране на банката преди да бъде влят какъвто и да било допълнителен капитал в банката. Комисията отбелязва също така, че гръцките органи са поели задължение да изпълнят мерките, които са определени в член 6а от изменения през 2014 г. Закон за HFSF, предвиждащ разпределянето на недостига на капитал между притежателите на нейните капиталови инструменти и други подчинени пасиви, както може да е необходимо. Въпреки че това споделяне на тежестта ще се осъществи едва след датата на ангажимента за рекапитализация от 2014 г. (мярка C), въз основа на точка 45 от Съобщението относно банковия сектор от 2013 г. Комисията счита, че са щели да бъдат получени несъразмерни резултати, ако задължителното преобразуване на подчинен дълг и хибриден капитал е трябвало да се осъществи още в момента на поемане на ангажимента. Ако банката е трябвало да набере достатъчно частен капитал, за да покрие цялата си капиталова нужда, идентифицирана в извършения от Банката на Гърция стрес-тест, преобразуването на притежателите на подчинен дълг би било несъразмерно. Следователно поетото от гръцките органи задължение за рекапитализация от подчинените кредитори преди действително на банката да бъде изплатена каквато и да било капиталова подкрепа е достатъчно, за да се гарантира надлежното споделяне на тежестта.
(401)
Освен това, за да се гарантира участието на собствениците на банката в максимална степен във възстановяването на адекватна капиталова база през периода на преструктуриране, банката ще задържи дивидентите и няма да плаща никакви купони, които не е задължена по закон да изплати. Следователно, в съответствие с точка 26 от Съобщението относно преструктурирането и точка 47 от Съобщението относно банковия сектор от 2013 г., банката няма да използва държавна помощ, за да извършва плащания на собствени средства, ако печалбите не са достатъчни за осъществяването на въпросните плащания.
(402)
Банката е поела задължение също така, че до 31 декември 2017 г. няма да плаща на който и да било служител или управител общо годишно възнаграждение (работна заплата, пенсионни осигуровки, бонус), надвишаващо общото годишно възнаграждение на управителя на Банката на Гърция (без да се взема предвид евентуален доброволен частичен отказ от получаването на възнаграждение от страна на управителя). Освен това, ако HFSF трябва да запише някакви акции в банката, гръцките органи са поели задължение да прилагат горна граница на заплатите в съответствие със Съобщението относно банковия сектор от 2013 г. (152)
(403)
Комисията трябва да оцени дали този ангажимент, покриващ и двата сценария, отговаря на определените в Съобщението относно банковия сектор от 2013 г. изисквания.
(404)
В първия сценарий, при който HFSF всъщност не влива нов капитал в банката, включената в мярка C помощ ще бъде ограничена единствено до поемането на ангажимент за участие в увеличаване на капитала и HFSF няма да изплати нито едно евро, тъй като всички нови акции ще са записани от частни инвеститори. В Съобщението относно банковия сектор от 2013 г. е предвидено, че ограничението на възнаграждението може да приключи, когато помощта бъде върната. Помощта обаче, която е включена в подобен ангажимент за участие в евентуално увеличение на капитала, не може да бъде върната, ако въпросният ангажимент така и не бъде приложен на практика (тъй като държавата няма да е изплатила никакви средства на банката). При такива обстоятелства Комисията може да приеме, че ограничението на възнаграждението важи за определен период от време. Комисията счита, че поетото от гръцките органи задължение, което продължава до 31 декември 2017 г. (т.е. три години и осем месеца, като приключва една година преди края на периода на плана за преструктуриране), представлява правилно прилагане на последния параграф на точка 38 от Съобщението относно банковия сектор от 2013 г. Тъй като годишното възнаграждение на управителя на Банката на Гърция е по-ниско от горната граница, предвидена във втория абзац на точка 38 от Съобщението относно банковия сектор от 2013 г., и тъй като задължението ще важи за цялата група, Комисията счита, че предложеното от гръцките органи задължение за случая, в който HFSF не записва никакви акции в рамките на планираното увеличение на капитала, отговаря на точка 38 от Съобщението относно банковия сектор от 2013 г.
(405)
При втория сценарий, при който HFSF ще трябва да запише всички акции в банката, гръцките органи са поели задължение да изменят ангажимента, за да го приведат в съответствие със Съобщението относно банковия сектор от 2013 г. Комисията отбелязва, че, ако HFSF трябва да запише някакви акции, за да се запази съответствието със Съобщението относно банковия сектор от 2013 г., продължителността на ограничението на възнаграждението ще трябва да бъде променена, за да е валидно до по-ранната дата от края на плана за преструктуриране - 31 декември 2018 г. - или сделка, равностойна на връщането на помощта. Тъй като обикновените акции не могат да бъдат върнати от банката, Комисията приема, че продажбата на акциите на вторичния пазар с печалба, би могла да се счита за равностойна на връщане на помощта.
(406)
В заключение може да се каже, че и при двата сценария задължението за ограничаване на възнаграждението, което гръцките органи са поели, отговаря на изискванията на Съобщението относно банковия сектор от 2013 г..
(407)
Що се отнася до възнаграждението за държавата, в Съобщението относно удължаването от 2011 г. се изисква новите акции да бъдат емитирани с отстъпка от пазарната цена след корекция по отношение на ефекта на разреждането. Комисията отбелязва, че с това изискване се цели да се гарантира, че държавата ще получи достатъчно възнаграждение за своето дялово участие в банката и че дяловите участия на старите акционери ще бъдат съответно намалени. В случая с мярка C държавата вече е основният акционер в банката, притежаващ повече от 90 % от акциите. Следователно прекомерно голямата отстъпка от пазарната цена би намалила възнаграждението на държавата по мярка B4 и може да доведе до предоставянето на помощ на инвеститорите, ако вследствие на отстъпката бъде намалена стойността на банката. С цел да се избегне подобна ситуация цената на записване не може да бъде по-ниска от долната граница на цената, определена въз основа на две оценки, извършени от независими оценители. Следователно подробните договорености относно определянето на цената защитават HFSF от прекомерно намаляване на дяловото му участие от страна на новите инвеститори, като в същото време гарантират, че HFSF ще запише новите акции при цена, която отразява стойността на банката. При тези обстоятелства Комисията може да приеме, че новите акции могат да бъдат емитирани с по-малка отстъпка от текущата пазарна цена спрямо предвидената в Съобщението относно удължаването от 2011 г., и счита, че долната граница на цената е приемлива.
(408)
Ако акциите са били емитирани при по-висока цена, е имало риск частните инвеститори да се откажат от участие в увеличението на акционерния капитал, а това от своя страна би ограничило набирането на частен капитал.
(409)
Следователно Комисията счита, че равнището на собствения принос и споделянето на тежестта са целесъобразни за мярка C.
7.6.3.3. Заключение относно собствения принос и споделянето на тежестта
(410)
Комисията отбелязва, че, в сравнение с получената обща рекапитализация от държавата, собственият принос и споделянето на тежестта под формата на продажба на активи са много по-ниски от нивата, които Комисията обикновено би приела за достатъчни. С оглед обаче на разгледаните в раздел 7.6.1 елементи, в съответствие с които Комисията може да приеме по-ниски нива на собствен принос и споделяне на тежестта, може да се счита, че планът за преструктуриране осигурява достатъчни мерки за собствен принос и споделяне на тежестта.
(411)
Планът за преструктуриране съответства също така на изискванията на Съобщението относно банковия сектор от 2013 г. по отношение на мярка C.
7.6.4. Мерки за ограничаване на нарушенията на конкуренцията
(412)
В Съобщението относно преструктурирането се изисква планът за преструктуриране да предлага мерки за ограничаване на нарушенията на конкуренцията и за гарантиране на конкурентоспособността на банковия сектор. Освен това тези мерки следва да отстраняват също така моралния риск и да гарантират, че държавната помощ няма да се използва за финансиране на антиконкурентни практики.
(413)
В точка 31 от Съобщението относно преструктурирането е посочено, че при оценяването на размера на помощта и произтичащите нарушения на конкуренцията Комисията трябва да вземе предвид както абсолютния, така и относителния размер на получената държавна помощ, както и степента на споделянето на тежестта и позицията на финансовата институция на пазара след преструктурирането. В това отношение Комисията напомня, че банката е получила капитал от държавата в размер на 16 % от нейните RWA (с изключение на мярка C). С мярка C пред банката е поет ангажимент за вливане на допълнителна сума в размер на 2 864 млрд. евро, при което общата капиталова помощ ще достигне 23,7 % от RWA на банката. Освен капиталовата подкрепа банката е получила също така помощ за осигуряване на ликвидност. Банката е получила гаранции за осигуряване на ликвидност в размер на 13 600 млн. евро към 15 април 2011 г. и 13 932 млн. евро към 30 ноември 2013 г., представляващи 17 % от счетоводния баланс на банката към същата дата. Банката се е възползвала също така от гарантирана от държавата СПОЛ в размер на 12 млрд. евро към 31 декември 2012 г., представляваща 18 % от счетоводния баланс на банката към тази дата. Следователно необходимостта от осъществяването на мерки за ограничаване на потенциалните нарушения на конкуренцията е обоснована с оглед на относително големия размер на помощта. В допълнение пазарният дял на банката в Гърция е голям - пазарни дялове от 17 % за кредити и 12 % за депозити към 31 декември 2012 г. Придобиванията на New TT Bank и Nea Proton Bank са увеличили пазарните дялове на банката до 20,7 % за кредити и 18,8 % за депозити през септември 2013 г. (153)
(414)
Комисията напомня, че затрудненията на банката се дължат главно на външни сътресения като кризата с гръцкия държавен дълг и продължителната рецесия, разкъсваща гръцката икономика от 2008 г. насам, както беше отбелязано в съображение 69 от решението за откриване по отношение на Eurobank. Необходимостта от справяне с моралните рискове е по-малка, тъй като банката не изглежда да е поемала прекомерни рискове. Както е посочено в раздел 7.6.1, предвид тези фактори нарушенията на конкуренцията вследствие на мерките за помощ не са толкова големи, което важи така също за необходимостта от мерки за намаляването им. Поради тези причини по изключение Комисията може да приеме, че, въпреки големия размер на помощта, в плана за преструктуриране не е предвидено намаляване на размера на счетоводния баланс и кредитите в Гърция.
(415)
Комисията обаче отбелязва, че рекапитализациите от държавата са дали възможност на банката да продължи да осъществява своите банкови дейности на чуждестранни пазари и своите застрахователни дейности в Гърция.
(416)
В това отношение Комисията отбелязва, в допълнение към вече извършеното намаляване на задлъжнялостта и преструктуриране, поетото от банката задължение да продаде своите застрахователни дейности до […], задължението ѝ да намали размера на своите международни активи до 31 декември 2018 г., което вероятно ще наложи извършването на допълнителни продажби в […] и […], както и задължението ѝ да не използва помощ за финансиране на растежа на тези дружества. Комисията счита, че би било пропорционално намалението на чуждестранните активи да е по-голямо, ако HFSF изплати на банката по мярка C допълнителна капиталова помощ в размер над 1 млрд. евро. Както е посочено в съображение 29, подобно плащане би предизвикало по-голямо нарушение на конкуренцията вследствие на помощта, отколкото само поемането на ангажимент за участие в увеличението на капитала. Ако обаче допълнителният влят капитал е под 1 млрд. евро, ще се наложи по-голямо участие - от поне 1,5 млрд. евро - от страна на частни инвеститори. Освен това по-голямото частно участие би представлявало допълнително споделяне на тежестта, както е обяснено в съображение 388. В точка 31 от Съобщението относно преструктурирането е посочено, че при оценяването на мерките за споделяне на тежестта се взема предвид както цената, която е платена за получената от държавата помощ, така и степента на споделяне на тежестта. Следователно, ако HFSF влее под 1 млрд. евро, допълнителните нарушения на конкуренцията ще са ограничени.
(417)
Гръцките органи са поели задължение също така за забрана на придобиванията, с което се гарантира, че банката няма да използва получената държавна помощ, за да придобива каквито и да било нови предприятия. Тази забрана допринася да се гарантира, че помощта ще се използва единствено за подпомагането на възстановяването на жизнеспособността на банковите дейности в Гърция, а не за реализиране на растеж например на чуждестранните пазари.
(418)
Задължението за намаляване на лихвата, която се плаща по гръцки депозити от неустойчиво високите нива също гарантира, че помощта няма да се използва за финансиране на неустойчиви стратегии за привличане на депозити, които нарушават конкуренцията на гръцкия пазар. Аналогично благодарение на задължението за спазването на строги правила по отношение на ценообразуването на нови кредити, базирано на надлежна оценка на кредитния риск, няма да се допусне нарушаване от страна на банката на конкуренцията на гръцкия пазар вследствие на нецелесъобразни стратегии за ценообразуване по кредити за потребителите.
(419)
Като се има предвид специфичната ситуация, описана в раздел 7.6.1, и предвидените в плана за преструктуриране мерки, Комисията счита, че са налице достатъчни предпазни мерки за ограничаване на нарушенията на конкуренцията.
7.7. МОНИТОРИНГ
(420)
В съответствие с раздел 5 от Съобщението относно преструктурирането са необходими редовни доклади, за да може Комисията да следи за надлежното изпълнение на плана за преструктуриране. Както е посочено в поетите ангажименти (154), гръцките органи ще осигурят контролиращо доверено лице, което вече е било назначено от банката с одобрението на Комисията, да следи за спазването на поетите от гръцките органи задължения във връзка с преструктурирането на дейностите в Гърция и в чужбина и във връзка с корпоративното управление и търговските дейности. Следователно Комисията счита, че е осигурен надлежен мониторинг на изпълнението на плана за преструктуриране.
8. ЗАКЛЮЧЕНИЕ
(421)
Комисията счита, че гръцките органи неправомерно са привели в действие мерки за помощ SA.34825 (2012/C), SA.34825 (2014/N), SA.36006 (2013/NN), SA.34488 (2012/C, ex 2012/NN) SA.31155 (2013/C) (2013/NN) в нарушение на член 108, параграф 3 от Договора за функционирането на Европейския съюз, тъй като въпросните мерки са били осъществени преди изпращането на официално уведомление. Комисията обаче счита, че планът за преструктуриране, разглеждан заедно с поетите задължения в приложенията, гарантира възстановяването на жизнеспособността на банката в дългосрочен план, е достатъчен от гледна точка на споделяне на тежестта и собствен принос и е целесъобразен и пропорционален, за да бъдат компенсирани нарушенията на конкуренцията вследствие на разглежданите в настоящото решение мерки за помощ. Планът за преструктуриране и поетите задължения изпълняват критериите на Съобщението относно преструктурирането и следователно мерките за помощ могат да се считат за съвместими с вътрешния пазар,
ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
Член 1
1. Следните мерки, които са осъществени или планирани от гръцките органи, представляват държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора:
а)
спешна помощ за осигуряване на ликвидност, предоставена на Eurobank Ergasias SA. („Eurobank“) от Банката на Гърция и гарантирана от Република Гърция (мярка L2);
б)
втора междинна рекапитализация в размер на 1 341 млн. евро, предоставена от гръцкия фонд за финансова стабилност (HFSF) на Eurobank през декември 2012 г. (мярка B2);
в)
писмо за поемане на ангажимент в размер на 528 млн. евро, предоставено от HFSF на Eurobank на 21 декември 2012 г. (мярка B3);
г)
рекапитализация в размер на 5 839 млн. евро, предоставена от HFSF на Eurobank през май 2013 г. (мярка B4);
д)
ангажимент за рекапитализация в размер на 2 864 млн. евро, поет от HFSF след увеличението на акционерния капитал в размер на 2 864 млн. евро, одобрено на извънредното събрание на акционерите на 12 април 2014 г. по Закон 3864/2010 за HFSL, с неговите изменения (мярка C);
е)
вливане на капитал в размер на 395 млн. евро, предоставен от HFSF на Nea Proton Bank на 28 август 2013 г. (мярка NP3).
2. Като се има предвид планът за преструктуриране на Eurobank Group (Eurobank Ergasias S.A и всички нейни дъщерни предприятия (гръцки и чуждестранни дъщерни предприятия и клонове както банкови, така и небанкови), представен на 16 април 2014 г., и поетите задължения от страна на гръцките органи на 16 април 2014 г., следната държавна помощ е съвместима с вътрешния пазар:
а)
вливане на капитал в размер на 950 млн. евро, предоставено от гръцките органи на Eurobank през май 2009 г. по схемата за рекапитализация (мярка A);
б)
спешна помощ за осигуряване на ликвидност, предоставена на Eurobank от Банката на Гърция и гарантирана от гръцките органи след юли 2011 г. в размер на 12 млрд. евро, считано от 31 декември 2012 г. (мярка L2);
в)
първа междинна рекапитализация в размер на 3 970 млн. евро, предоставена от HFSF на Eurobank през май 2012 г. (мярка B1);
г)
втора междинна рекапитализация в размер на 1 341 млн. евро, предоставена от HFSF на Eurobank през декември 2012 г. (мярка B2);
д)
писмо за поемане на ангажимент в размер на 528 млн. евро, предоставено от HFSF на Eurobank на 21 декември 2012 г. (мярка B3);
е)
рекапитализация в размер на 5 839 млн. евро, предоставена от HFSF на Eurobank през май 2013 г. (мярка B4);
ж)
ангажимент за рекапитализация в размер на 2 864 млн. евро, поет от HFSF към Eurobank след увеличението на акционерния капитал с 2 864 млн. евро, одобрено на извънредното събрание на акционерите на 12 април 2014 г. в съответствие със Закон 3864/2010 за HFSL с неговите изменения (мярка C);
з)
вливане на капитал в размер на 80 млн. евро, предоставено от гръцките органи на Proton Bank през май 2009 г. (мярка Pr1);
и)
покриване на общия недостиг от финансиране в размер на 1 121,6 млн. евро от Hellenic Deposit and Investment Guarantee Fund (Гръцкия фонд за гарантиране на депозитите и инвестициите) (HDIGF) и HFSF за дейностите, прехвърлени от Proton Bank на Nea Proton Bank, през октомври 2011 г. и май 2012 г. (мярка NP1);
й)
вливане на капитал в общ размер на 515 млн. евро, предоставено от HFSF на Nea Proton Bank през октомври 2011 г., февруари 2012 г., август 2012 г. и декември 2012 г. (мярка NP2);
к)
вливане на капитал в размер на 395 млн. евро, предоставено от HFSF на Nea Proton Bank на 28 август 2013 г. (мярка NP3);
л)
покриване на общия недостиг от финансиране в размер на 677 млн. евро от HDIGF и HFSF за дейностите, прехвърлени от T Bank на Hellenic Postbank („TT Bank“), през декември 2011 г. и февруари 2013 г. (мярка T);
м)
вливане на капитал в размер на 224,96 млн. евро, предоставено от гръцките органи на TT Bank през май 2009 г. (мярка TT);
н)
покриване на общия недостиг от финансиране в размер на 3 732,6 млн. евро от HFSF за дейностите, прехвърлени от TT Bank на New Hellenic Postbank („New TT Bank“) през януари и юни 2013 г. (мярка NTT1);
о)
вливане на капитал в размер на 500 млн. евро, предоставено от HFSF на New TT Bank на 29 януари 2013 г. (мярка NTT2).
Член 2
Адресат на настоящото решение е Република Гърция.
Съставено в Брюксел на 29 април 2014 година.
DECISIONE DELLA COMMISSIONE
del 29 aprile 2014
relativa agli aiuti di Stato SA.34825 (2012/C), SA.34825 (2014/NN), SA.36006 (2013/NN), SA.34488 (2012/C) (ex 2012/NN), SA.31155 (2013/C) (2013/NN) (ex 2010/N) cui la Grecia ha dato esecuzione in favore del gruppo Eurobank in materia di: ricapitalizzazione e ristrutturazione di Eurobank Ergasias SA; aiuti per la ristrutturazione a Proton Bank attraverso la creazione e la capitalizzazione di Nea Proton e l’ulteriore ricapitalizzazione di New Proton Bank tramite il Fondo ellenico di stabilità finanziaria; risoluzione di Hellenic Postbank attraverso la creazione di una banca ponte
[notificata con il numero C(2014) 2933]
(Il testo in lingua inglese è il solo facente fede)
(2014/885/UE)
LA COMMISSIONE EUROPEA,
visto il trattato sul funzionamento dell’Unione europea, in particolare l’articolo 108, paragrafo 2, primo comma,
visto l’accordo sullo Spazio economico europeo, in particolare l’articolo 62, paragrafo 1, lettera a),
dopo aver invitato gli Stati membri e gli altri interessati a formulare osservazioni a norma delle suddette disposizioni (1),
considerando quanto segue:
1. PROCEDIMENTO
1.1. PROCEDIMENTI RELATIVI AL GRUPPO EUROBANK GROUP (2) («LA BANCA» (3))
(1)
Con decisione del 19 novembre 2008, la Commissione ha approvato un regime di «misure di sostegno agli istituti di credito in Grecia» (in appresso il «regime di sostegno alle banche greche») con l’obiettivo di garantire la stabilità del sistema finanziario greco. Il regime di sostegno alle banche greche consente la concessione di aiuti in base alle tre misure che lo costituiscono (una misura di ricapitalizzazione, una di garanzia e una relativa ai prestiti obbligazionari pubblici (4)). Nel maggio 2009, in virtù della prima delle misure summenzionate, la Grecia ha ricapitalizzato EFG Eurobank Ergasias SA (5).
(2)
In base al considerando 14 della decisione del 19 novembre 2008, occorreva notificare alla Commissione un piano di ristrutturazione per i beneficiari della misura di ricapitalizzazione.
(3)
Il 2 agosto 2010 le autorità greche hanno trasmesso alla Commissione un piano di ristrutturazione relativo al gruppo Eurobank. La Commissione ha registrato il piano e i relativi aggiornamenti successivi, nonché le informazioni supplementari trasmesse dalle autorità greche, con numero SA.30342 (PN 26/2010) e successivamente con numero SA.32789 (2011/PN).
(4)
La Banca ha ripetutamente beneficiato delle garanzie di Stato sugli strumenti di debito e sui prestiti obbligazionari pubblici in base al regime di sostegno alle banche greche (6). Inoltre ha beneficiato della concessione di un sostegno alla liquidità sotto forma di un credito di ultima istanza [emergency liquidity assistance, ELA] garantito dallo Stato (in appresso «ELA garantito dallo Stato»).
(5)
Il 20 aprile 2012 il Fondo ellenico di stabilità finanziaria (in appresso «l’HFSF») ha trasmesso alla Banca una lettera con la quale si impegnava a partecipare a un aumento previsto del capitale sociale della Banca. Il 28 maggio 2012 l’HFSF ha concesso una ricapitalizzazione ponte alla Banca per un importo pari a 3 970 milioni di EUR (in appresso «prima ricapitalizzazione ponte»).
(6)
Nel maggio 2012 le autorità greche hanno notificato alla Commissione la lettera d’impegno che era stata trasmessa dall’HFSF alla Banca. La Commissione l’ha registrata come aiuto non notificato (con il numero SA.34825 (2012/NN)] poiché la misura era già stata adottata.
(7)
Il 27 luglio 2012 la Commissione ha avviato un procedimento di indagine formale sulla prima ricapitalizzazione ponte (in appresso «la decisione di avvio del procedimento riguardante Eurobank») (7).
(8)
Nel dicembre 2012, l’HFSF ha concesso alla Banca una seconda ricapitalizzazione ponte del valore di 1 341 milioni di EUR (in appresso «seconda ricapitalizzazione ponte»). Il 21 dicembre 2012 l’HFSF ha trasmesso alla Banca una lettera con la quale si impegnava a partecipare a un aumento del capitale sociale della Banca e all’emissione di strumenti di capitale convertibili per un importo complessivo massimo di 528 milioni di EUR (8). Le autorità greche hanno notificato tali misure alla Commissione il 27 dicembre 2012.
(9)
Nel maggio 2013 l’HFSF ha partecipato all’aumento di capitale sociale della Banca che era stato concordato nel dicembre 2012. Ha convertito la prima e la seconda ricapitalizzazione ponte in azioni e ha effettuato un ulteriore conferimento di capitale del valore di 528 milioni di EUR a favore della Banca (in appresso la «ricapitalizzazione della primavera 2013»).
(10)
Il 19 dicembre 2013 le autorità greche hanno trasmesso alla Commissione informazioni sui termini della ricapitalizzazione della primavera 2013.
(11)
Il 31 marzo 2014 l’HFSF ha trasmesso alla Banca una lettera con la quale si impegnava a partecipare all’aumento previsto del capitale sociale della Banca.
(12)
Il 16 aprile 2014 le autorità greche hanno trasmesso alla Commissione un piano di ristrutturazione definitivo per la Banca (in appresso «il piano di ristrutturazione»), notificando inoltre alla Commissione l’impegno assunto dall’HFSF di assicurare la piena copertura della successiva ricapitalizzazione della Banca. In pari data hanno anche trasmesso informazioni sull’ELA garantito dallo Stato, affermando di voler continuare a fornire alla Banca questo sostegno alla liquidità, nonché le garanzie statali sugli strumenti di debito e sui prestiti obbligazionari pubblici, in base al regime di sostegno alle banche greche (9).
(13)
La Commissione ha tenuto numerose riunioni, teleconferenze e scambi di messaggi di posta elettronica con rappresentanti delle autorità greche e della Banca.
(14)
La Grecia accetta, in via del tutto eccezionale, che la presente decisione sia adottata solo in lingua inglese.
1.2. PROCEDIMENTO RELATIVO ALLE ATTIVITÀ ACQUISITE
1.2.1. Procedimento relativo a Nea Proton Bank
(15)
Il 26 luglio 2012 la Commissione ha adottato una decisione relativa all’aiuto di Stato SA. 34488 (2012/C), «Aiuti a Nea Proton Bank tramite la creazione e capitalizzazione della stessa» (10) (in appresso «decisione di avvio del procedimento riguardante Nea Proton»). Con tale decisione, la Commissione ha aperto un procedimento di indagine formale riguardante: i) il finanziamento nell’ambito del meccanismo di risoluzione del Fondo ellenico di garanzia dei depositi e degli investimenti (in appresso «HDIGF») e da parte dell’HFSF, per 1 121,6 milioni di EUR per coprire il deficit di finanziamento tra attività e passività di Proton Bank, che erano state trasferite a Nea Proton Bank; ii) un conferimento di capitale azionario iniziale del valore di 250 milioni di EUR da parte dell’HFSF a beneficio di Nea Proton Bank e iii) un conferimento di nuovo capitale azionario del valore di 300 milioni di EUR da parte dell’HFSF a favore di Nea Proton Bank, che è stato anticipato contestualmente all’adozione della decisione di avvio del procedimento riguardante Nea Proton. La Commissione ha invitato la Grecia a presentare osservazioni e a fornire tutte le informazioni pertinenti che potessero servirle per valutare le misure di aiuto. Nella sezione 1 della decisione di avvio del procedimento riguardante Nea Proton è descritta dettagliatamente la procedura relativa a Proton Bank, compresa la risoluzione di Proton Bank, la creazione di Nea Proton Bank, la copertura del deficit di finanziamento e il conferimento di capitale azionario iniziale effettuato dall’HFSF a beneficio di Nea Proton Bank.
(16)
Il 1o agosto 2012 l’HFSF ha sottoscritto un aumento di capitale azionario di 230 milioni di EUR a beneficio di Nea Proton Bank.
(17)
Il 5 settembre 2012 la Grecia ha presentato osservazioni sulla decisione di avvio del procedimento riguardante Nea Proton, redatte dalla Banca centrale greca e dall’HFSF.
(18)
Il 31 dicembre 2012 l’HFSF ha sottoscritto un ulteriore aumento di capitale azionario, del valore di 35 milioni di EUR, a beneficio di Nea Proton Bank.
(19)
Nel maggio 2013 l’HFSF ha avviato la procedura per la vendita di Nea Proton Bank.
(20)
Il 12 luglio 2013 le autorità greche hanno informato la Commissione in merito all’intenzione della Banca di acquisire Nea Proton Bank. La Commissione ha risposto il 15 luglio 2013.
(21)
Il 15 luglio 2013 la Banca ha sottoscritto un accordo vincolante con l’HFSF per l’acquisizione del 100 % dei titoli azionari e dei diritti di voto di Nea Proton Bank al prezzo d’acquisto di 1 EUR e l’HFSF si è impegnato a effettuare una ricapitalizzazione del valore di 395 milioni di EUR in contanti, a beneficio di Nea Proton Bank, prima che quest’ultima venisse venduta.
(22)
Il 29 luglio 2013 le autorità greche hanno notificato alla Commissione il suddetto conferimento di capitale di 395 milioni di EUR a beneficio di Nea Proton Bank.
1.2.2. Procedimento relativo alla nuova TT Bank
(23)
Il 6 maggio 2013 la Commissione ha adottato una decisione relativa all’aiuto di Stato SA. 31155 (2013/C), «Aiuto di Stato a TT Hellenic Postbank SA di Stato a TT Hellenic Postbank SA attraverso la New TT Hellenic Postbank S.A.» (in appresso «decisione di avvio del procedimento riguardante la nuova TT») (11). In virtù di tale decisione la Commissione ha aperto il procedimento di indagine formale riguardante: i) un conferimento di capitale del valore di 500 milioni di EUR da parte dell’HFSF a favore di New TT Hellenic Postbank SA (in appresso «nuova TT Bank»); ii) uno stanziamento del valore di 4,1 miliardi di EUR (12) per coprire il deficit di finanziamento (13) derivato dal trasferimento delle attività della Hellenic Postbank SA («TT Bank») alla nuova TT Bank; iii) un conferimento di capitale di 224,96 milioni di EUR da parte della Grecia alla TT Bank, sotto forma di titoli azionari privilegiati, ai sensi del regime di sostegno alle banche greche e iv) un intervento dell’HDIGF per l’importo di 0,68 miliardi di EUR a favore degli attivi di T Bank SA («T Bank») che erano stati trasferiti alla TT Bank. La Commissione ha invitato la Grecia a presentare osservazioni e a fornire tutte le informazioni pertinenti che potessero servirle per valutare l’aiuto alla ristrutturazione. La sezione 1 della decisione di avvio del procedimento riguardante la nuova TT descrive dettagliatamente la procedura relativa alla risoluzione di T Bank tramite la vendita alla TT Bank e alla risoluzione di TT Bank tramite la creazione della nuova TT Bank.
(24)
Nel giugno 2013 l’HFSF ha avviato la procedura per la vendita della nuova TT Bank.
(25)
Il 15 luglio 2013 le autorità greche hanno informato la Commissione in merito alla decisione dell’HFSF di vendere la nuova TT Bank alla Banca, indicandone i motivi.
(26)
Il 15 luglio 2013 la Banca ha sottoscritto un accordo vincolante con l’HFSF per l’acquisizione del 100 % dei titoli azionari e dei diritti di voto della nuova TT Bank.
(27)
Il 19 luglio 2013 la Grecia ha presentato le proprie osservazioni sulla decisione di avvio del procedimento riguardante la nuova TT.
2. DESCRIZIONE
2.1. LA BANCA E LE DIFFICOLTÀ IN CUI VERSA
2.1.1. Il contesto generale del settore bancario greco
(28)
Il prodotto interno lordo (PIL) reale della Grecia è diminuito del 20 % dal 2008 al 2012, come evidenziato nella tabella 1. Conseguentemente, le banche greche hanno dovuto far fronte a un tasso d’insolvenza in rapida crescita sui prestiti alle famiglie e alle aziende greche (14). Tali sviluppi hanno inciso negativamente sull’andamento delle attività delle banche greche e causato un aumento della domanda di capitale.
Tabella 1
Crescita del PIL reale in Grecia, 2008-2013
Grecia
2008
2009
2010
2011
2012
2013
Crescita del PIL reale in %
-0,2
-3,1
-4,9
-7,1
-6,4
- 4 (stima)
Fonte:
Eurostat, dati disponibili online all’indirizzo http://epp.eurostat.ec.europa.eu/tgm/table.do?tab=table&init=1&plugin=1&language=en&pcode=tec00115
(29)
Inoltre, nel febbraio 2012, la Grecia ha attuato uno scambio di obbligazioni con il settore privato, scambio noto come Private Sector Involvement (PSI), ossia Partecipazione del settore privato (in appresso «il programma PSI»). Le banche greche sono state coinvolte nel programma PSI, nel corso del quale il governo greco ha offerto ai detentori di bond del settore privato nuovi titoli (comprensivi di nuove obbligazioni pubbliche greche (Greek government bonds, in appresso «GGB»), titoli indicizzati al PIL e note di pagamento del programma PSI emesse dal Fondo europeo di stabilità finanziaria (in appresso «FESF»)] in cambio dei GGB esistenti, con uno sconto nominale del 53,5 % e durate maggiori (15). Il 9 marzo 2012 le autorità greche hanno annunciato i risultati dello scambio di obbligazioni (16). Lo scambio ha dato luogo a perdite considerevoli per i detentori delle obbligazioni (pari al 78 % del valore nominale medio dei vecchi GGB per le banche greche, secondo le stime della Banca centrale greca) e a una domanda di capitale che è stata registrata retroattivamente negli stati finanziari del 2011 delle banche greche.
Tabella 2
Perdite totali correlate al PSI delle principali banche greche (in milioni di EUR)
Banche
Valore nomi-nale dei GGB
Valore nominale dei presti-ti statali
Valore nomi-nale totale
Perdite PSI dei GGB
Perdite PSI dei prestiti statali
Totale delle perdite PSI lorde
Totale delle perdite PSI lorde/Capitale di classe 1 (17) (%)
Totale delle perdite PSI lorde/Totale delle attività (%)
BCG
13 748
1 001
14 749
10 985
751
11 735
161,0
11,0
Eurobank
7 001
335
7 336
5 517
264
5 781
164,5
7,5
Alpha
3 898
2 145
6 043
3 087
1 699
4 786
105,7
8,1
Piraeus
7 063
280
7 343
5 686
225
5 911
226,0
12,0
Postbank (TT Bank)
4 197
175
4 372
3 306
138
3 444
618,3
24,8
Nea Proton Bank
934
0
934
216
0
216
378,8
12,6
Fonte:
Banca centrale greca, Report on the Recapitalisation and the Restructuring of the Greek Banking Sector, dicembre 2012, pag. 14
(30)
Poiché le banche greche, a seguito del programma PSI e del perdurare della recessione, hanno subito ragguardevoli deficit di capitale, il memorandum di politiche economiche e finanziarie (in appresso «MPEF») dell’11 marzo 2012, facente parte del secondo programma di aggiustamento economico per la Grecia a cura del governo greco, dell’Unione europea, del Fondo monetario internazionale (in appresso «FMI») e della Banca centrale europea (in appresso «BCE»), ha reso disponibili fondi per la ricapitalizzazioni di tali banche. Le autorità greche hanno stimato in 50 miliardi di EUR la domanda complessiva di ricapitalizzazione delle banche e i costi di risoluzione da finanziare con il suddetto programma (18). Tale importo è stato calcolato sulla base di uno stress test effettuato dalla Banca centrale greca per il periodo compreso tra il dicembre 2011 e il dicembre 2014 (in appresso «lo stress test del 2012»), fondato sulla previsione delle perdite sui prestiti a cura di Blackrock (19). I fondi per la ricapitalizzazione delle banche greche vengono resi disponibili attraverso l’HFSF. La tabella 3 sintetizza il calcolo della domanda di capitale per le principali banche greche risultante dallo stress test del 2012.
Tabella 3
Stress test del 2012: Domanda di capitale delle principali banche greche (in milioni di EUR)
Banche
Capitale di classe 1 di riferimento (dic 2011)
Totale delle perdite PSI lorde
(dic 2011)
Previsioni relative al PSI
(giugno 2011)
Perdite cumulative lorde
Proiezioni per il rischio di credito
Riserve per perdi-te su crediti
(dic 2011)
Generazione di capitale interno
Capitale di classe 1 - target (dic 2014)
Doman-da di capitale
BCG
7 287
-11 735
1 646
-8 366
5 390
4 681
8 657
9 756
Eurobank
3 515
-5 781
830
-8 226
3 514
2 904
2 595
5 839
Alpha
4 526
-4 786
673
-8 493
3 115
2 428
2 033
4 571
Piraeus
2 615
-5 911
1 005
-6 281
2 565
1 080
2 408
7 335
Postbank (TT Bank)
557
-3 444
566
-1 482
1 284
- 315
903
3 737
Nea Proton Bank
57
- 216
48
- 482
368
34
115
305
Fonte:
Banca centrale greca, Report on the Recapitalisation and the Restructuring of the Greek Banking Sector, dicembre 2012, pag. 8
(31)
Secondo l’MPEF di marzo 2012, «alle banche che presentano piani di raccolta di capitale affidabili sarà data l’opportunità di chiedere e ricevere sostegno pubblico in modo da preservare gli incentivi al settore privato a conferire capitale, minimizzando in tal modo l’onere per i contribuenti» (20). La Banca centrale greca ha reputato affidabili solo le quattro maggiori banche (Eurobank, Banca nazionale di Grecia, Piraeus Bank e Alpha Bank) (21), che nel maggio 2012 hanno beneficiato di una prima ricapitalizzazione da parte dell’HFSF.
(32)
I depositi nazionali presso le banche greche sono diminuiti complessivamente del 37 % tra la fine del 2009 e il giugno 2012 a causa della recessione e dell’incertezza politica. Queste banche hanno dovuto pagare tassi di interesse più elevati per cercare di mantenere i depositi, i cui costi sono aumentati, riducendo il margine di interesse netto delle banche. Essendo state escluse dai mercati del finanziamento all’ingrosso, le banche greche sono diventate totalmente dipendenti dal finanziamento di Eurosistema (22), una quota crescente del quale consisteva in un credito di ultima istanza (in appresso «ELA») accordato dalla Banca centrale greca. Gli importi ottenuti da queste banche sono stati particolarmente elevati nella seconda metà del 2012.
(33)
Dopo le elezioni svoltesi nel giugno 2012, lo stock dei depositi è ricominciato a salire e, complessivamente, il finanziamento dell’Eurosistema a beneficio delle banche greche è sceso a partire dal 31 dicembre 2012.
(34)
Il 3 dicembre 2012 la Grecia ha avviato un programma di riacquisto dei nuovi GGB ricevuti nel quadro del programma PSI a prezzi che variavano tra il 30,2 % e il 40,1 % del loro valore nominale (23). Le banche greche hanno partecipato a questo programma di riacquisto, che ha cristallizzato le ulteriori perdite nei loro bilanci in quanto la perdita contabile (ossia la differenza tra il valore di mercato e il valore nominale) registrato all’epoca del programma PSI è divenuta definitiva e irreversibile (24).
(35)
Nel dicembre 2012 le quattro maggiori banche greche hanno beneficiato di una seconda ricapitalizzazione da parte dell’HFSF.
(36)
Nell’autunno del 2013 la Banca centrale greca ha avviato un nuovo stress test per valutare la solidità della posizione patrimoniale delle banche greche, sia a fronte di uno scenario di base che di uno scenario negativo.
(37)
Nel luglio 2013 la Banca centrale greca ha affidato a un consulente il compito di svolgere uno studio preliminare sui portafogli prestiti di tutte le banche greche. Il consulente ha effettuato delle proiezioni relative alle perdite su crediti (in appresso «PPC») su tutti i portafogli prestiti nazionali delle banche greche e sui prestiti a rischio per la Grecia nelle filiali e nelle succursali estere per un periodo superiore ai tre anni e mezzo e per il ciclo di vita del prestito. L’analisi presentava PPC in due scenari macroeconomici: uno scenario di base e uno negativo. La Banca centrale greca ha operato una stima delle PPC per i portafogli di prestiti esteri avvalendosi di alcuni contributi del consulente.
(38)
In base alla valutazione delle PPC a cura di quest’ultimo, la Banca centrale greca ha valutato a sua volta la domanda di capitale con l’assistenza tecnica di un secondo consulente.
(39)
Gli elementi fondamentali della valutazione della domanda di capitale effettuata con lo stress test del 2013 erano i) le PPC (25) sui portafogli dei prestiti bancari su base consolidata per il rischio greco e il rischio estero, al netto delle riserve esistenti per perdite su crediti e ii) la redditività operativa stimata delle banche per il periodo giugno 2013 - dicembre 2016, sulla base di un adeguamento prudenziale dei piani di ristrutturazione che erano stati sottoposti alla Banca centrale greca durante il quarto trimestre del 2013. La tabella 4 sintetizza il calcolo della domanda di capitale per le principali banche greche in base allo scenario di base per lo stress test del 2013.
Tabella 4
Stress test del 2013: Domanda di capitale consolidata delle banche greche nello scenario di base (in milioni di EUR)
Banche
Capitale di classe 1 di riferimento (giugno 2013) (1)
Riserve per perdite su crediti
(giugno 2013) (2)
PPC per il rischio greco (3)
PPC per il rischio estero (26) (4)
Generazione di capitale interno (5)
Tasso di capitale di classe 1 dello stress test (dicem-bre 2016) (6)
Domanda di capitale
(7)=(6)-(1)-(2)-(3)-(4)-(5)
BCG (27)
4 821
8 134
-8 745
-3 100
1 451
4 743
2 183
Eurobank (28)
2 228
7 000
-9 519
-1 628
2 106
3 133
2 945
Alpha
7 380
10 416
-14 720
-2 936
4 047
4 450
262
Piraeus
8 294
12 362
-16 132
-2 342
2 658
5 265
425
Attica
225
403
- 888
0
106
243
397
Panellinia
61
66
- 237
0
-26
31
169
Fonte:
Banca centrale greca, 2013 Stress Test of the Greek Banking Sector(Stress test del settore bancario greco), marzo 2014, pag. 42.
(40)
Il 6 marzo 2013 la Banca centrale greca ha annunciato i risultati dello stress test del 2013 e ha richiesto alle banche di trasmettere i loro piani di raccolta di capitale entro la metà di aprile 2014 per coprire la domanda di capitale nello scenario di base.
2.1.2. Le attività economiche della Banca
(41)
La Banca svolge servizi bancari universali principalmente in Grecia e nell’Europa orientale e sud-orientale (Cipro, Romania, Bulgaria, Serbia e Ucraina), offre una gamma completa di prodotti bancari e finanziari a famiglie e aziende e opera nei seguenti settori: servizi bancari al dettaglio, alle imprese e ai privati, gestione di attivi, assicurazioni, buoni del Tesoro, mercati dei capitali e altri servizi. La Banca è registrata in Grecia e i suoi titoli azionari sono quotati alla Borsa Valori di Atene. Il 31 dicembre 2012 la Banca impiegava 17 427 persone in tutto, di cui circa la metà lavorava in Europa orientale e sud-orientale, mentre l’altra metà lavorava in Grecia (29).
(42)
La Banca ha preso parte al programma PSI, scambiando GGB e prestiti statali con un valore nominale di 7 336 milioni di EUR. I suoi oneri relativi a tale programma ammontavano a circa 5 781 milioni di EUR al lordo delle imposte e sono stati interamente registrati nei libri contabili del 2011 (30). Durante il programma di riacquisto del dicembre 2012, la Banca ha venduto i nuovi GGB che aveva ricevuto nell’ambito del programma PSI con un forte sconto sul valore nominale. Tale vendita ha cristallizzato le perdite sui nuovi GGB.
(43)
I dati chiave della Banca a dicembre 2010, dicembre 2011, dicembre 2012 e dicembre 2013 (dati consolidati) sono riportati nella tabella 5.
Tabella 5
Dati chiave di Eurobank, 2010, 2011, 2012 e 2013
Profitti e perdite
(in milioni di EUR)
2010
2011
2012
2013
(comprende la nuova TT Bank e Nea Proton Bank a partire dalla data della loro acquisizione)
Proventi netti da interessi
2 103
2 965
1 461
1 294
Totale entrate d’esercizio
2 730
2 226
1 755
1 587
Totale spese d’esercizio
-1 280
-1 123
-1 052
-1 071
Entrate al lordo degli accantonamenti
1 450
1 103
703
516
Perdite correlate al rischio di credito
-1 273
-1 328
-1 655
-1 920
Perdite PSI
-6 012
- 363
Altre perdite
- 737
- 373
- 522
Risultato netto
84
-5 496
-1 440
-1 157
Dati selettivi in volume (in milioni di EUR)
31 dicembre 2010
31 dicembre 2011
31 dicembre 2012
31 dicembre 2013 (comprende la nuova TT Bank e Nea Proton Bank)
Totale prestiti e anticipi a clienti
53 412
48 094
43 171
45 610
Totale depositi
41 173
32 459
30 752
41 535
Totale delle attività
87 188
76 822
67 653
77 586
Patrimonio netto totale (31)
6 094
875
- 685
4 523
Fonti:
2013: Risultati di bilancio 2013 - Stati finanziari consolidati, pagg. 3 e 4: http://www.eurobank.gr/Uploads/pdf/EN%20Consol%20AR%202013.pdf; 2012 e 2011: Risultati di bilancio 2012 - Stati finanziari consolidati, pagg. 3 e 4: http://www.eurobank.gr/Uploads/pdf/Annual%20Report%202012.pdf; 2010: EFG Eurobank - Comunicato Stampa, Risultati relativi all’intero esercizio 2011, pagg. 5 e 6: http://www.eurobank.gr/Uploads/pdf/Annual%20Report%20AQ2011.pdf
(44)
Dalla tabella 5 si evince che, a parte le enormi perdite registrate nel 2011 per via del programma PSI (5 781 milioni di EUR (32)), la Banca ha subito un calo delle entrate (dovuto, inter alia, al costo più elevato dei depositi) nonché perdite di valore ingenti e in aumento sul suo portafoglio prestiti in Grecia e all’estero. I flussi in uscita dai depositi hanno inciso negativamente sulla posizione di liquidità della Banca e il suo rapporto tra prestiti e depositi ha raggiunto il 148 % al 31 dicembre 2011, mentre a tale data il 42 % del suo bilancio era finanziato dall’Eurosistema.
(45)
In base allo stress test del 2013, i cui risultati sono stati annunciati il 6 marzo 2014, la Banca centrale greca ha stimato la domanda di capitale della Banca in 2 945 milioni di EUR nello scenario di base. Tale importo era al netto di misure correttive, ossia, si presuppone già che la Banca attui tali misure sotto forma di cessioni, che contribuirebbero a ridurre la domanda di capitale.
(46)
Per coprire tale importo, valutato in 2 945 milioni di EUR, la Banca ha proposto delle misure correttive potenziate che, tuttavia, genereranno solo effetti leggermente superiori rispetto a quelli supposti dalla Banca centrale greca in sede di calcolo della domanda di capitale. Queste misure comprendono la vendita di ulteriori attività (vendita di […] (33), vendita del […]% della controllata assicurativa e la riduzione al 20 % della partecipazione alle attività immobiliari da parte di […]) (34).
(47)
Poiché queste misure correttive potenziate possono coprire solo una parte molto ridotta della domanda di capitale individuata, il 12 aprile 2014 l’assemblea generale straordinaria degli azionisti ha deciso di procedere a un aumento di capitale di 2 864 milioni di EUR, sotto forma di un’emissione di titoli non soggetta a prelazione (ossia un aumento di capitale con l’annullamento dei diritti di prelazione) a investitori internazionali e di un’offerta al pubblico in Grecia. Qualora la domanda degli investitori privati risulti insufficiente a coprire l’intero aumento di capitale, l’HFSF provvederà a colmare il deficit sottoscrivendo i nuovi titoli azionari restanti, previa conversione in azioni degli strumenti subordinati di capitale esistenti della Banca.
2.2. LE ACQUISIZIONI DI ATTIVITÀ BANCARIE GRECHE DA PARTE DELLA BANCA
(48)
Il 15 luglio 2013 la Banca ha sottoscritto due accordi vincolanti con l’HFSF per acquisire il 100 % dei titoli azionari e dei diritti di voto di Nea Proton Bank e della nuova TT Bank.
2.2.1. Acquisizione di Nea Proton Bank
Risoluzione di Proton Bank e di Nea Proton Bank
(49)
Il 9 ottobre 2011 la Banca centrale greca ha proceduto alla risoluzione di Proton Bank. La licenza di Proton Bank è stata revocata dalla Banca centrale greca, che l’ha messa in liquidazione (35).
(50)
Su proposta della Banca centrale greca e a seguito della decisione del ministro delle Finanze (36), Nea Proton Bank è stata fondata come istituto di credito temporaneo, dove sono stati trasferiti tutti i depositi (al dettaglio, bancari e del governo), la rete di filiali e attivi selezionati (prestiti e portafoglio titoli) di Proton Bank, che ha conservato i crediti in strumenti di capitale, i debiti subordinati e i prestiti ad alto rischio. L’HFSF ha conferito a Nea Proton Bank un capitale azionario iniziale di 250 milioni di EUR (37) e ne è stato l’unico azionista. Il bilancio di apertura di Nea Proton Bank era pari a circa 3 miliardi di EUR.
(51)
Al termine del 2011, le attività ponderate per il rischio (in appresso «APR») (38) di Nea Proton Bank ammontavano a 1,2 miliardi di EUR.
Acquisizione di Nea Proton Bank da parte della Banca
(52)
La normativa greca sulla risoluzione delle crisi bancarie prevede che l’HFSF debba cedere le proprie partecipazioni in un istituto di credito temporaneo entro due anni dalla data della decisione ministeriale che istituisce tale istituto (39). In linea con quest’obbligo e ai sensi dell’MPEF, l’HFSF ha proceduto alla vendita delle proprie partecipazioni in Nea Proton Bank. Il consulente finanziario dell’HFSF ha contattato un vasto numero di potenziali investitori (comprese banche greche, banche straniere e finanziatori), ma solo due, ossia la Banca e un fondo hedge statunitense, hanno presentato offerte finali. Solo l’offerta fatta dalla Banca è stata considerata conforme alla lettera d’invito dell’HFSF e quindi valida.
(53)
Al 31 maggio 2013, le APR di Nea Proton Bank ammontavano a 811 milioni di EUR, il suo patrimonio di vigilanza era pari a - 203 milioni di EUR e a Nea Proton Bank occorreva una ricapitalizzazione complessiva di 276 milioni di EUR per raggiungere un tasso di capitale di classe 1 del 9 %. La Banca ha versato un corrispettivo in contanti di 1 EUR in cambio del 100 % dei titoli azionari e dei diritti di voto di Nea Proton Bank e ha richiesto all’HFSF di ricapitalizzare Nea Proton Bank per un valore di 395 milioni di EUR che, eccettuati i 276 milioni di EUR necessari per riportare il tasso di adeguatezza patrimoniale di Nea Proton Bank al 9 %, avrebbe permesso di far fronte, con altri 119 milioni di EUR, ad ulteriori accantonamenti per perdite su prestiti e alle perdite previste al lordo delle imposte fino al 2016. In base ai termini della vendita, l’HFSF si è impegnato a coprire la domanda di capitale di Nea Proton Bank prima del completamento della transazione, contribuendo con 395 milioni di EUR in contanti.
2.2.2. Acquisizione della nuova TT Bank
Risoluzione di TT Bank e della nuova TT Bank
(54)
Il 18 gennaio 2013 le autorità greche hanno proceduto alla risoluzione di TT Bank. La licenza di TT Bank è stata revocata dalla Banca centrale greca, che l’ha messa in liquidazione (40).
(55)
Su proposta della Banca centrale greca e a seguito della decisione del ministro delle Finanze (41), la nuova TT Bank è stata fondata come istituto di credito temporaneo, dove sono stati trasferiti 10,8 miliardi di EUR di attivi (sotto forma di contanti, buoni del Tesoro, prestiti produttivi, depositi al dettaglio, finanziamenti centralizzati e GGB (42)). TT Bank ha conservato attività nette complessive per un valore di 1,2 miliardi di EUR, «sotto forma di» crediti in strumenti di capitale, prestiti non produttivi, attività e passività fiscali di TT, nonché contributi e oneri di ogni tipo. L’HFSF ha conferito alla nuova TT Bank un capitale azionario iniziale di 500 milioni di EUR e ne è stato l’unico azionista. Dopo il conferimento, il bilancio di apertura della nuova TT Bank era pari a circa 15,1 miliardi di EUR.
Acquisizione della nuova TT Bank da parte della Banca
(56)
Nel quadro degli impegni previsti dall’MPEF, l’HFSF ha proceduto alla vendita delle sue partecipazioni nella nuova TT Bank, ottemperando in tal modo all’obbligo di cedere i suoi titoli azionari presenti in tale istituto di credito temporaneo entro due anni dalla fondazione di quest’ultimo. Il suo consulente finanziario ha contattato un vasto numero di potenziali investitori, tra cui banche greche, banche straniere e finanziatori. Solo le quattro banche greche principali hanno presentato offerte finali, tra cui è stata scelta quella della Banca.
(57)
La Banca ha concordato di versare in totale 681 milioni di EUR, sotto forma di azioni ordinarie di nuova emissione, per acquistare la nuova TT Bank. In base all’accordo di sottoscrizione, il corrispettivo iniziale versato dalla Banca ha subito ulteriori adeguamenti in base a una valutazione del valore delle attività nette (43).
(58)
Di conseguenza, l’assemblea generale straordinaria degli azionisti del 26 agosto 2013 ha approvato l’aumento del capitale azionario della Banca di 425 625 000 EUR, tramite l’emissione di 1 418 750 000 nuove azioni ordinarie (44) con un valore nominale di 0,3 EUR ciascuna e un prezzo d’offerta di 0,48 EUR ciascuna. L’aumento di capitale è stato sottoscritto interamente dall’HFSF tramite contributo in natura, sotto forma di tutte le azioni della nuova TT Bank detenute dall’HFSF, per un valore complessivo di 681 milioni di EUR. Dopo tale transazione, la partecipazione azionaria dell’HFSF nella Banca è salita dal 93,5 % al 95,2 %.
2.3. MISURE DI AIUTO
(59)
La Banca ha beneficiato delle misure di sostegno al capitale A, B1, B2, B3, B4 e C e di misure di sostegno alla liquidità L1 e L2. Proton Bank e Nea Proton Bank hanno beneficiato delle misure Pr1, Pr2 Pr3, NP1, NP2 e NP3. T Bank, TT Bank e la nuova TT Bank hanno beneficiato delle misure T, TT, NTT1 e NTT2.
2.3.1. Misure di aiuto concesse alla Banca ai sensi del regime di sostegno alle banche greche
(60)
La Banca ha ottenuto diverse forme di aiuto ai sensi del regime di sostegno alle banche greche, in base alla misura di ricapitalizzazione, alla misura di garanzia e alla misura relativa ai prestiti obbligazionari pubblici.
2.3.1.1. Sostegno dello Stato alla liquidità concesso in base alla misura di garanzia e alla misura relativa ai prestiti obbligazionari pubblici (misura L1)
(61)
La Banca ha beneficiato e continua a beneficiare dell’aiuto previsto dalla misura di garanzia e dalla misura relativa ai prestiti obbligazionari pubblici, aiuto che nella presente decisione verrà indicato in appresso come «misura L1». Al 30 novembre 2013 (45), le garanzie concesse alla Banca ammontavano a circa 13,9 miliardi di EUR. A tale data non risultava alcun prestito in corso di obbligazioni pubbliche alla Banca. Al 15 aprile 2011, la Banca aveva ricevuto prestiti obbligazionari pubblici per un valore di 1 737 milioni di EUR e aveva beneficiato di 13,6 miliardi di EUR di garanzie statali ai sensi del regime di sostegno alle banche greche.
(62)
Nel piano di ristrutturazione per la Banca da loro trasmesso alla Commissione il 16 marzo 2014, le autorità greche hanno dichiarato la loro intenzione di continuare a concedere garanzie e a prestare obbligazioni pubbliche, ai sensi del regime, durante il periodo di ristrutturazione.
2.3.1.2. Ricapitalizzazione da parte dello Stato, concessa in base alla misura di ricapitalizzazione del regime di sostegno alle banche greche (misura A)
(63)
Nel maggio 2009, la Banca ha ricevuto un conferimento di capitale del valore di 950 milioni di EUR (46) (misura A) in base alla misura di ricapitalizzazione del regime di sostegno alle banche greche. Tale conferimento equivaleva al 2 % circa delle APR di cui la Banca disponeva all’epoca.
(64)
La ricapitalizzazione è avvenuta sotto forma di titoli azionari privilegiati, sottoscritti dalla Grecia, con cedola del 10 % e una durata di cinque anni. Nel 2010 la durata delle azioni privilegiate è stata estesa e la loro remunerazione è stata aumentata. Da questo punto in poi, se le azioni privilegiate non vengono ammortizzate entro cinque anni dall’emissione e l’assemblea generale degli azionisti non ha adottato alcuna decisione in merito al loro ammortamento, il ministro delle Finanze greco aumenterà la cedola del 2 % ogni anno su base cumulativa (ciò significa che la cedola sarà del 12 % per l’anno sei, del 14 % per l’anno sette ecc.).
2.3.2. ELA garantito dallo Stato (misura L2)
(65)
L’ELA è una misura eccezionale che permette a un istituto finanziario solvibile che abbia problemi temporanei di liquidità di ricevere un finanziamento da parte dell’Eurosistema senza che tale operazione rientri nella politica monetaria unica. Il tasso di interesse pagato dall’istituto finanziario per l’ELA è di […] punti base superiore all’interesse che paga per un regolare rifinanziamento della Banca centrale.
(66)
La Banca centrale greca è responsabile per il programma ELA. In altri termini, essa ne sostiene tutti i costi e se ne accolla i rischi derivanti (47). La Grecia ha accordato alla Banca centrale greca una garanzia statale che si applica all’importo complessivo dell’ELA concessa dalla Banca centrale greca. L’adozione dell’articolo 50, paragrafo 7, della legge greca 3943/2011, che modifica l’articolo 65, paragrafo 1, della legge greca 2362/1995, ha permesso al ministro delle Finanze di accordare garanzie in nome dello Stato alla Banca centrale greca al fine di salvaguardare i crediti rivendicati da quest’ultima nei confronti degli istituti creditizi. Le banche che beneficiano dell’ELA devono pagare allo Stato una commissione di garanzia pari a […] punti base.
(67)
Al 31 dicembre 2011, la Banca aveva beneficiato di 14,95 miliardi di EUR a titolo di ELA garantito dallo Stato (48), mentre al 31 dicembre 2012 aveva beneficiato di 12 miliardi di EUR allo stesso titolo.
2.3.3. Misure di aiuto concesse alla Banca tramite l’HFSF
(68)
A partire dal 2012, la Banca ha beneficiato di diverse misure di sostegno al capitale accordate dall’HFSF. La tabella 6 presenta una panoramica di queste misure di aiuto.
Tabella 6
Misure di aiuto al capitale concesse alla Banca tramite l’HFSF
1o ricapitalizzazione ponte - mag 2012 (in milioni di EUR)
2o ricapitalizzazione ponte - dic 2012 (in milioni di EUR)
Lettera d’impegno - dic 2012
(in milioni di EUR)
Ricapitaliz-zazione di primavera 2013 - mag 2013 (in milioni di EUR)
Impegno di ricapitaliz-zazione - apr 2014 (in milioni di EUR)
Misura
B1
B2
B3
B4
C
Importo
(in milioni di EUR)
3 970
1 341
528
5 839
2 864
2.3.3.1. La prima ricapitalizzazione ponte (misura B1)
(69)
I considerando 15-32 della decisione di avvio del procedimento riguardante Eurobank forniscono una descrizione dettagliata della prima ricapitalizzazione ponte del maggio 2012 (misura B1). Il contesto e le caratteristiche principali di questa misura sono riportati nella presente sezione.
(70)
Il 20 aprile 2012, l’HFSF ha trasmesso alla Banca una lettera con la quale si impegnava a partecipare a un aumento previsto del capitale sociale della Banca per un importo complessivo massimo di 4,2 miliardi di EUR.
(71)
In base alla misura B1, il 28 maggio 2012 l’HFSF ha trasferito alla Banca obbligazioni del FESF per un valore di 3,97 miliardi di EUR, in linea con le disposizioni per le ricapitalizzazioni ponte previste dalla legge greca 3864/2010 che ha istituito l’HFSF (in appresso «legge HFSF»). Le obbligazioni del FESF trasferite alla Banca erano a tasso variabile, con una durata di sei e dieci anni e la data di emissione del 19 aprile 2012. Nel considerando 48 della decisione di avvio del procedimento riguardante Eurobank, la Commissione aveva già stabilito che «La ricapitalizzazione ponte approvata il 28 maggio 2012 costituisce l’attuazione dell’obbligo assunto nella lettera d’impegno e dunque la prosecuzione del medesimo aiuto». Entrambi gli importi forniti nella lettera d’impegno e nella prima ricapitalizzazione ponte sono stati calcolati dalla Banca centrale greca per garantire che la Banca raggiungesse un tasso di capitale totale dell’8 % al 31 dicembre 2011, data della registrazione retroattiva della ricapitalizzazione ponte nei libri contabili della Banca. Come si può evincere dalla tabella 3, la misura B1 ha coperto solo una parte limitata della domanda di capitale complessiva individuata dallo stress test del 2012. Si presumeva che la Banca raccogliesse il capitale mediante un futuro aumento dello stesso e la finalità della ricapitalizzazione ponte era esclusivamente quella di preservare l’idoneità della Banca per il finanziamento della BCE finché l’aumento di capitale non fosse stato realizzato.
(72)
Per quanto riguarda il periodo compreso tra la data della prima ricapitalizzazione ponte e la data della sua conversione in azioni ordinarie ed altri strumenti finanziari convertibili, l’accordo di pre-sottoscrizione tra la Banca e l’HFSF ha stabilito che la Banca dovesse pagare all’HFSF una commissione annuale dell’1 % sul valore nominale delle obbligazioni del FESF e che il pagamento di ogni cedola e gli interessi maturati su tali obbligazioni in tale periodo avrebbe rappresentato un ulteriore conferimento da parte dell’HFSF (49).
2.3.3.2. La seconda ricapitalizzazione ponte (misura B2)
(73)
Nell’autunno del 2012 la Banca ha registrato ulteriori perdite. Pertanto il suo capitale è nuovamente sceso al di sotto dei requisiti patrimoniali minimi per l’idoneità al finanziamento della BCE.
(74)
Si è resa dunque necessaria una seconda ricapitalizzazione ponte. Il 21 dicembre 2012 l’HFSF ha effettuato una seconda ricapitalizzazione ponte del valore di 1 341 milioni di EUR (misura B2), versati anche in questo caso mediante il trasferimento alla Banca di obbligazioni del FESF.
2.3.3.3. La lettera d’impegno del 21 dicembre 2012 (misura B3)
(75)
Oltre a effettuare la seconda ricapitalizzazione ponte, il 21 dicembre 2012 l’HFSF ha trasmesso alla Banca una lettera con la quale si impegnava a partecipare all’aumento del capitale sociale della Banca e all’emissione di strumenti convertibili per un importo complessivo massimo di 528 milioni di EUR (misura B3).
(76)
Sommando il totale delle due ricapitalizzazioni ponte (misure B1 e B2) all’importo supplementare impegnato nel dicembre 2012 (misura B3), si evinceva che l’HFSF aveva impegnato una cifra equivalente alla domanda di capitale complessiva individuata dallo stress test del 2012 (5 839 milioni di EUR (50)).
2.3.3.4. La ricapitalizzazione della primavera 2013 (misura B4)
(77)
Il 30 aprile 2013, l’assemblea generale degli azionisti ha approvato un aumento del capitale azionario della Banca per un valore di 5 839 milioni di EUR («la ricapitalizzazione della primavera 2013»). La Banca ha pertanto emesso 3 789 317 357 nuovi titoli azionari con un valore nominale di 0,30 EUR al prezzo di 1,54 EUR per azione.
(78)
Nella stessa data, l’assemblea generale degli azionisti ha inoltre stabilito che l’intero ammontare del capitale sarebbe pervenuto dall’HFSF e sarebbe stato pagato in natura, sotto forma di obbligazioni del FESF.
(79)
Di conseguenza, nel maggio 2013 l’HFSF ha conferito alla Banca in totale 5 839 milioni di EUR sotto forma di azioni ordinarie (misura B4). Tale importo equivale al totale delle misure B1, B2 e B3.
(80)
Mediante la ricapitalizzazione della primavera 2013, la prima e la seconda ricapitalizzazione ponte (misure B1 e B2) sono state convertite in una ricapitalizzazione permanente ed è stato tradotto in pratica l’impegno di concedere un ulteriore aiuto in conto capitale (misura B3).
(81)
Il prezzo delle nuove azioni è stato fissato al 50 % della media ponderata per i volumi di scambio del prezzo quotato in Borsa nei 50 giorni di negoziazione antecedenti alla determinazione del prezzo d’offerta. In seguito al raggruppamento azionario stabilito dall’assemblea generale degli azionisti del 30 aprile 2012 (51), il prezzo delle nuove azioni è stato fissato a 1,54 EUR per titolo azionario.
(82)
Immediatamente dopo la ricapitalizzazione della primavera 2013, l’HFSF è diventato l’azionista di maggioranza della Banca con una partecipazione del 98,56 %. Tuttavia, una volta che la banca ha portato a termine un altro intervento di gestione delle passività, tale partecipazione è scesa al 93,55 % nel giugno 2013 (cfr. la sezione 2.4.5). Nell’agosto 2013 la Banca ha emesso nuovi titoli azionari a beneficio dell’HFSF, ai fini dell’acquisizione della nuova TT Bank. In seguito a tale operazione, la partecipazione azionaria dell’HFSF è risalita al 95,23 % (52).
2.3.3.5. L’impegno di ricapitalizzazione del 2014 (misura C)
(83)
Il 6 marzo 2014 la Banca centrale greca ha riferito i risultati di uno stress test svolto nella seconda metà del 2013 e ha indicato che, secondo lo scenario di base, la domanda di capitale della Banca per il periodo 2014-2016 avrebbe raggiunto i 2 945 milioni di EUR.
(84)
Il 31 marzo 2014 l’HFSF ha inviato alla Banca una lettera in cui comunicava di avere l’intenzione e la possibilità di sostenere qualsiasi aumento di capitale azionario effettuato ai sensi della legge HFSF 3864/2010, emendata il 31 marzo 2014, e necessario per soddisfare la domanda di capitale individuata nel corso dello stress test. La legge HFSF prevede che, qualora al termine del periodo di sottoscrizione, si riscontri una domanda insufficiente da parte degli investitori privati a un prezzo determinato dal Consiglio generale dell’HFSF, in base a due valutazioni indipendenti, l’HFSF sottoscriverà tutti i titoli azionari restanti, previa conversione in azioni degli strumenti subordinati di capitale esistenti della Banca, come recita l’articolo 6a.
(85)
Il 12 aprile 2014, l’assemblea straordinaria degli azionisti ha approvato un aumento di capitale azionario del valore di 2 864 milioni di EUR, ai sensi della legge HFSF, indicando che il prezzo d’offerta non avrebbe potuto essere inferiore al prezzo nominale di 0,30 EUR per azione e che il prezzo minimo avrebbe dovuto essere stabilito dall’HFSF (53).
(86)
In conformità alla legge HFSF, l’HFSF ha nominato due consulenti indipendenti per determinare il valore della Banca. Il 10 aprile 2014 i due consulenti hanno portato a termine il loro lavoro. Ciascuno di loro ha stabilito una propria forcella di valutazione della Banca e le due forcelle presentavano una significativa fascia di sovrapposizione. In base a tali valutazioni, il 14 aprile 2014 Consiglio generale dell’HFSF ha stabilito il prezzo corrispondente a quello minimo al quale i nuovi titoli azionari della Banca possono essere offerti agli investitori e il prezzo al quale, se necessario, sosterrà l’emissione di titoli (54). Il 15 aprile 2014 ha inoltre approvato l’offerta, presentata da un consorzio di investitori, di sottoscrivere 1,3 miliardi di EUR di nuovi titoli azionari al prezzo di 0,30 EUR per azione («investitore primario» (55) (56)).
(87)
Il 24 aprile 2014 Eurobank ha annunciato l’inizio del «book building» a un prezzo variabile tra 0,30 EUR e 0,33 EUR (57). Qualora la domanda sia sufficiente a coprire del tutto l’importo di 2 864 milioni di EUR ad un prezzo superiore a 0,30 EUR, l’investitore primario dovrà adeguare il suo prezzo a quello superiore o annullare i suoi ordini. In tal caso riceverà un’indennità. Qualora la domanda da parte degli investitori privati (compresa quella da parte dell’investitore primario) sia sufficiente a coprire del tutto l’importo di 2 864 milioni di EUR ad un prezzo pari a 0,30 EUR, l’investitore primario beneficerà della priorità nell’assegnazione. Qualora la domanda (compresa quella da parte dell’investitore primario) sia insufficiente per effettuare la copertura del suddetto importo a un prezzo di 0,30 EUR, i debiti subordinati saranno convertiti in nuovi titoli azionari. Come previsto ai sensi della legge HFSF, tutte le azioni non sottoscritte dopo la conversione dei debiti subordinati verranno sottoscritte dall’HFSF allo stesso prezzo, ossia 0,30 EUR per titolo azionario.
2.3.4. Misure di aiuto alle attività acquisite
2.3.4.1. Misure di aiuto a Proton Bank e Nea Proton Bank
(88)
Dal 2008 Proton Bank e Nea Proton Bank hanno beneficiato di diverse misure di aiuto. La tabella 7 presenta una panoramica di queste misure di aiuto.
Tabella 7
Quadro generale delle misure di sostegno al capitale concesse a Proton e Nea Proton Bank
Beneficiario dell’aiuto
Misura
Tipologia di aiuto
Ente che ha concesso l’aiuto
Data dell’esborso
Importo (in milioni di EUR)
Attività di Proton Bank
Pr1
Conferimento di capitale in base alla misura di ricapitalizzazione Azioni privilegiate dello Stato greco
Stato
Maggio 2009
80
Pr2
Prestito di titoli di Stato greci in base alla misura relativa ai prestiti obbligazionari pubblici
Stato
Aprile 2009
78
Pr3
Garanzia statale per le obbligazioni emesse in base alla misura di garanzia
Stato
Luglio 2010
149,4
Attività di Nea Proton Bank
NP1
Trasferimento del deficit di finanziamento da PB a NPB
Copertura del deficit di finanziamento trasferito da PB a NPB
HDIGF
9.10.2011
862
Calcolo e successiva copertura dell’importo del deficit di finanziamento trasferito da PB a NPB (parte 2)
HFSF
14.5.2012
259,6
Importo complessivo di NP1
1 121,6
NP2
Conferimenti di capitale azionario a beneficio di NPB nel 2011 e nel 2012
Capitale azionario iniziale
HFSF
9.10.2011
220
Capitale azionario iniziale
HFSF
3.2.2012
30
Capitale iniziale complessivo
250
Nuovo capitale azionario
HFSF
1.8.2012
230
Nuovo capitale azionario
HFSF
31.12.2012
35
Nuovo capitale complessivo
265
Importo complessivo di NP2
515
NP3
Ricapitaliz-zazione prima della vendita a Eurobank
Capitale azionario
HFSF
28.8.2013
395
2.3.4.1.1 Misure di aiuto a Proton Bank
i) Ricapitalizzazione da parte dello Stato a beneficio di Proton Bank (misura Pr1)
(89)
Nel maggio 2009, lo Stato greco ha conferito a Proton Bank 80 milioni di EUR, che all’epoca equivalevano al 4,6 % circa delle sue APR. Questo conferimento di capitale è stato effettuato, in base alla misura di ricapitalizzazione prevista dal regime di sostegno alle banche greche, sotto forma di titoli azionari privilegiati.
ii) Sostegno dello Stato alla liquidità a favore di Proton Bank (misure Pr2 e Pr3)
(90)
Proton Bank ha inoltre beneficiato di misure di aiuto (misura di garanzia e misura relativa ai prestiti obbligazionari) previste dal regime di sostegno alle banche greche. Nell’aprile 2009 Proton Bank ha ricevuto titoli di Stato greci per un importo di 78 milioni di EUR (misura Pr2) e nel luglio 2010 ha ricevuto una garanzia statale per obbligazioni emesse dal valore nominale di 149,4 milioni di EUR (misura Pr3). Le obbligazioni garantite dallo Stato sono state trasferite a Nea Proton Bank nel giorno della risoluzione, ma sono state annullate il 5 gennaio 2012. I titoli di Stato greci sono scaduti nel dicembre 2011 e non sono stati rinnovati.
2.3.4.1.2. Misure di aiuto a Nea Proton Bank
i) Copertura del deficit di finanziamento di Nea Proton Bank, pari a 1 121,6 milioni di EUR (misura NP1)
(91)
Nel quadro della risoluzione di Proton Bank, le autorità greche hanno individuato un deficit di finanziamento relativo a Nea Proton Bank. In conformità a una decisione della Banca centrale greca del 9 ottobre 2011, nel dicembre dello stesso anno l’HDIGF ha versato 862 milioni di EUR a Nea Proton Bank in virtù del meccanismo di risoluzione. Il 19 gennaio 2012 la Banca centrale greca ha calcolato l’importo del deficit di finanziamento in 1 121,6 milioni di EUR e successivamente, in linea con una decisione della stessa Banca centrale greca del 9 aprile 2012 (58), l’HFSF (59) ha versato l’importo restante di 259,6 milioni di EUR il 14 maggio 2012. In tal modo l’HFSF e il meccanismo di risoluzione dell’HDIGF hanno coperto il deficit di finanziamento.
ii) Conferimenti di capitale da parte dell’HFSF a beneficio di Nea Proton Bank nel 2011 e nel 2012 (misura NP2)
(92)
L’HFSF ha erogato aiuti di Stato a Nea Proton Bank sotto forma di capitale azionario iniziale (azioni ordinarie) del valore di 250 milioni di EUR, corrisposti in due tranche il 9 ottobre 2011 e il 3 febbraio 2012.
(93)
In base al piano di ristrutturazione aggiornato di Nea Proton Bank presentato il 16 luglio 2012, ultima versione del piano che era stato notificato alla Commissione all’epoca della decisione di avvio del procedimento riguardante Nea Proton, Nea Proton Bank necessitava di un capitale aggiuntivo di 300 milioni di EUR, in parte perché aveva subito perdite a causa del programma PSI (registrando perdite di valore pari a 146,5 milioni di EUR nel 2011 relative ai GGB e ulteriori perdite per 22 milioni di EUR, integrate nei risultati del primo trimestre del 2012), e in parte perché, dal 2011 al 2016, gli oneri erano aumentati rispetto ai livelli preventivati al momento della fondazione di Nea Proton Bank.
(94)
In base al piano di ristrutturazione aggiornato di Nea Proton Bank presentato il 16 luglio 2012, questa domanda di capitale avrebbe dovuto tradursi in un conferimento di 285 milioni di EUR nel 2012 e in un altro conferimento di 15 milioni nel 2014. Di fatto, l’HFSF ha sostanzialmente conferito a Nea Proton Bank 230 milioni di EUR il 1o agosto 2012 e 35 milioni di EUR il 31 dicembre 2012.
iii) Conferimento di capitale da parte dell’HFSF a beneficio di Nea Proton Bank prima della vendita a Eurobank (misura NP3)
(95)
In base al contratto di vendita del 15 luglio 2013, l’HFSF si era già impegnata a conferire a Nea Proton Bank l’importo di 395 milioni di EUR (60), che ha versato il 28 agosto 2013.
2.3.4.2. Misure di aiuto alla nuova TT Bank
(96)
Dal 2008 T Bank, TT Bank e la nuova TT Bank hanno beneficiato di diverse misure di aiuto. La tabella 8 presenta una panoramica di tali misure.
Tabella 8
Quadro generale delle misure di aiuto concesse a T Bank e TT Bank
Beneficiario dell’aiuto
Misura
Descrizione
Ente che ha concesso l’aiuto
Data
Importo dell’aiuto di Stato (in milioni di EUR)
Attività di T Bank trasferite a TT Bank (61)
T
Copertura del deficit di finanziamento trasferito da T Bank a TT Bank (parte 1)
HDIGF
Dicembre 2011
450
Calcolo e successiva copertura dell’importo del deficit di finanziamento trasferito da T Bank a TT Bank (parte 2)
HFSF
14.2.2013
227
Importo complessivo di T
677
TT Bank
TT
Conferi-mento di capitale
Conferimento di capitale in base alla misura di ricapitalizzazione: azioni privilegiate dello Stato greco
Stato
Maggio 2009
224,96
Nuova TT Bank (banca ponte)
NTT1
Trasferi-mento del deficit di finanzia-mento da TT a NTT
Copertura del deficit di finanziamento trasferito da TT Bank alla nuova TT Bank (parte 1)
HFSF
29.1.2013
2 730,8
Calcolo e successiva copertura dell’importo del deficit di finanziamento trasferito da TT Bank alla nuova TT Bank (parte 2)
HFSF
14.6.2013
1 001,7
Importo complessivo di NTT1
3 732,6
NTT2
Conferi-mento di capitale azionario iniziale
Capitale azionario iniziale della nuova TT Bank
HFSF
29.1.2013
500
2.3.4.2.1 Misure di aiuto a T Bank
Intervento del meccanismo di risoluzione dell’HDIGF a beneficio di T Bank per un valore di 677 milioni di EUR (misura T)
(97)
L’HFSF e il meccanismo di risoluzione dell’HDIGF hanno coperto il deficit di finanziamento derivato dal trasferimento delle attività di T Bank a TT Bank, deficit che rappresenta la differenza tra il valore equo delle attività e il valore equo delle passività trasferite da T Bank a TT Bank. In conformità a una decisione della Banca centrale greca del 17 dicembre 2011, il meccanismo di risoluzione dell’HDIGF ha coperto, versando l’importo di 450 milioni di EUR (62), i due terzi circa del deficit di finanziamento stimato. Una volta calcolato il deficit di finanziamento in circa 677 milioni di EUR, in linea con una decisione della Banca centrale greca del 9 aprile 2012 (63), il 14 febbraio 2013 l’HFSF (64) ha versato il saldo di 227 milioni di EUR (65) alla nuova TT Bank.
2.3.4.2.2 Misure di aiuto a TT Bank
Ricapitalizzazione da parte dello Stato a beneficio di TT Bank (misura TT)
(98)
Nel maggio 2009, TT Bank ha ricevuto dallo Stato greco un conferimento di capitale del valore di 224,96 milioni di EUR, che all’epoca equivalevano al 2,9 % circa delle sue APR. Questo conferimento, sotto forma di titoli azionari privilegiati, è stato effettuato in base alla misura di ricapitalizzazione prevista dal regime di sostegno alle banche greche.
2.3.4.2.3 Misure di aiuto alla nuova TT Bank
i) Copertura del deficit di finanziamento della nuova TT Bank per un valore di 3 732,6 milioni di EUR (misura NTT1)
(99)
L’HFSF ha coperto il deficit di finanziamento della nuova TT Bank, deficit che rappresenta la differenza tra il valore delle attività e il valore nominale delle passività trasferite da TT Bank alla nuova TT Bank. In conformità a una decisione della Banca centrale greca del 18 gennaio 2013, il 29 gennaio 2013 l’HFSF ha versato l’importo di 2 730,8 milioni di EUR (66), corrispondente ai due terzi circa del deficit di finanziamento stimato. La Banca centrale greca ha calcolato l’importo del deficit di finanziamento in 3 732,6 milioni di EUR (67) e successivamente, in linea con una decisione della stessa Banca centrale greca del 21 maggio 2013, il 14 giugno 2013 l’HFSF ha versato l’importo restante di 1 001,7 milioni di EUR alla nuova TT Bank.
ii) Conferimenti di capitale da parte dell’HFSF a beneficio della nuova TT Bank (misura NTT2)
(100)
L’HFSF è stato l’unico azionista della nuova TT Bank e le ha concesso aiuti di Stato sotto forma di capitale azionario iniziale (azioni ordinarie) del valore di 500 milioni di EUR.
2.4. IL PIANO DI RISTRUTTURAZIONE E IL NUOVO MODELLO AZIENDALE
(101)
Il 16 aprile 2014 la Grecia ha presentato il piano di ristrutturazione della Banca, nel quale viene spiegato come quest’ultima, in qualità di aggregazione risultante dall’acquisizione di Nea Proton Bank e della nuova TT Bank, intenda ripristinare la propria redditività a lungo termine.
2.4.1. Operazioni nazionali
(102)
Mediante il piano di ristrutturazione, la Banca si concentrerà sulle sue attività bancarie principali in Grecia. Le sue operazioni internazionali, che nel 2010 costituivano il 26 % circa dei prestiti (68), erano già scese al 20 % alla fine del 2012 e diminuiranno ulteriormente al […]% entro la fine del 2018 (69).
(103)
La priorità massima della Banca è ripristinare la redditività e l’autonomia finanziaria delle proprie operazioni bancarie nazionali entro la fine del periodo di ristrutturazione (31 dicembre 2018). A tale scopo, il piano di ristrutturazione prevede una serie di misure volte a migliorare l’efficienza operativa della Banca e il margine di interesse netto, nonché misure che ne rafforzino la posizione patrimoniale e la struttura di bilancio.
(104)
Per quanto concerne l’efficienza operativa, la Banca aveva già avviato un vasto programma di razionalizzazione ben prima di acquisire la nuova TT Bank e Nea Proton Bank e dal 2010 ha ridotto la propria presenza fisica in Grecia. A livello autonomo (escludendo le acquisizioni della nuova TT Bank e di Nea Proton Bank), ha ridotto il numero delle proprie filiali da 564 nel giugno 2008 a […] nel 2014, nonché la propria forza lavoro greca (che è passata da 10 142 dipendenti nel 2008 a 9 037 nel 2012) (70).
(105)
Fino al termine del piano di ristrutturazione, la Banca prevede di ridurre ulteriormente sia il numero delle filiali, passando dalle 645 - su una base pro forma - del 31 dicembre 2012 a […] al 31 dicembre 2018, sia il numero dei dipendenti, passando da 12 430 a […], su una base pro forma, ossia tenendo conto di Nea Proton Bank e della nuova TT Bank (71).
(106)
La maggiore efficienza in termini di filiali e personale contribuirà a far diminuire il costo complessivo delle attività bancarie greche combinate del […]%, passando da 913 milioni di EUR all’anno nel 2013 (72) a […] milioni di EUR nel 2018 (73). Di conseguenza, il coefficiente di esercizio previsto per le attività greche della Banca, pari al 60 % nel 2012, scenderà al di sotto del […]% alla fine del periodo di ristrutturazione.
(107)
Il piano di ristrutturazione descrive anche come la Banca migliorerà i propri costi di finanziamento, un aspetto fondamentale per il ripristino della redditività. La Banca spera di poter pagare tassi di interesse più bassi sui propri depositi grazie a un contesto più stabile e, in particolare, alla stabilizzazione e alla ripresa previste dell’economia greca, che dovrebbe ripartire dal 2014 in poi. Si prevede che in Grecia gli spread sui depositi (media dei depositi a termine, depositi a vista e interessi sui libretti di risparmio) scenderanno dai 223 punti base nel 2012 a […] punti base nel 2018 (74). Tale previsione verrebbe realizzata principalmente pagando tassi di interesse molto più bassi sui depositi a tempo. Analogamente, la Banca dipenderà meno dai finanziamenti relativi al credito di ultima istanza e, più in generale, da quelli dell’Eurosistema, che caleranno dal 42,9 % (2012) delle sue attività totali, a livello di gruppo, al […]% nel 2018 (75).
(108)
Il piano di ristrutturazione prevede inoltre che la Banca consolidi il proprio bilancio. Il suo rapporto tra prestiti e depositi in Grecia scenderà al […]% nel 2018 (rispetto al 160 % del 2012 e al 115 % del 2013) (76), mentre la sua adeguatezza patrimoniale segnerà un miglioramento, con un tasso del capitale di classe 1 del […]% a livello di gruppo nel 2018 (77) (rispetto al valore negativo del capitale netto registrato antecedentemente alla prima ricapitalizzazione ponte).
(109)
Un’altra priorità strategica della Banca è rappresentata dalla gestione dei prestiti non produttivi. Oltre a prospettare un miglioramento dei processi creditizi riguardanti sia l’origine dei prestiti che la ristrutturazione di quelli non produttivi, il piano si concentra sulla gestione delle esposizioni deteriorate, con la creazione di una nuova unità correttiva che sarà dedicata alla ristrutturazione di tali esposizioni e si avvarrà delle competenze di 30-50 manager per le relazioni con la clientela (78). Nel 2015 il tasso dei prestiti non produttivi raggiungerà il […]% a livello di gruppo (il […]% per il mercato interno greco (79)) e successivamente tornerà a diminuire, con un tasso previsto del […]% alla fine del periodo di ristrutturazione (80) (tasso che in Grecia era pari al 30 % prima della cancellazione dei debiti). Grazie alla ripresa dell’economia greca, i crediti in sofferenza della Banca centrale greca scenderanno da 1 652 milioni di EUR nel 2013 a […] milioni di EUR nel 2018 (81).
(110)
Il miglioramento dell’efficienza operativa, la riduzione del margine di interesse netto e del costo dei rischi permetteranno alla Banca di ripristinare la propria redditività in Grecia dal 2015 in poi. La Banca prevede che, su base consolidata, le sue perdite ammonteranno a […] milioni di EUR nel 2014 e a […] milioni di EUR nel 2015, mentre il suo utile ammonterà a […] milioni di EUR, a […] milioni di EUR e a […] milioni di EUR nel 2016, 2017 e 2018 rispettivamente (82). Il rendimento del suo capitale raggiungerà il […]% nel 2018 (83). Tale livello di redditività verrà raggiunto principalmente dal mercato greco (con un rendimento del capitale pari al […]% al termine del periodo di ristrutturazione) mentre […] e […] registreranno livelli di redditività più bassi (pari al […]% e al […]% rispettivamente).
2.4.2. Attività bancarie internazionali
(111)
La Banca ha già avviato la riduzione del debito e la ristrutturazione della propria rete internazionale, oltre ad aver venduto le succursali in Turchia (Eurobank Tefken) e in Polonia (EFG Poland). Il deficit commerciale, ossia la differenza tra le consistenze dei depositi e dei prestiti per una determinata succursale della rete internazionale, è sceso da 1,7 miliardi di EUR nel 2010 a 0,8 miliardi di EUR, mentre i costi operativi si sono ridotti del 9 % tra il 2010 e il 2012 (84).
(112)
La Banca continuerà a ridurre la leva finanziaria e a ristrutturare la propria rete internazionale, impegnandosi in particolare a ridurre, entro il 30 giugno 2017, l’entità del suo portafoglio delle attività internazionali a 8,77 miliardi di EUR, nonché a ridurlo ulteriormente a 3,5 miliardi di EUR nel caso in cui l’HFSF dovesse conferire più di un miliardo di EUR in occasione del prossimo aumento di capitale azionario.
(113)
Una delle opzioni vagliate dalla Banca nell’ambito del piano di ristrutturazione per conseguire tale obiettivo consiste nel vendere le attività in […] (85).
(114)
Tali cessioni rappresentano il […]% delle attività estere della Banca al 31 dicembre 2012. Le attività estere dovrebbero pertanto ammontare a […] miliardi di EUR al 31 dicembre 2018, con una rete internazionale basata soprattutto su [....] e […].
(115)
Il piano di ristrutturazione evidenzia la necessità di ridurre la dipendenza delle succursali estere dalla loro società madre greca relativamente alle loro richieste di finanziamento e di continuare a salvaguardare la posizione patrimoniale della Banca.
(116)
A tale scopo, la Banca sta programmando l’attuazione di un significativo programma di riduzione dei costi nella rete internazionale, […]. Nel […], per esempio, le filiali di […] verranno chiuse e la forza lavoro sarà ridotta di […] dipendenti a partire dal 31 dicembre 2012, finché non verrà venduta la succursale nel […] (86).
(117)
La Banca ridurrà il proprio finanziamento complessivo alle succursali estere da 2 miliardi di EUR nel 2012 a […] nel 2018 (87), mentre il rendimento del capitale toccherà il […]% e il […]% nel […] e nel […] rispettivamente.
2.4.3. Attività non bancarie: vendita delle attività assicurative e immobiliari
(118)
La Banca ha ridotto al di sotto del 35 % la sua quota di proprietà della succursale immobiliare Eurobank Properties, tramite un aumento di capitale azionario che ha avuto un impatto positivo sul proprio tasso del capitale di classe 1 (88). La Banca cederà la succursale entro il 31 dicembre 2018.
(119)
Inoltre la Banca prevede di vendere le sue succursali assicurative entro il […].
2.4.4. Raccolta di capitale privato e contributo da parte degli attuali azionisti e creditori subordinati
(120)
La Banca è riuscita ad effettuare una raccolta di capitale sul mercato, riducendo in tal modo l’aiuto di Stato che richiedeva.
(121)
Antecedentemente alla ricapitalizzazione della primavera 2013 si è verificata una forte diluizione degli azionisti, poiché l’HFSF ha ricevuto il 98,56 % dei titoli azionari della Banca, lasciando agli azionisti preesistenti solo il restante 1,44 %. Pertanto, nel giugno 2013 l’HFSF ha preso il controllo di tutta la Banca. Dal 2008 non vengono pagati dividendi in contanti.
(122)
Nel febbraio 2012 la Banca si è offerta di riacquistare gli strumenti ibridi dagli investitori privati a un prezzo compreso tra il 40 % e il 50 % del loro valore nominale. Tale prezzo di riacquisto è stato determinato in base al valore di mercato degli strumenti e includeva un premio di non oltre dieci punti percentuali, aggiunto al fine di incoraggiare gli investitori a partecipare all’operazione. L’offerta è stata accettata per quasi il 50 % del valore nominale complessivo degli strumenti che, considerati i costi della transazione, hanno fruttato alla Banca un utile di 248 milioni di EUR (89).
(123)
Nel maggio 2013 la Banca ha annunciato un altro intervento di gestione delle passività, offrendo ai detentori del debito l’opportunità di convertire i loro titoli di classe 1 inferiori e di classe 2 inferiori, con una consistenza di 662 milioni di EUR, in azioni ordinarie, alla pari. Il prezzo di conversione è stato fissato in modo che fosse uguale a quello per la sottoscrizione versato dall’HFSF durante la ricapitalizzazione della primavera 2013 (90). Il tasso di accettazione è stato del 48 %. Poiché i detentori delle obbligazioni di classe 1 inferiori e di classe 2 inferiori hanno convertito i loro titoli in strumenti subordinati di classe inferiore senza movimenti di cassa, il capitale raccolto ha raggiunto i 317 milioni di EUR.
(124)
In seguito alle due operazioni di riacquisto, il volume del debito subordinato e ibrido è sceso da 1 045 milioni di EUR (al 31 dicembre 2011) a 283 milioni di EUR (al 31 dicembre 2013) (91).
2.5. IMPEGNI DELLE AUTORITÀ GRECHE
(125)
La Grecia si è impegnata affinché la Banca e le sue affiliate attuino il piano di ristrutturazione presentato il 16 aprile 2014 e si è assunta ulteriori impegni relativi all’attuazione di tale piano («gli impegni»). Gli impegni, elencati nell’allegato, sono sintetizzati nella presente sezione.
(126)
In primo luogo lo Stato greco si è impegnato affinché la Banca ristrutturi le sue attività commerciali in Grecia, fissando un numero massimo di filiali e dipendenti, nonché un tetto per i costi complessivi da rispettare entro il 31 dicembre 2017 (92).
(127)
Lo Stato greco si è inoltre impegnato affinché la Banca riduca il costo dei depositi raccolti in Grecia e osservi un tetto per il rapporto tra prestiti e depositi entro il 31 dicembre 2017 (93).
(128)
Per quanto concerne le succursali estere della Banca, lo Stato greco si è impegnato affinché la Banca non effettui ulteriori interventi di sostegno al capitale, a meno che non si verifichino le condizioni previste. Lo Stato greco si è inoltre impegnato affinché la Banca riduca considerevolmente l’indebitamento delle sue attività internazionali entro il 30 giugno 2018 (94).
(129)
La Grecia si è impegnata affinché la Banca ceda le proprie attività assicurative, la propria succursale immobiliare nonché alcuni titoli, oltre a ridurre l’entità del suo portafoglio private equity. Inoltre, la Banca si asterrà dall’acquistare titoli non rientranti nella categoria investimento, salvo talune eccezioni (95).
(130)
La Grecia si è assunta una serie di impegni relativi al governo societario della Banca, tra cui abbassare la remunerazione dei dipendenti e dei quadri direttivi della Banca, rendere la Banca conforme alla normativa greca sul governo societario e impostare una struttura organizzativa adeguata ed efficiente (96).
(131)
Lo Stato greco si è inoltre impegnato affinché la Banca migliori la propria politica creditizia, al fine di impedire qualsiasi discriminazione in ogni fase del processo creditizio e di garantire che le decisioni in merito alla concessione e alla ristrutturazione dei prestiti siano finalizzate ad ottimizzare la redditività della Banca, nonché l’impegno di migliorarne il monitoraggio del rischio di credito e della ristrutturazione dei prestiti (97).
(132)
Alcuni impegni riguardano le operazioni della Banca con mutuatari collegati e sono volti a garantire che la Banca non si discosti da prassi bancarie prudenti quando concede o ristruttura prestiti nei confronti dei suoi dipendenti, dirigenti e azionisti, nonché di enti pubblici, partiti politici e società di media (98).
(133)
Infine, la Grecia si è impegnata ad imporre alla Banca ulteriori restrizioni, quali un divieto di distribuire cedole e dividendi, un divieto di acquisizione e un divieto di pubblicità (99).
(134)
Questi impegni verranno monitorati fino al 31 dicembre 2018 da un fiduciario.
(135)
A parte, nel quadro dell’attuale aumento di capitale della Banca, dal momento che l’HFSF lo sta sostenendo, lo Stato greco si è impegnato ad attuare le misure previste dall’articolo 6a della legge HFSF, modificata il 30 marzo 2014, una disposizione che mira a ripartire l’importo residuo del deficit patrimoniale di un istituto creditizio tra i detentori dei suoi strumenti di capitale e di altre passività subordinate, ove necessario, prima di qualsiasi conferimento di capitale da parte dell’HFSF.
3. MOTIVI PER L’AVVIO DEI PROCEDIMENTI DI INDAGINE FORMALE
3.1. MOTIVI PER L’AVVIO DEL PROCEDIMENTO DI INDAGINE FORMALE RIGUARDANTE LA PRIMA RICAPITALIZZAZIONE PONTE
(136)
Il 27 luglio 2012 la Commissione ha aperto il procedimento di indagine formale per verificare se siano state soddisfatte le condizioni della comunicazione sul settore bancario del 2008 (100) per quanto riguarda l’adeguatezza, la necessità e la proporzionalità della prima ricapitalizzazione ponte effettuata dall’HFSF a beneficio della Banca (misura B1).
(137)
Per quanto concerne l’adeguatezza della misura, poiché l’aiuto è stato concesso dopo la ricapitalizzazione e il sostegno alla liquidità e considerato il periodo prolungato del salvataggio, la Commissione ha espresso dubbi sul fatto che la Banca avesse adottato tutte le misure possibili per evitare di avere bisogno di ulteriori aiuti in futuro (101). Inoltre, non era chiara per la Commissione l’identità di chi avrebbe controllato la Banca una volta che la prima ricapitalizzazione ponte fosse sostituita da una ricapitalizzazione definitiva (102) in quanto la Banca avrebbe potuto passare sotto il controllo dallo Stato o di azionisti privati di minoranza. La Commissione ha affermato di voler assicurare che la qualità della gestione della Banca e, in particolare, le sue operazioni di erogazione dei prestiti, non si deteriorassero.
(138)
Per quanto riguarda la necessità della prima ricapitalizzazione ponte, al considerando 66 della decisione di avvio del procedimento riguardante Eurobank la Commissione ha espresso dubbi sul fatto che la Banca avesse adottato tutte le misure possibili per evitare di avere bisogno di ulteriori aiuti in futuro. Inoltre, essendo la durata della ricapitalizzazione ponte incerta, la Commissione non ha potuto stabilire se la misura fosse sufficiente e conforme ai principi di remunerazione e condivisione degli oneri previsti nella normativa in materia di aiuti di Stato. Oltretutto, poiché i termini della conversione della prima ricapitalizzazione ponte in una ricapitalizzazione definitiva non erano noti quando è stata adottata la decisione di avvio del procedimento riguardante Eurobank, la Commissione non ha potuto valutarli.
(139)
Per quanto riguarda la proporzionalità della misura, la Commissione ha dubitato che le garanzie (i divieti di pubblicità, di distribuire cedole e dividendi, di esercitare opzioni di acquisto e di riacquisto descritti al considerando 71 della decisione di avvio del procedimento riguardante Eurobank) fossero sufficienti in relazione alla prima ricapitalizzazione ponte. Inoltre, al considerando 72 della decisione di avvio del procedimento riguardante Eurobank, la Commissione ha affermato che le distorsioni della concorrenza potrebbero essere causate dall’assenza di norme per impedire che l’HFSF coordini tutte le quattro maggiori banche greche (ossia la Banca, Alpha Bank, la Banca nazionale di Grecia e Piraeus Bank) e dalla mancanza di garanzie adeguate per evitare che tali banche scambino informazioni commerciali riservate. Pertanto la Commissione ha proposto di nominare un fiduciario che sia fisicamente presente nella Banca.
3.2. MOTIVI PER L’AVVIO DEL PROCEDIMENTO DI INDAGINE FORMALE RIGUARDANTE NEA PROTON BANK
(140)
Il 26 luglio 2012 la Commissione ha aperto il procedimento di indagine formale per verificare se l’intervento del valore di 1 122 milioni di EUR nell’ambito del meccanismo di risoluzione dell’HDIGF (misura NP1), nonché il conferimento di capitale per 250 milioni di EUR e quelli per un totale di 300 milioni di EUR effettuati dall’HFSF (misura NP2) a beneficio di Nea Proton Bank fossero conformi ai criteri generali di compatibilità e ai requisiti della comunicazione sul settore bancario del 2008, della comunicazione sulla ricapitalizzazione (103) e della comunicazione sulla ristrutturazione (104) (ripristino della redditività sul lungo termine, condivisione degli oneri, limitazione dell’aiuto al minimo indispensabile e delle distorsioni della concorrenza).
(141)
Per quanto concerne l’adeguatezza delle misure, la Commissione ha affermato che tali misure costituivano una forma adeguata di aiuto al salvataggio.
(142)
Per quanto concerne la necessità delle misure, la Commissione ha osservato che l’intervento del meccanismo di risoluzione dell’HDIGF era necessario sia in termini di importo che di forma, mentre i conferimenti di capitale dell’HFSF erano necessari solo dal punto di vista della forma. Tuttavia, in merito all’importo dei conferimenti di capitale dell’HFSF, al considerando 59 della decisione di avvio del procedimento riguardante Nea Proton la Commissione ha espresso dubbi sulla capacità di Nea Proton Bank di ripristinare autonomamente la propria redditività sul lungo termine e sul fatto che una ristrutturazione su base autonoma costituisse l’opzione meno costosa possibile. Inoltre, ai considerando 60 e 61 della decisione di avvio del procedimento riguardante Nea Proton, la Commissione ha affermato che l’impossibilità da parte di Nea Proton Bank di remunerare la ricapitalizzazione da parte dell’HFSF ha fatto sorgere dubbi sulla sua sostanziale solidità, rendendo pertanto necessaria una profonda ristrutturazione.
(143)
Per quanto concerne la proporzionalità delle misure, la Commissione ha ritenuto che tali misure fossero proporzionate come aiuto al salvataggio.
(144)
In merito al ripristino della redditività sul lungo termine di Nea Proton Bank, al considerando 65 della decisione di avvio del procedimento riguardante Nea Proton la Commissione ha espresso dubbi sulla possibilità per la banca di rendersi redditizia autonomamente.
(145)
La Commissione nutriva inoltre dubbi sull’adeguatezza della ristrutturazione proposta, ritenendo che fosse necessaria una ristrutturazione più profonda a causa dell’assenza di una remunerazione sufficiente.
3.3. MOTIVI PER L’AVVIO DEL PROCEDIMENTO DI INDAGINE FORMALE RIGUARDANTE LA NUOVA TT BANK
(146)
Il 6 maggio 2013 la Commissione ha aperto il procedimento di indagine formale per verificare se la copertura di 4,1 miliardi di EUR del deficit di finanziamento relativo alle attività trasferite da TT Bank alla nuova TT Bank (misura NTT1), il conferimento di capitale di 500 milioni di EUR da parte dell’HFSF a beneficio della nuova TT Bank (misura NTT2), il conferimento di capitale di 224,96 milioni di EUR a TT Bank, sotto forma di azioni privilegiate, ai sensi del regime di sostegno alle banche greche (misura TT) e l’intervento del valore di 0,68 miliardi di EUR nell’ambito del meccanismo di risoluzione dell’HDIGF a favore delle attività di T Bank che erano state trasferite a TT Bank (misura T) fossero conformi ai criteri generali di compatibilità e ai requisiti della comunicazione sul settore bancario del 2008, della comunicazione sulla ricapitalizzazione e della comunicazione sulla ristrutturazione (ripristino della redditività sul lungo termine, condivisione degli oneri, riduzione dell’aiuto al minimo indispensabile e delle distorsioni della concorrenza).
(147)
La Commissione ha ritenuto che entrambe le misure NTT2 e NTT1 fossero idonee e necessarie, in termini di forma, come aiuto al salvataggio. Per quanto concerne la necessità della misura NTT2 in termini di importo, la Commissione, dubitando della possibilità per la nuova TT Bank di ripristinare autonomamente la propria redditività sul lungo termine, ha ritenuto che la ristrutturazione autonoma potesse non risultare la sola né la meno costosa opzione disponibile (105). Per quanto concerne la remunerazione di entrambe le misure, secondo la Commissione la copertura del deficit di finanziamento ha rappresentato un costo definitivo che non è stato compensato da proventi successivi e ha reso necessaria una profonda ristrutturazione (106).
(148)
Per quanto concerne la proporzionalità di entrambe le misure, la Commissione ha ritenuto che le misure NTT2 e NNT1 fossero proporzionate come aiuto al salvataggio nel breve termine, ma al considerando 79 della decisione di avvio del procedimento riguardante la nuova TT ha richiesto che venissero introdotte rapidamente misure per limitare le ricadute negative.
(149)
Per quanto concerne la compatibilità della misura T, il 16 maggio 2012 la Commissione l’aveva già approvata temporaneamente come aiuto al salvataggio nella sua decisione relativa alla risoluzione di T Bank («decisione T Bank») (107), ma non ha potuto concedere un’approvazione definitiva all’aiuto alle attività di T Bank che erano state trasferite a TT Bank. Nella decisione di avvio del procedimento riguardante la nuova TT (108), la Commissione ha prorogato l’autorizzazione della misura come aiuto al salvataggio fino all’adozione di una decisione definitiva su una versione aggiornata del piano di ristrutturazione per TT Bank.
(150)
Per quanto concerne la compatibilità di queste misure con la comunicazione sulla ristrutturazione, la Commissione ha espresso dubbi sulla capacità della nuova TT Bank di ripristinare autonomamente la propria redditività sul lungo termine. Questo scetticismo era dovuto al numero limitato delle misure proposte che la nuova TT Bank avrebbe dovuto adottare per generare profitti in futuro, alle incertezze legate al piano di prepensionamento volontario per quanto riguarda le tempistiche e il tasso di accettazione da parte dei dipendenti, alla mancanza di ulteriori misure per ridurre i costi del personale, all’assenza di misure per razionalizzare la rete delle filiali dopo l’acquisizione di T Bank e, contestualmente, al mancato sfruttamento delle potenziali sinergie (109).
(151)
Nei considerando 90 e 91 della nuova decisione di avvio del procedimento riguardante la nuova TT, la Commissione si è dichiarata perplessa sulla possibilità di attuare l’ambiziosa riduzione dei margini di interesse sui depositi esistenti e l’aumento dei margini relativi alla produzione di nuovi prestiti senza che la nuova TT Bank perda una quantità considerevole di clienti e conceda prestiti a rischio. Inoltre, la Commissione dubitava che la nuova TT Bank riuscisse a raddoppiare il proprio portafoglio prestiti societario e, considerando la mancanza di competenza, a conseguire come da programma una forte crescita dei proventi netti da interessi.
(152)
Pertanto, al considerando 95 della decisione di avvio del procedimento riguardante la nuova TT la Commissione ha ritenuto che il reintegro di TT Bank in una società finanziaria più grande e redditizia avrebbe potuto aumentare le prospettive di redditività della nuova TT Bank, in quanto avrebbe permesso di razionalizzare i costi, rideterminare i prezzi dei depositi e dei nuovi prestiti e disporre di una gamma più vasta di prodotti.
(153)
Poiché la nuova TT Bank ha rilevato le attività economiche precedentemente svolte nell’ambito di TT Bank, comprese quelle di T Bank, la Commissione ha avviato un procedimento di indagine formale per stabilire se le misure T e TT abbiano rappresentato una soluzione nel lungo termine per la redditività della nuova TT Bank e ha invitato le parti interessate a presentare osservazioni.
(154)
Per quanto concerne la condivisione degli oneri, la Commissione ha ritenuto che la ristrutturazione su base autonoma abbia gonfiato i relativi costi, dubitando pertanto che l’aiuto di Stato fosse limitato al minimo necessario. Inoltre, la Commissione ha fatto presente che, nonostante il conseguimento di una sufficiente condivisione degli oneri tra gli azionisti e i detentori del debito subordinato, cosa che probabilmente costituiva il massimo traguardo raggiungibile, l’assenza di remunerazione ha reso necessaria una profonda ristrutturazione, sia in termini di misure per la redditività che di misure per limitare le distorsioni della concorrenza. La Commissione ha osservato altresì che il fatto che una gran parte delle perdite registrate sia derivata dalla remissione del debito a favore dello Stato ha giustificato una minore remunerazione (110).
(155)
Per quanto concerne le distorsioni della concorrenza, la Commissione ha rilevato che l’entità ingente dell’aiuto ricevuto da TT Bank e delle attività di T Bank trasferite e l’assenza di remunerazione hanno causato una profonda ristrutturazione e la riduzione della presenza sul mercato della nuova TT Bank. Inoltre, se è vero che le perdite sono dovute principalmente al fatto di detenere dei GGB, la Commissione ha osservato che, in proporzione alle sue dimensioni, la TT Bank ne possedeva di più di altre banche greche e ha ritenuto che ciò fosse sintomo di un’assunzione di rischi non adeguata (111). Infine ha affermato che, benché la nuova TT Bank sia rimasta sul mercato quasi quanto TT Bank vi era rimasta prima, le distorsioni della concorrenza sarebbero limitate per via delle dimensioni relativamente ridotte della nuova TT Bank e per l’assenza di attività estere. Tuttavia, la Commissione ha dubitato che fossero state adottate misure sufficienti per limitare le distorsioni indebite della concorrenza, ritenendo che un divieto di esercitare un’influenza predominante sui prezzi e altri vincoli comportamentali possano rendersi necessari (112).
4. OSSERVAZIONI DELLE PARTI INTERESSATE SUL PROCEDIMENTO DI INDAGINE FORMALE RIGUARDANTE LA PRIMA RICAPITALIZZAZIONE PONTE
OSSERVAZIONI DI UNA BANCA GRECA
(156)
Il 3 gennaio 2013 la Commissione ha ricevuto osservazioni presentate da una banca greca sulla decisione di avvio del procedimento riguardante Eurobank. La banca ha fatto presente che la ricapitalizzazione delle banche greche da parte dell’HFSF ha costituito, in linea di principio, un gradito passo avanti verso un sistema bancario più sano e redditizio e non ha formulato obiezioni in merito alla ricapitalizzazione di Eurobank.
(157)
Tuttavia, pur esprimendo il proprio pieno sostegno al principio della ricapitalizzazione delle banche greche da parte dell’HFSF, la banca suddetta ha fatto presente che, al fine di minimizzare le distorsioni della concorrenza e di evitare discriminazioni, si aspettava che la ricapitalizzazione da parte dell’HFSF venisse ampliata a tutte le banche operanti in Grecia a condizioni analoghe.
5. OSSERVAZIONI DELLA GRECIA SUI PROCEDIMENTI DI INDAGINE FORMALE
5.1. OSSERVAZIONI DELLA GRECIA SUL PROCEDIMENTO DI INDAGINE FORMALE RIGUARDANTE LA PRIMA RICAPITALIZZAZIONE PONTE
(158)
Il 5 settembre 2012 la Grecia ha presentato osservazioni, sulla decisione di avvio del procedimento riguardante Eurobank, redatte dalla Banca centrale greca e dall’HFSF.
5.1.1. Osservazioni a cura della Banca centrale greca
(159)
Per quanto riguarda l’adeguatezza della prima ricapitalizzazione ponte, la Banca centrale greca ha osservato che l’importo di 18 miliardi di EUR con cui, nel maggio 2012, l’HFSF ha provveduto alla ricapitalizzazione delle quattro maggiori banche greche, era inferiore all’importo finale necessario affinché queste banche raggiungessero gradualmente e mantenessero un tasso di capitale di classe 1 del 10 % entro giugno 2012 e del 7 % in uno scenario di stress negativo della durata di tre anni. Inoltre ha osservato che la prima ricapitalizzazione ponte era temporanea, poiché il processo di ricapitalizzazione si sarebbe concluso con aumenti di capitale azionario da parte delle suddette quattro banche.
(160)
La Banca centrale greca ha fatto anche presente che la ricapitalizzazione delle maggiori banche greche fa parte di una ristrutturazione a più lungo termine del settore bancario greco e che, se una banca resta nelle mani di privati, probabilmente la gestione rimarrà la stessa, mentre se una banca diventa di proprietà dello Stato, ossia di proprietà dell’HFSF, quest’ultimo può nominare una nuova direzione che, in ogni caso, sarà sottoposta alla valutazione della Banca centrale greca. La Banca centrale greca ha affermato di verificare su base continuativa il quadro relativo al governo societario, l’adeguatezza della direzione e il profilo di rischio di ogni banca per garantire che non vengano assunti rischi eccessivi, aggiungendo inoltre che l’HFSF aveva già nominato dei rappresentanti nel Consiglio direttivo delle banche ricapitalizzate.
(161)
Per quanto riguarda la necessità della prima ricapitalizzazione ponte, la Banca centrale greca ha osservato che la ricapitalizzazione della Banca è stata limitata a quanto necessario per assicurare la conformità ai requisiti patrimoniali minimi (8 %) di allora, e che il periodo prolungato precedente alle ricapitalizzazioni era dovuto al brusco deterioramento dell’ambiente operativo in Grecia e all’impatto del programma PSI, nonché alla complessità dell’intero progetto e alla necessità di ottimizzare la partecipazione degli investitori privati agli aumenti di capitale azionario.
(162)
Per quanto riguarda la proporzionalità della prima ricapitalizzazione ponte, la Banca centrale greca ha fatto presente che la piena attuazione del piano di ristrutturazione da presentare alla Commissione è garantita dal fatto che la sospensione del diritto di voto dell’HFSF sarà revocata nel caso in cui, inter alia, il piano di ristrutturazione venga sostanzialmente violato. La Banca centrale greca ha inoltre osservato che le difficoltà della Banca non erano dovute né a una sottovalutazione dei rischi da parte della direzione della Banca né a condotte commerciali aggressive.
5.1.2. Osservazioni a cura dell’HFSF
(163)
Per quanto riguarda l’adeguatezza della prima ricapitalizzazione ponte, in merito al problema della potenziale interferenza dello Stato nel caso in cui quest’ultimo conceda tramite l’HFSF aiuti di Stato per importi elevati e l’HFSF disponga del diritto di voto a pieno titolo, le banche finanziate da tale fondo non sono considerate enti pubblici, non sono e non passeranno sotto il controllo dello Stato neppure dopo essere state ricapitalizzate definitivamente dall’HFSF. L’HFSF ha specificato di essere un ente giuridico di diritto privato totalmente indipendente, con autonomia decisionale, e di non essere soggetto al controllo del governo, ai sensi dell’articolo 16C, paragrafo 2, della legge HFSF, in base a cui gli istituti di credito ai quali l’HFSF abbia fornito sostegno patrimoniale non fanno parte del settore pubblico in generale. Ha anche fatto riferimento alla struttura di governance dell’HFSF.
(164)
Per quanto riguarda l’intervento dell’HFSF nella gestione della Banca, l’HFSF ha osservato che ne avrebbe rispettato l’autonomia senza interferire con la sua gestione ordinaria, in quanto il suo ruolo si limita a quanto disposto dalla legge HFSF, e che non ci sarebbe stata alcuna interferenza né coordinamento da parte dello Stato e che le decisioni della Banca relative all’erogazione dei prestiti (inter alia in materia di garanzie collaterali, determinazione dei prezzi e solvibilità dei mutuatari) sarebbero state adottate in base a criteri commerciali.
(165)
L’HFSF ha aggiunto che la legge HFSF e l’accordo di pre-sottoscrizione hanno stabilito garanzie adeguate al fine di impedire agli attuali azionisti privati di assumersi rischi eccessivi e ha richiamato l’attenzione su elementi quali i) la nomina di rappresentanti dell’HFSF in qualità di membri indipendenti e non esecutivi del Consiglio direttivo della Banca e la loro presenza nelle commissioni; ii) la due diligence dimostrata dall’HFSF nella Banca; e iii) il fatto che, dopo la ricapitalizzazione definitiva, i suoi diritti di voto sarebbero stati limitati al necessario affinché la Banca si conformasse ai termini del piano di ristrutturazione.
(166)
Per quanto riguarda la necessità della prima ricapitalizzazione ponte e, in particolare, il livello della remunerazione dell’aiuto, l’HFSF ha affermato che tale livello era stato concordato con i rappresentanti della Commissione, della BCE e dell’FMI, tenendo conto che la prima ricapitalizzazione ponte sarebbe stata convertita in una ricapitalizzazione definitiva prima del 30 settembre 2012, termine che è stato fissato nel marzo 2012 nell’MPEF da parte della Commissione, della BCE, dell’FMI e dello Stato greco.
(167)
Per quanto riguarda la proporzionalità della prima ricapitalizzazione ponte, l’HFSF ha osservato di aver adottato misure, come quelle descritte nel considerando (165) della presente decisione, che costituiscono garanzie sufficienti in considerazione degli importi elevati ricevuti a titolo di aiuto e del periodo prolungato del salvataggio. Inoltre, l’HFSF ha dichiarato che sono in atto misure adeguate per garantire che le banche cui l’HFSF partecipa non scambino tra loro informazioni commerciali riservate. Queste misure comprendono la nomina di diversi rappresentanti dell’HFSF per queste banche, gli incarichi - affidati a tali rappresentanti - che prevedono specificamente la salvaguardia contro il flusso di informazioni da un rappresentante all’altro e chiare istruzioni interne che vietano ai funzionari di trasmettere informazioni commerciali riservate sulle banche. Inoltre, l’HFSF ha affermato di non esercitare i propri diritti in relazione alle banche in modo tale da rischiare di impedire, limitare, distorcere, ridurre in misura significativa o inibire la concorrenza effettiva. Infine, l’HFSF ha evidenziato che i membri del suo Consiglio direttivo e i suoi dipendenti sono soggetti a norme di riservatezza e ad obblighi fiduciari rigorosi, nonché a disposizioni riguardanti il segreto professionale relativamente ai suoi affari.
5.2. OSSERVAZIONI DELLA GRECIA SUL PROCEDIMENTO DI INDAGINE FORMALE RIGUARDANTE NEA PROTON BANK
(168)
Il 5 settembre 2012 la Grecia ha presentato osservazioni, sulla decisione di avvio del procedimento riguardante Nea Proton, redatte dalla Banca centrale greca e dall’HFSF.
5.2.1. Osservazioni a cura della Banca centrale greca
(169)
La Banca centrale greca ha osservato che Nea Proton Bank, in qualità di istituto di credito temporaneo di proprietà dell’HFSF, non ha potuto presentare un piano aziendale autonomo a più lungo termine. Inoltre, la Banca centrale greca ha affermato che sta seguendo attentamente l’attuazione del piano aziendale approntato dall’HFSF per Nea Proton Bank e presentato alla Commissione al fine di garantire che Nea Proton Bank possa essere venduta entro il periodo previsto dalla normativa.
(170)
Per quanto riguarda il tasso di crescita della redditività, la Banca centrale greca ha evidenziato che la maggior parte di tale crescita era stata prevista per il 2013 (periodo per il quale si preventivava l’aumento a 55,3 milioni di EUR dei proventi netti da interessi contro i 22,7 milioni di EUR previsti per il 2012), che sarebbe derivata principalmente dalla riduzione delle spese totali relative agli interessi e sarebbe stata il frutto di due fattori: il rinnovamento dei depositi a termine che producevano rendimenti elevati a termini più vantaggiosi e la riduzione del 30 % delle consistenze complessive dei depositi durante la prima metà del 2012. Inoltre, la Banca centrale greca ha sottolineato che, dal 2013 in poi, l’evoluzione dei dati relativi ai proventi netti da interessi non avrebbe incontrato ostacoli e non avrebbe dato adito a dubbi sulla capacità di Nea Proton Bank di conseguire l’obiettivo.
5.2.2. Osservazioni a cura dell’HFSF
(171)
Per quanto riguarda la necessità delle misure a beneficio di Nea Proton Bank, l’HFSF ha osservato che la Banca centrale greca è l’autorità competente a decidere in merito a qualsiasi misura di risoluzione e che l’HFSF ha conferito il capitale minimo necessario a fini normativi.
(172)
Per quanto riguarda il ripristino della redditività sul lungo termine di Nea Proton Bank, l’HFSF ha fatto riferimento al quadro di risoluzione in base a cui avrebbe dovuto vendere Nea Proton Bank entro due anni e ha concordato con la Commissione che Nea Proton Bank avrebbe potuto far parte di un ente più grande e redditizio. Benché il piano di ristrutturazione per Nea Proton Bank fosse basato su un modello «autonomo», l’HFSF ha spiegato che il suo obiettivo era quello di agevolare la vendita di quella banca rendendola maggiormente allettante per gli investitori e migliorandone i risultati finanziari. L’HFSF ha affermato che i conferimenti di capitale non solo hanno permesso a Nea Proton Bank di rispettare il rapporto minimo di adeguatezza patrimoniale, ma hanno anche migliorato la sua posizione finanziaria e la sua attrattiva ai fini di un’eventuale fusione futura con altre piccole banche. L’HFSF ha inoltre osservato che il conferimento di nuovo capitale si era reso necessario per coprire le perdite di valore relative al programma PSI e l’aumento degli oneri sui prestiti.
(173)
L’HFSF ha fatto presente che Nea Proton Bank aveva migliorato i propri costi di finanziamento e l’affidabilità dei depositi. Nea Proton Bank ha ridotto la dipendenza dall’Eurosistema durante il 2012 e rafforzato la propria posizione di liquidità. Il conferimento di nuovo capitale ha contribuito a ridurre i tassi di interesse sui depositi e a migliorare i margini sui tassi di interesse. Nea Proton Bank aveva già rideterminato i prezzi di parte del suo portafoglio prestiti fissandoli in base al rischio, con tassi di interesse ben al di sopra del costo di finanziamento. Inoltre, l’andamento del tasso di crescita dei proventi netti da interessi avrebbe rispettato le previsioni, con una prudente espansione nel segmento di mercato delle imprese, oltre a migliorare la qualità del portafoglio.
(174)
L’HFSF ha osservato che, nel 2012, Nea Proton Bank aveva diminuito sensibilmente i suoi costi operativi, che le sue due uniche succursali avrebbero cessato l’operatività, che la sua partecipazione alle mediazioni assicurative si era fortemente ridotta e avrebbe posto termine alle sue attività di negoziazione per conto proprio.
(175)
Infine, l’HFSF ha fatto presente che le distorsioni della concorrenza sarebbero state limitate, considerando la modesta partecipazione azionaria di Nea Proton Bank rispetto al volume totale delle attività bancarie in Grecia e il fatto che non stesse considerando la possibilità di effettuare una raccolta aggressiva di depositi.
5.3. OSSERVAZIONI DELLA GRECIA SUL PROCEDIMENTO DI INDAGINE FORMALE RIGUARDANTE LA NUOVA TT BANK
(176)
Il 19 luglio 2013 il ministero delle Finanze greco ha presentato le proprie osservazioni sulla decisione di avvio del procedimento riguardante la nuova TT.
(177)
Per quanto riguarda la necessità della misura NTT1, il ministero delle Finanze ha aggiunto che il valore esatto delle attività e delle passività trasferite alla nuova TT Bank è stato definito in base alla relazione dei revisori esterni in conformità all’articolo 63E, paragrafo 6, della legge greca 3601/2007.
(178)
Per quanto riguarda la necessità della misura NTT2, il ministero delle Finanze ha rilevato che il secondo programma di aggiustamento economico per la Grecia (seconda revisione - maggio 2013) contemplava la vendita della nuova TT Bank a un terzo entro il 15 luglio 2013.
(179)
Per quanto riguarda la remunerazione delle misure NTT1 e NTT2, il ministero delle Finanze ha osservato che l’HFSF, che ha coperto il deficit di finanziamento fino al 31 dicembre 2013 al posto dell’HDIGF, ha un diritto di prelazione rispetto ad altri creditori chirografari in caso di liquidazione delle attività che sono rimaste di proprietà di TT Bank e che solo i diritti degli impiegati di ricevere il 50 % della loro retribuzione sono prioritari rispetto alla prelazione dell’HFSF. Pertanto il ministero ha affermato che del prodotto della liquidazione di tali attività si avvantaggerà principalmente l’HFSF, riducendo in tal modo i costi sostenuti dallo Stato.
(180)
Per quanto riguarda il ripristino della redditività sul lungo termine della nuova TT Bank, il ministero delle Finanze ha osservato che quest’ultima, in qualità di istituto di credito temporaneo, ha dovuto essere venduta entro due anni dalla sua fondazione, in conformità all’articolo 63E della legge greca 3601/2007. La vendita della nuova TT Bank sarebbe stata completata entro il 15 luglio 2013, in linea con l’MPEF del maggio 2013, garantendo così la redditività sul lungo termine delle sue attività.
6. VALUTAZIONE DELL’AIUTO RELATIVO ALLE ATTIVITÀ ACQUISITE
6.1. VALUTAZIONE DELL’AIUTO RELATIVO A NEA PROTON BANK
6.1.1. Esistenza e importo dell’aiuto
(181)
La Commissione deve stabilire l’esistenza dell’aiuto di Stato ai sensi dell’articolo 107, paragrafo 1, del trattato. In base a tale disposizione, sono aiuti di Stato gli aiuti concessi dagli Stati, ovvero mediante risorse statali, sotto qualsiasi forma che, favorendo talune imprese o talune produzioni, falsino o minaccino di falsare la concorrenza.
6.1.1.1. Esistenza dell’aiuto nelle misure concesse nell’ambito del regime di sostegno alle banche greche (misure Pr1, Pr2 e Pr3)
(182)
Il conferimento di capitale del valore di 80 milioni di EUR da parte dello Stato greco a beneficio di Proton Bank nel maggio 2009 (misura Pr1), i titoli di Stato greci, per un totale di 78 milioni di EUR, ricevuti da Proton Bank nell’aprile 2009 (misura Pr2) e la garanzia statale accordata a Proton Bank per obbligazioni emesse del valore nominale di 149,4 milioni di EUR nel luglio 2010 (misura Pr3) sono stati concessi ai sensi del regime di sostegno alle banche greche (113). Nella decisione che ha approvato tale regime, la Commissione ha concluso che le misure accordate in base ad esso avrebbero costituito aiuto di Stato.
(183)
Come affermato al considerando 38 della decisione di avvio del procedimento riguardante Nea Proton, Nea Proton Bank custodisce le attività economiche di Proton Bank. Le misure Pr1, Pr2 e Pr3 hanno avvantaggiato Nea Proton Bank, in quanto hanno contribuito alla stabilizzazione e alla prosecuzione delle attività economiche che sono state trasferite a tale banca e che altrimenti non esisterebbero più. Pertanto la Commissione ritiene che Nea Proton Bank abbia tratto vantaggio dalle attività economiche ad essa trasferite.
6.1.1.2. Esistenza dell’aiuto nella copertura del deficit di finanziamento di Nea Proton Bank (misura NP1)
(184)
Nei considerando da 31 a 37 della decisione di avvio del procedimento riguardante Nea Proton, la Commissione ha già stabilito che la misura NP1, ossia l’intervento nell’ambito del meccanismo di risoluzione dell’HDIGF e da parte dell’HFSF per coprire il deficit di finanziamento, costituisce aiuto di Stato ai sensi dell’articolo 107, paragrafo 1, del trattato. Al considerando 38 della stessa decisione, la Commissione ha ritenuto Nea Proton Bank il beneficiario della misura dal momento che essa custodisce le attività economiche di Proton Bank, che continuano a esistere grazie all’aiuto ricevuto.
6.1.1.3. Esistenza dell’aiuto nel conferimento di capitale azionario iniziale da parte dell’HFSF e del conferimento di nuovo capitale azionario da parte dell’HFSF nel 2012 (misura NP2)
(185)
Ai considerando (41) - (43) della decisione di avvio del procedimento riguardante Nea Proton, la Commissione ha già stabilito che il conferimento di capitale da parte dell’HFSF, del valore di 250 milioni di EUR, e i conferimenti di capitale previsti all’epoca di tale decisione, per un totale di 300 milioni di EUR, costituivano aiuti di Stato ai sensi dell’articolo 107, paragrafo 1, del trattato. Come affermato al considerando (93) della presente decisione, rispetto al possibile conferimento di 300 milioni di EUR di nuovo capitale, alla fine l’HFSF ha contribuito nel 2012 con 265 milioni di EUR, portando l’ammontare complessivo dell’aiuto alla ricapitalizzazione nel 2011 e nel 2012 a 515 milioni di EUR (misura NP2).
6.1.1.4. Esistenza dell’aiuto nel conferimento di capitale da parte dell’HFSF a beneficio di Nea Proton Bank prima della sua vendita alla Banca (NP3)
(186)
La Commissione ritiene che il conferimento di capitale da parte dell’HFSF a beneficio di Nea Proton Bank prima della sua vendita alla Banca, per un importo di 395 milioni di EUR, costituisca aiuto di Stato ai sensi dell’articolo 107, paragrafo 1, del trattato.
(187)
Il conferimento di capitale è stato effettuato dall’HFSF, ente istituito e finanziato dallo Stato greco per sostenere le banche, e pertanto è stato realizzato utilizzando risorse statali. Inoltre la misura ha carattere selettivo, in quanto il conferimento di capitale avvantaggia esclusivamente Nea Proton Bank.
(188)
L’intervento offre peraltro a Nea Proton Bank un chiaro vantaggio poiché permette alle sue attività bancarie di continuare a esistere. Senza il conferimento di capitale, Nea Proton Bank, i cui fondi propri sono pesantemente negativi, sarebbe fallita. In tali circostanze non sarebbe stato possibile vendere Nea Proton Bank e integrarla in un ente più grande. Inoltre, la ricapitalizzazione di 395 milioni di EUR non è conforme al principio dell’investitore privato, anzi ha permesso che la vendita di Nea Proton Bank avvenisse al prezzo di un euro. Un investitore privato avrebbe deciso di non procedere alla ricapitalizzazione e di lasciare fallire Nea Proton Bank, risparmiando quindi 395 milioni di EUR.
(189)
Nea Proton Bank è in concorrenza con altre banche, comprese succursali di banche estere che sono attive in Grecia o potenzialmente interessate ad entrare nel mercato greco. Il conferimento di capitale produce dunque un effetto sugli scambi commerciali tra gli Stati membri e può falsare la concorrenza.
(190)
Pertanto la Commissione conclude che il conferimento di capitale di 395 milioni di EUR a beneficio di Nea Proton Bank costituisce aiuto di Stato ai sensi dell’articolo 107, paragrafo 1, del trattato.
Il beneficiario della misura NP3
(191)
Come è stato già spiegato al considerando (188), la Commissione ritiene che Nea Proton Bank sia il beneficiario del conferimento di capitale di 395 milioni di EUR in suo favore, in quanto l’aiuto ha permesso la prosecuzione delle sue attività economiche nell’ambito della Banca.
(192)
Per stabilire se la vendita di Nea Proton Bank costituisca un aiuto di Stato alla Banca, in linea con il punto 49 della comunicazione sul settore bancario del 2008, la Commissione deve valutare se siano soddisfatti determinati requisiti, verificando in particolare se: i) il processo di vendita sia stato aperto e non discriminatorio; ii) la vendita sia avvenuta a condizioni di mercato; e iii) l’istituzione finanziaria o il governo abbiano massimizzato il prezzo di vendita delle attività e passività interessate.
(193)
La Banca ha acquisito le azioni di Nea Proton Bank perché ha presentato l’unica offerta valida nel quadro di una procedura di gara non discriminatoria e aperta alle altre banche e istituzioni finanziarie. Un consulente finanziario dell’HFSF ha contattato un numero cospicuo di banche, istituzioni finanziarie e finanziatori, ma solo quattro hanno espresso interesse ad acquistare Nea Proton Bank e solo due, ossia la Banca e un fondo hedge (114), hanno presentato offerte finali. L’offerta della Banca è stata l’unica conforme alla lettera d’invito dell’HFSF.
(194)
Avendo il consulente finanziario contattato un numero cospicuo di banche e stabilito in anticipo i requisiti e l’arco temporale che le offerte avrebbero dovuto rispettare per essere considerate valide, la Commissione ritiene che la procedura di gara fosse aperta e non discriminatoria e conclude che, in virtù di questo, si possa escludere la presenza di un aiuto a beneficio dell’acquirente.
(195)
La Banca ha versato il corrispettivo di un euro e l’HFSF si è assunta l’impegno di ricapitalizzare Nea Proton Bank prima che venisse venduta. Il prezzo negativo (considerando la ricapitalizzazione di Nea Proton Bank avvenuta appena prima della sua vendita) non esclude che il prezzo di vendita rispecchi il valore di mercato dell’azienda (115), dal momento che il capitale azionario netto di Nea Proton Bank era chiaramente negativo e, secondo le previsioni, avrebbe continuato a registrare delle perdite. La Commissione non ha motivo di credere che l’offerta presentata e il prezzo versato non rispecchiassero il prezzo di mercato dell’azienda. Di conseguenza, in conformità al punto 49 della comunicazione sul settore bancario del 2008, al punto 20 della comunicazione sulla ristrutturazione e alla sua prassi decisionale (116), la Commissione conclude che il prezzo di vendita corrispondeva al prezzo di mercato e che si possa escludere l’esistenza di un aiuto alla Banca.
6.1.1.5. Conclusione sull’esistenza e sull’importo dell’aiuto ricevuto
(196)
In base ai considerando (182) - (190), la Commissione ritiene che le misure Pr1, Pr2 e Pr3, NP1, NP2 e NP3 soddisfino tutte le condizioni di cui all’articolo 107, paragrafo 1, del trattato e costituiscano aiuto di Stato. Per quanto concerne le misure Pr1, Pr2 e Pr3, la Commissione conclude che, avendo esse contribuito alla prosecuzione delle attività di Proton Bank che in seguito sono state trasferite a Nea Proton Bank, si può ritenere che tali misure abbiano avvantaggiato anche Nea Proton Bank, che ha rilevato le suddette attività. Come già affermato nel considerando (184), il beneficiario della misura NP1 è Nea Proton Bank, che ha rilevato le attività di Proton Bank ad essa trasferite. Inoltre, Nea Proton Bank è anche il beneficiario delle misure NP2 e NP3.
(197)
Pertanto la Commissione conclude che le attività di Nea Proton Bank hanno ricevuto un aiuto di Stato sotto forma di sostegno al capitale per un valore di 2 111,6 milioni di EUR (misure Pr1, NP1, NP2 e NP3), oltre a garanzie statali per 149,4 milioni di EUR (misura Pr3) e titoli di Stato greci per 78 milioni di EUR (misura Pr2), come sintetizzato nella tabella 9.
Tabella 9
Quadro generale dell’aiuto totale ricevuto da Proton e Nea Proton Bank
Beneficiario dell’aiuto
Misura
Tipologia di aiuto
Importo dell’aiuto (in milioni di EUR)
Attività di Proton Bank
Pr1
Ricapitalizzazione
80
Attività di Nea Proton Bank
NP1
Copertura del deficit di finanziamento trasferito da PB a NPB
1 121,6
NP2
Ricapitalizzazione
515
NP3
Ricapitalizzazione
395
Aiuto totale in conto capitale concesso
2 111,6
Beneficiario dell’aiuto
Misura
Tipologia di aiuto
Attività di Proton Bank
Pr2
Prestiti obbligazionari
78
Pr3
Garanzie
149,4
Aiuto totale alla liquidità concesso
227,4
6.1.2. Base giuridica della valutazione di compatibilità
(198)
A norma dell’articolo 107, paragrafo 3, lettera b), del trattato, la Commissione può dichiarare compatibile con il mercato interno un aiuto quando questo sia finalizzato a «porre rimedio a un grave turbamento dell’economia di uno Stato membro».
(199)
La Commissione è consapevole che la crisi finanziaria mondiale può turbare gravemente l’economia di uno Stato membro e che le misure a sostegno delle banche possono porre rimedio a tale turbamento. Ciò è stato confermato nella comunicazione sul settore bancario del 2008, nella comunicazione sulla ricapitalizzazione e nella comunicazione sulla ristrutturazione. La Commissione ritiene che le condizioni per l’autorizzazione di aiuti di Stato ai sensi dell’articolo 107, paragrafo 3, lettera b), del trattato, continuino ad essere soddisfatte, trovandosi i mercati finanziari nuovamente sotto pressione. La Commissione ha ribadito questa opinione adottando la comunicazione di proroga del 2011 (117) e la comunicazione sul settore bancario del 2013 (118).
(200)
Per quanto concerne l’economia greca, nelle proprie decisioni che approvano e prorogano il regime di sostegno alle banche greche e nei propri interventi a favore delle misure di aiuto concesse dallo Stato greco a singole banche (119), la Commissione ha riconosciuto l’esistenza di un grave rischio di turbamento dell’economia del paese e che il sostegno statale alle banche è appropriato per porre rimedio a tale situazione. La base giuridica per la valutazione delle misure di aiuto dovrebbe pertanto essere l’articolo 107, paragrafo 3, lettera b), del trattato.
(201)
Affinché sia compatibile ai sensi dell’articolo 107, paragrafo 3, lettera b), del trattato, un aiuto deve soddisfare i criteri generali di compatibilità:
a) adeguatezza: la misura di aiuto deve essere ben mirata per poter raggiungere in maniera efficace l’obiettivo di porre rimedio a un grave turbamento dell’economia; ciò non accadrebbe se la misura non fosse atta a porre rimedio al turbamento;
b) necessità: la misura d’aiuto deve essere necessaria, sia nell’importo sia nella forma, al conseguimento dell’obiettivo previsto; pertanto l’importo della misura deve essere quello minimo necessario al conseguimento dell’obiettivo e la misura deve assumere la forma più appropriata per porre rimedio al turbamento;
c) proporzionalità: gli effetti positivi della misura devono essere correttamente bilanciati rispetto alle distorsioni della concorrenza, onde limitare queste ultime al minimo necessario per raggiungere gli obiettivi delle misure stesse.
(202)
Durante la crisi finanziaria la Commissione ha elaborato criteri di compatibilità per diversi tipi di misure di aiuto. Nella comunicazione sul settore bancario del 2008 sono stati esposti per la prima volta dei principi per valutare tali misure.
(203)
La comunicazione sulla ricapitalizzazione (120) presenta ulteriori indicazioni sul livello di remunerazione richiesto per i conferimenti di capitale pubblico.
(204)
Infine, la Commissione ha spiegato nella comunicazione sulla ristrutturazione (121) come avrebbe valutato i piani di ristrutturazione. Nella propria valutazione del piano di ristrutturazione della Banca, in base alla comunicazione sulla ristrutturazione, la Commissione terrà conto di tutte le misure elencate nella tabella 7.
6.1.3. Valutazione di compatibilità delle misure di aiuto in base alla comunicazione sul settore bancario del 2008 e alla comunicazione sulla ricapitalizzazione
6.1.3.1. Compatibilità delle misure Pr1, Pr2 e Pr3 con la comunicazione sul settore bancario del 2008
(205)
Le misure Pr1, Pr2 e Pr3 sono state concesse ai sensi del regime di sostegno alle banche greche. Le misure previste da tale regime sono state già ritenute compatibili con il mercato interno nella decisione della Commissione del 19 novembre 2008.
6.1.3.2. Compatibilità delle misure NP1 e NP2 con la comunicazione sul settore bancario del 2008 e la comunicazione sulla ricapitalizzazione
(206)
La Commissione ha approvato le misure NP1 e NP2 come aiuti al salvataggio nella decisione di avvio del procedimento riguardante Nea Proton. Tuttavia, come affermato al considerando (142), la Commissione si è dichiarata perplessa in merito alla necessità dell’importo della misura NP2, ossia sulla possibilità per Nea Proton Bank di ripristinare autonomamente la propria redditività sul lungo termine, e ha pertanto dubitato che la ristrutturazione autonoma fosse l’opzione meno costosa possibile. Per fugare tali perplessità Nea Proton Bank è stata venduta alla Banca il 15 luglio 2013. Poiché Nea Proton Bank è stata venduta alla Banca mediante una procedura aperta, trasparente e non discriminatoria, il corrispettivo versato dalla Banca è considerato il prezzo di mercato. Conseguentemente, l’importo dei titoli azionari conferiti dallo Stato prima della vendita era necessario affinché quest’ultima avvenisse con successo. L’integrazione di Nea Proton Bank nelle attività della Banca risolverà i problemi di Nea Proton Bank in materia di redditività sul lungo termine, alla luce del piano di ristrutturazione trasmesso dalla Banca alla Commissione.
6.1.3.3. Compatibilità della misura NP3 con la comunicazione sul settore bancario del 2008 e la comunicazione sulla ricapitalizzazione
6.1.3.3.1. Adeguatezza
(207)
Per quanto concerne l’adeguatezza della misura NP3, il conferimento di capitale da parte dell’HFSF, del valore di 395 milioni di EUR, a beneficio di Nea Proton Bank prima della sua vendita alla Banca, la Commissione ritiene che la misura sia adeguata perché ha contribuito alla prosecuzione delle attività di Nea Proton Bank, che non sarebbe stata possibile senza l’aiuto dell’HFSF, in quanto Nea Proton Bank aveva un capitale netto negativo quando è stata venduta alla Banca e continuava a registrare perdite. Nessuna banca avrebbe acquistato Nea Proton Bank se quest’ultima non fosse stata prima ricapitalizzata. Pertanto la misura garantisce il mantenimento della stabilità finanziaria in Grecia. In base a ciò, la Commissione ritiene che la misura sia adeguata come aiuto al salvataggio.
6.1.3.3.2. Necessità
(208)
In base alla comunicazione sul settore bancario del 2008, la misura di aiuto deve essere necessaria, nell’importo e nella forma, al conseguimento dell’obiettivo previsto. Ciò implica che l’importo del conferimento di capitale debba essere quello minimo necessario al conseguimento dell’obiettivo.
(209)
Come la Banca centrale greca ha affermato, con lettera del 19 luglio 2013, una messa in liquidazione di Nea Proton avrebbe potuto causare un effetto domino, scatenando una nuova crisi sistemica e minando la fiducia, recentemente ripristinata, nel sistema bancario dopo il completamento del processo di ricapitalizzazione. La Commissione ritiene che, sulla base di questi elementi di stabilità finanziaria, la misura NP3 fosse necessaria.
(210)
Per quanto riguarda l’entità dell’intervento, l’importo di 395 milioni di EUR è stato determinato da una procedura di gara aperta e non discriminatoria. La Banca aveva portato a termine una verifica di due diligence su Nea Proton Bank. L’offerta della Banca, che richiedeva una ricapitalizzazione del valore di 395 milioni di EUR prima dell’acquisto di Nea Proton Bank, è stata calcolata in modo da rispettare il rapporto minimo di adeguatezza patrimoniale, pari al 9 %, e consentire ulteriori apporti, del valore di 119 milioni di EUR, per far fronte ad ulteriori accantonamenti per perdite su prestiti e alle perdite previste al lordo delle imposte fino al 2016. La Commissione conclude che l’aiuto di 395 milioni di EUR era necessario.
(211)
Per quanto riguarda la remunerazione dell’aiuto, considerando che il prezzo di vendita è stato fissato a un euro, l’HFSF non riceverà alcun rimborso; il suo contributo è assimilabile a una sovvenzione. Come indicato nel punto 44 della comunicazione sulla ricapitalizzazione, la remunerazione insufficiente di un conferimento di capitale è ammissibile solo nel caso di banche in difficoltà che non siano in grado di versare alcuna remunerazione. La Commissione ritiene che questo sia il caso di Nea Proton Bank. L’assenza di remunerazione comporta la necessità di una profonda ristrutturazione, in linea con la comunicazione sulla ricapitalizzazione.
(212)
In conclusione, la misura è necessaria come aiuto al salvataggio, sia nell’importo sia nella forma, per conseguire l’obiettivo di limitare il turbamento del sistema bancario greco e dell’economia nel suo complesso.
6.1.3.3.3. Proporzionalità
(213)
La Commissione osserva che, a seguito della fusione per incorporazione di Nea Proton Bank con la Banca, le attività economiche di Nea Proton Bank sono state trasferite alla Banca. Il fatto che l’aiuto salvi tali attività potrebbe teoricamente causare distorsioni della concorrenza. Tuttavia, la Commissione rileva le dimensioni modeste di Nea Proton Bank e la possibilità per i concorrenti, offerta dal processo di vendita, di presentare offerte per l’acquisizione di Nea Proton Bank. Inoltre, immediatamente dopo il loro trasferimento, le attività economiche di Nea Proton Bank verranno interamente integrate nella Banca e smetteranno di esistere come concorrente o attività economica distinta. Pertanto la Commissione conclude che l’aiuto non dà luogo a distorsioni indebite della concorrenza.
6.1.3.3.4 Conclusione sulla compatibilità della misura NP3 con la comunicazione sul settore bancario del 2008 e la comunicazione sulla ricapitalizzazione
(214)
La Commissione conclude quindi che la misura NP3 è adeguata, necessaria e, alla luce della profonda ristrutturazione prevista per la Banca in cui sono ora integrate le attività economiche di Nea Proton Bank, proporzionata all’obiettivo previsto.
6.1.4. Compatibilità delle misure di aiuto con la comunicazione sulla ristrutturazione
(215)
Nei considerando 60, 61, 78 e 79 della decisione di avvio del procedimento riguardante Nea Proton, in merito alle misure NP1 e NP2, la Commissione ha osservato che probabilmente Nea Proton Bank non sarebbe riuscita a remunerare l’aiuto di Stato ricevuto e ha sottolineato che ciò comportava una profonda ristrutturazione. Al considerando 211 la Commissione ha fatto presente che, per quanto riguarda la remunerazione dell’aiuto, poiché il prezzo di vendita è stato fissato a un euro, l’HFSF non riceverà alcun rimborso relativamente ai 395 milioni di EUR conferiti appena prima della vendita (misura NP3). Inoltre, lo Stato greco non riceverà a sua volta alcun rimborso relativamente alle azioni privilegiate emesse a beneficio di Nea Proton Bank nel maggio 2009, dal momento che i crediti in strumenti di capitale relativi a quei titoli azionari sono rimasti alla liquidata Proton Bank. Pertanto la Commissione conclude che l’assenza di remunerazione comporta la necessità di una profonda ristrutturazione, sia in termini di misure per la redditività che di misure per limitare le distorsioni della concorrenza.
6.1.4.1. Redditività sul lungo termine delle attività di Nea Proton Bank mediante la vendita
(216)
In base al punto 21 della comunicazione sulla ristrutturazione, qualora l’istituto di credito in difficoltà non possa ripristinare in modo credibile la redditività a lungo termine, occorre prendere in considerazione la possibilità di liquidarlo a condizioni normali o di venderlo all’asta. Gli Stati membri possono dunque incoraggiare l’uscita dal mercato di operatori non efficienti, consentendo nel contempo che il processo di uscita abbia luogo in tempi adeguati che tutelino la stabilità finanziaria.
(217)
Nella decisione di avvio del procedimento riguardante Nea Proton, la Commissione ha sollevato seri dubbi in merito alla possibilità per Nea Proton Bank di ripristinare autonomamente la sua redditività sul lungo termine e ha indicato le sinergie che si potrebbero ottenere integrandola in un grande istituto finanziario.
(218)
A questo proposito, il punto 17 della comunicazione sulla ristrutturazione spiega che la vendita di una banca in difficoltà ad un’altra istituzione finanziaria può contribuire al ripristino della redditività a lungo termine, se l’acquirente è efficiente ed in grado di assorbire il trasferimento della banca in difficoltà, e potrebbe contribuire al ripristino della fiducia del mercato. Inoltre, in linea con l’MPEF, occorreva consolidare ulteriormente il settore bancario e l’HFSF doveva vendere Nea Proton Bank entro il 15 luglio 2013.
(219)
Come affermato nella sezione 7.5.2 la Banca, in base al suo piano di ristrutturazione, può essere considerata un’istituzione efficiente. Pertanto il trasferimento alla Banca delle attività di Nea Proton Bank permette di ripristinare la loro redditività sul lungo termine. Inoltre, il fatto che Nea Proton Bank sia pienamente integrata nella Banca e scompaia dal mercato come concorrente autonomo costituisce una profonda ristrutturazione, resa necessaria dell’insufficiente remunerazione dell’aiuto di Stato.
6.1.4.2. Contributo proprio e condivisione degli oneri
(220)
Nella decisione di avvio del procedimento riguardante Nea Proton, la Commissione ha espresso dubbi sulla riduzione al minimo dei costi di ristrutturazione, dubbi basati sull’osservazione in base alla quale Nea Proton Bank non avrebbe potuto ripristinare autonomamente la redditività sul lungo termine senza sostenere spese elevate. L’integrazione di Nea Proton Bank nella banca, un ente più grande che dispone di infrastrutture informatiche e di una struttura di gestione dei rischi, fuga queste perplessità, in quanto la vendita alla Banca contribuisce a ridurre al minimo i costi di ristrutturazione.
(221)
Per quanto riguarda il contributo a tali costi da parte degli azionisti e dei detentori del debito subordinato, la Commissione ha già stabilito al considerando (77) della decisione di avvio del procedimento riguardante Nea Proton che gli azionisti e i detentori del debito subordinato non sono stati trasferiti a Nea Proton, ma sono rimasti a Proton Bank, l’istituto in liquidazione. Pertanto, la Commissione ha ritenuto che sia stata effettuata una sufficiente condivisione degli oneri tra azionisti e detentori del debito subordinato.
6.1.4.3. Misure per limitare le distorsioni della concorrenza
(222)
In merito alle misure per limitare le distorsioni della concorrenza, il punto 30 della comunicazione sulla ristrutturazione afferma che «per valutare la necessità di misure di questo tipo, la Commissione prende come punto di partenza le dimensioni, l’entità e la portata dei settori di operatività che avrebbe la banca in questione con l’esecuzione di un piano di ristrutturazione credibile. La natura e la forma di tali misure dipenderanno da due criteri: in primo luogo, l’importo degli aiuti e le condizioni e circostanze in cui sono stati concessi e, in secondo luogo, dalle caratteristiche del mercato o dei mercati sui quali opererà la banca beneficiaria».
(223)
Per quanto concerne l’importo degli aiuti ricevuti, la Commissione osserva che tali aiuti sono stati concessi sotto forma di capitale per un totale di 2 111,6 milioni di EUR (misure Pr1, NP1, NP2, NP3), nonché sotto forma di sostegno dello Stato alla liquidità per 149,4 milioni di EUR (Pr3) e titoli di Stato greci per 78 milioni di EUR (Pr2). La misura Pr1 corrispondeva all’epoca al 4,6 % delle APR di Proton Bank. La misura NP1 (la copertura del deficit di finanziamento derivato dal trasferimento delle attività da Proton Bank a Nea Proton Bank) equivaleva a circa il 36 % delle APR di Proton Bank al termine del 2010 e all’84 % della APR di Nea Proton Bank all’epoca della sua costituzione. Il conferimento di capitale azionario iniziale da parte dell’HFSF a beneficio di Nea Proton Bank, che costituiva parte della misura NP2, corrispondeva al 18,8 % circa delle APR di tale banca all’epoca della sua costituzione. I conferimenti di nuovo capitale azionario, che costituivano parte della misura NP2, equivalevano al 34,2 % circa delle APR di Nea Proton Bank (in base ai dati del 31 dicembre 2012 (122)). Come si afferma al punto 80 della decisione di avvio del procedimento riguardante New Proton, le misure NP1 e NP2 rappresentavano più del 50 % delle APR di Proton Bank e oltre il 130 % delle APR di Nea Proton Bank. Il conferimento di capitale azionario prima della vendita alla Banca, ossia la misura NP3, corrispondeva al 48,7 % circa delle APR di Nea Proton Bank (in base ai dati del 31 maggio 2013). Tali importi conferiti a titolo di aiuto, contestualmente all’assenza di remunerazione, rendono necessaria una profonda riduzione della presenza sul mercato del beneficiario.
(224)
Per quanto concerne il mercato su cui Nea Proton Bank operava, al considerando (82) della decisione di avvio del procedimento riguardante Nea Proton la Commissione ha evidenziato che Proton Bank era una banca di dimensioni molto ridotte (con una quota di mercato pari all’1 % circa delle attività totali delle banche greche) e conseguentemente le attività e le passività di Proton Bank che sono state trasferite a Nea Proton Bank erano relativamente modeste rispetto all’entità del sistema bancario greco. Pertanto la Commissione ha concluso che, nonostante l’importo dell’aiuto fosse eccezionalmente elevato, le distorsioni della concorrenza causate dall’aiuto concesso a Nea Proton Bank si potevano considerare limitate.
(225)
Inoltre, le attività di Nea Proton Bank sono state offerte alla concorrenza attraverso un’asta aperta. Dopo la sua vendita, Nea Proton Bank ha smesso di esistere come concorrente autonomo, dal momento che è stato completamente integrato nella Banca.
(226)
La Commissione conclude che, considerando l’entità modesta di Nea Proton Bank, il processo di vendita aperto e il fatto che Nea Proton Bank cessi di esistere come concorrente autonomo, si possono escludere distorsioni indebite della concorrenza, nonostante l’importo ingente dell’aiuto e l’assenza di remunerazione.
6.1.4.4. Conclusione sulla compatibilità con la comunicazione sulla ristrutturazione
(227)
In base all’analisi di cui ai considerando 216-226 più sopra, la Commissione conclude che la vendita di Nea Proton Bank e la sua integrazione nella Banca assicurano la redditività sul lungo termine di Nea Proton Bank, che l’aiuto è limitato al minimo necessario e che non ha dato luogo a distorsioni indebite della concorrenza.
(228)
Pertanto tutte le misure di aiuto elencate nella tabella 7 devono essere dichiarate compatibili con il mercato interno.
6.2. VALUTAZIONE DELL’AIUTO RELATIVO ALLA NUOVA TT BANK
6.2.1. Esistenza e importo dell’aiuto
(229)
La Commissione deve stabilire se le misure costituiscano o meno aiuto di Stato ai sensi dell’articolo 107, paragrafo 1, del trattato.
6.2.1.1. Esistenza dell’aiuto nella copertura del deficit di finanziamento relativo alle attività e passività di T Bank che sono state trasferite (misura T)
(230)
Nei punti 26 - 32 della decisione T Bank, la Commissione ha già stabilito che la misura T, ossia l’intervento nell’ambito del meccanismo di risoluzione dell’HDIGF e da parte dell’HFSF per coprire il deficit di finanziamento relativo alle attività e alle passività trasferite a TT Bank, costituisce aiuto di Stato ai sensi dell’articolo 107, paragrafo 1, del trattato. Al punto 33 di tale decisione, la Commissione ha ritenuto che le attività economiche di T Bank trasferite a TT Bank siano il beneficiario dell’aiuto di Stato, in quanto esse continuano a esistere grazie all’aiuto ricevuto.
6.2.1.2. Esistenza dell’aiuto nella ricapitalizzazione concessa a TT Bank in base alla misura di ricapitalizzazione (misura TT)
(231)
Il conferimento di capitale per 224,96 milioni di EUR da parte dello Stato greco a beneficio di TT Bank (misura TT) è stato accordato in base alla misura di ricapitalizzazione prevista dal regime di sostegno alle banche greche (123). Nella decisione che ha approvato tale regime, la Commissione ha concluso che le misure accordate in base ad esso avrebbero costituito aiuto di Stato. La misura TT ha costituto dunque aiuto a beneficio di TT Bank.
(232)
Come ha osservato la Commissione nel punto 98 della decisione di avvio del procedimento riguardante la nuova TT, quest’ultima ha rilevato le attività economiche precedentemente svolte all’interno di TT Bank, T Bank compresa.
6.2.1.3. Esistenza dell’aiuto nella copertura del deficit di finanziamento della nuova TT Bank (misura NTT1)
(233)
Nei considerando 53-57 della decisione di avvio del procedimento riguardante la nuova TT, la Commissione ha già stabilito che la misura NTT1, ossia l’intervento da parte dell’HFSF per coprire il deficit di finanziamento della nuova TT Bank, costituisce aiuto di Stato ai sensi dell’articolo 107, paragrafo 1, del trattato. Al punto 54 della stessa decisione, la Commissione ha ritenuto che la nuova TT Bank sia il beneficiario della misura, dal momento che essa rileva le attività economiche di TT Bank, che continuano a esistere grazie all’aiuto ricevuto.
6.2.1.4. Esistenza dell’aiuto nel conferimento di capitale azionario iniziale (misura NTT2)
(234)
Nei considerando 49-52 della decisione di avvio del procedimento riguardante la nuova TT, la Commissione ha già stabilito che la misura NTT2, ossia il conferimento di capitale azionario iniziale per 500 milioni di EUR da parte dell’HFSF a beneficio della nuova TT Bank, costituisce aiuto di Stato ai sensi dell’articolo 107, paragrafo 1, del trattato.
6.2.1.5. Esistenza dell’aiuto alla Banca in quanto acquirente della nuova TT Bank
(235)
La Banca ha acquistato le azioni della nuova TT Bank nell’ambito di una procedura di gara aperta e non discriminatoria. In base alle informazioni ricevute dalle autorità greche il 15 luglio 2013, un consulente finanziario ha contattato un numero cospicuo di investitori e di banche greche ed estere, ma solo le quattro maggiori banche greche hanno presentato delle offerte finali. Il fatto che il consulente finanziario abbia preso contatto con molte banche permette alla Commissione di concludere che la procedura di gara è stata aperta e non discriminatoria. L’offerta della Banca è stata ritenuta la migliore considerando l’importo e il tipo di corrispettivo offerti.
(236)
In particolare, la Banca ha concordato di versare all’HFSF 681 milioni di EUR in tutto, sotto forma di azioni ordinarie di nuova emissione. La seconda offerta più alta era un’offerta in contanti di 500 milioni di EUR, che pertanto era inferiore del 26,58 % rispetto a quella della Banca. Secondo la lettera dell’8 luglio 2013 della Banca centrale greca, tutte le offerte in contanti provenienti da una banca nazionale che facesse ancora affidamento sul finanziamento dell’Eurosistema non potevano essere considerate, specialmente nel caso in cui la banca stesse beneficiando del credito di ultima istanza. Pertanto la seconda offerta più elevata non era conforme ai requisiti della Banca centrale greca.
(237)
Occorre inoltre osservare che, in base al contratto di vendita, l’HFSF ha ricevuto 1 418,75 milioni di azioni ordinarie della Banca al prezzo d’offerta di 0,48 EUR ciascuna (124). La partecipazione azionaria dell’HFSF nella Banca è salita dal 93,55 % al 95,23 %.
(238)
Pertanto la Commissione conclude che l’acquisizione non costituisce aiuto a beneficio dell’acquirente.
6.2.1.6. Conclusione sull’esistenza dell’aiuto
(239)
In base a quanto precede, la Commissione ritiene che le misure T, TT, NTT1 e NTT2 costituiscano tutte aiuto di Stato. Per quanto concerne la misura T, la Commissione conclude che l’aiuto ha avvantaggiato le attività di T Bank, in quanto esse sono state trasferite a TT Bank e, successivamente, alla nuova TT Bank. Per quanto concerne la misura TT, la Commissione conclude che l’aiuto ha avvantaggiato le attività di T Bank che sono state trasferite a TT Bank. Il beneficiario delle misure NTT1 e NTT2 è la nuova TT Bank.
(240)
Pertanto, la Commissione conclude che le attività economiche di T Bank, essendo state rilevate da TT Bank e in seguito dalla nuova TT Bank, hanno beneficiato dell’aiuto alla ricapitalizzazione, pari a 677 milioni di EUR, mentre le attività svolte da TT Bank custodite dalla nuova TT Bank hanno beneficiato di un aiuto di Stato, sotto forma di sostegno al capitale, pari a 4 457,96 milioni di EUR (misure TT, NTT1 e NTT2).
Tabella 10
Quadro generale dell’aiuto totale ricevuto da T Bank, TT Bank e nuova TT Bank
Beneficiario dell’aiuto
Misura
Descrizione
Importo dell’aiuto (in milioni di EUR)
Attività di T Bank
T
Copertura del deficit di finanziamento trasferito da T a TT
677
Attività di TT Bank
TT
Ricapitalizzazione
224,96
Attività della nuova TT Bank
NTT1
Copertura del deficit di finanziamento trasferito da TT Bank alla nuova TT Bank
3 732,6
NTT2
Capitale azionario iniziale
500
6.2.2. Base giuridica della valutazione di compatibilità
(241)
A norma dell’articolo 107, paragrafo 3, lettera b), del trattato, la Commissione può dichiarare compatibile con il mercato interno un aiuto quando questo sia finalizzato a «porre rimedio a un grave turbamento dell’economia di uno Stato membro».
(242)
Come illustrato nei considerando 199 e 200, la base giuridica per la valutazione delle misure di aiuto alle banche greche dovrebbe essere attualmente l’articolo 107, paragrafo 3, lettera b), del trattato.
(243)
Come indicato nel considerando 201, affinché sia compatibile ai sensi dell’articolo 107, paragrafo 3, lettera b), del trattato, un aiuto deve soddisfare i criteri generali di compatibilità: adeguatezza, necessità e proporzionalità.
(244)
I principi per la valutazione di tali misure sono stati esposti per la prima volta nella comunicazione sul settore bancario del 2008.
(245)
La comunicazione sulla ricapitalizzazione (125) presenta ulteriori indicazioni sul livello di remunerazione richiesto per i conferimenti di capitale pubblico.
(246)
Infine, la Commissione ha spiegato nella comunicazione sulla ristrutturazione (126) come avrebbe valutato i piani di ristrutturazione. Nella propria valutazione del piano di ristrutturazione della Banca, in base alla comunicazione sulla ristrutturazione, la Commissione terrà conto di tutte le misure elencate nella tabella 8.
6.2.3. Compatibilità delle misure di aiuto con la comunicazione sul settore bancario del 2008 e la comunicazione sulla ricapitalizzazione
6.2.3.1. Compatibilità della misura T con la comunicazione sul settore bancario del 2008 e la comunicazione sulla ricapitalizzazione
(247)
Per quanto concerne la misura T, nella sua decisione T Bank la Commissione ha rilevato che l’intervento è conforme ai requisiti dell’articolo 107, paragrafo 3, lettera b), del trattato e ha deciso che era compatibile con il mercato interno, per motivi di stabilità finanziaria, per un periodo di sei mesi a partire dalla data di adozione della decisione suddetta. Le autorità greche non hanno presentato un piano di ristrutturazione aggiornato per TT Bank che tenesse conto dell’integrazione delle attività di T Bank in TT Bank prima della fine di tale periodo semestrale. Tuttavia, al punto 83 della decisione di avvio del procedimento riguardante la nuova TT, la Commissione ha ritenuto che l’omissione fosse comprensibile, in quanto era stata adottata una decisione nel corso della risoluzione di TT Bank. Poiché le autorità greche hanno presentato un piano di ristrutturazione per la nuova TT Bank nel gennaio 2013 e un piano aggiornato nel marzo 2013 che fanno entrambi riferimento alle attività trasferite da T Bank a TT Bank, la Commissione, nella sua decisione di avvio del procedimento riguardante la nuova TT, ha approvato temporaneamente la misura T come aiuto al salvataggio fino a quando non è stata adottata una decisione definitiva sulle misure T, TT, NTT1 e NTT2.
6.2.3.2. Compatibilità della misura TT con la comunicazione sul settore bancario del 2008
(248)
Nella sua decisione del 19 novembre 2008 (127) la Commissione ha già concluso che la misura TT, concessa nel maggio 2009 in qualità di misura di ricapitalizzazione prevista dal regime di sostegno alle banche greche, costituisce un aiuto al salvataggio compatibile con la comunicazione sul settore bancario del 2008. La decisione del 19 novembre 2008 non ha fatto riferimento alla comunicazione sulla ricapitalizzazione, che all’epoca non era stata ancora adottata.
6.2.3.3. Compatibilità delle misure NTT1 e NTT2 con la comunicazione sul settore bancario del 2008 e la comunicazione sulla ricapitalizzazione
(249)
La Commissione ha già approvato temporaneamente le misure NP1 e NP2 come aiuti al salvataggio nella decisione di avvio del procedimento riguardante la nuova TT.
6.2.4. Compatibilità delle misure di aiuto T, TT, NTT1 e NTT2 con la comunicazione sulla ristrutturazione
6.2.4.1. L’assenza di una remunerazione adeguata dell’aiuto: un elemento da considerare nella valutazione ai sensi della comunicazione sulla ristrutturazione
(250)
Al considerando 45 della decisione T Bank, la Commissione ha osservato che probabilmente l’HDIGF e l’HFSF non avrebbero ricevuto alcun rimborso e che la copertura del deficit di finanziamento trasferito da T Bank a TT Bank è dunque assimilabile a una sovvenzione. Inoltre, secondo la conclusione di cui al punto 101 della decisione di avvio del procedimento riguardante la nuova TT, l’HFSF poteva prevedere solo un recupero parziale del suo conferimento di capitale azionario iniziale del valore di 500 milioni di EUR (misura NTT2). Oltretutto, la Commissione ha osservato che non ci sarebbe stata alcuna remunerazione per la copertura, da parte dell’HFSF, del deficit finanziario trasferito da TT Bank alla nuova TT Bank (misura NTT1) e che è assai poco probabile che l’HFSF recuperi gran parte dei 3,7 miliardi di EUR. Infine, la Commissione fa presente che, con ogni probabilità, lo Stato non recupererà alcun importo in merito alla misura TT, in quanto i suoi crediti in strumenti di capitale relativi ai titoli privilegiati emessi nel maggio 2009 sono rimasti a TT Bank, che è stata messa in liquidazione.
(251)
Come indicato nei considerando 77 e 102 della decisione di avvio del procedimento riguardante la nuova TT, l’assenza di remunerazione comporta la necessità di una profonda ristrutturazione, sia in termini di misure per la redditività che di misure per limitare le distorsioni della concorrenza.
6.2.4.2. Redditività sul lungo termine delle attività della nuova TT Bank mediante la vendita
(252)
Il punto 21 della comunicazione sulla ristrutturazione afferma che, qualora l’istituto di credito in difficoltà non possa ripristinare in modo credibile la redditività a lungo termine, occorre prendere in considerazione la possibilità di liquidarlo a condizioni normali o di venderlo all’asta.
(253)
Nella sezione 3.2.4.1 della decisione di avvio del procedimento riguardante la nuova TT, la Commissione ha espresso seri dubbi sulla possibilità, da parte della nuova TT Bank, di ripristinare la propria redditività sul lungo termine in modo autonomo e di conseguire l’aumento degli utili previsto. Inoltre ha evidenziato che la nuova TT Bank aveva adottato solo un numero ridotto di misure per generare profitti, senza metterne in atto altre per ridurre i costi del personale e razionalizzare la rete delle filiali, e ha fatto riferimento alle sinergie che si sarebbero potute ottenere integrando la nuova TT Bank in un grande istituto finanziario.
(254)
A questo proposito, il punto 17 della comunicazione sulla ristrutturazione spiega che la vendita di una banca in difficoltà ad un’altra istituzione finanziaria può contribuire al ripristino della redditività a lungo termine, se l’acquirente è efficiente ed in grado di assorbire il trasferimento della banca in difficoltà, e potrebbe contribuire al ripristino della fiducia del mercato. Inoltre, in linea con l’MPEF, la vendita della nuova TT Bank costituiva un atto prioritario, considerando l’interesse pubblico e la stabilità finanziaria, nonché la tutela delle attività dell’HFSF.
(255)
Come affermato nella sezione 7.5.2, la Banca può essere considerata un’istituzione efficiente in base al suo piano di ristrutturazione. Pertanto il fatto che le attività della nuova TT Bank facciano ora parte della Banca permette di ripristinare la loro redditività sul lungo termine. La nuova TT Bank non esiste più come concorrente autonomo. La fusione operativa tra la nuova TT Bank e la Banca è stata portata a termine entro il 14 aprile 2014 e la rete delle filiali di «Hellenic Postbank» verrà ridotta (la Banca intende mantenere il marchio «Hellenic Postbank» per alcune filiali, mentre il marchio «T-Bank» non verrà mantenuto e quasi tutte le filiali «T-Bank» verranno chiuse) contestualmente alla piena integrazione operativa nella Banca delle funzioni di back office e altre funzioni delle sedi centrali. La Commissione conclude che il piano di ristrutturazione garantisce il conseguimento di una profonda ristrutturazione resa necessaria dall’insufficiente remunerazione.
6.2.4.3. Contributo proprio e condivisione degli oneri
(256)
Le perplessità in merito alla possibile crescita dei costi di ristrutturazione, espresse dalla Commissione nel considerando 99 della decisione di avvio del procedimento riguardante la nuova TT per via della ristrutturazione autonoma della nuova TT Bank, sono state risolte dal piano di uscita volontaria (128), attuato dalla nuova TT Bank in modo autonomo nel luglio 2013, e dalla vendita della nuova TT Bank alla Banca. In particolare, la razionalizzazione della rete delle filiali, la totale integrazione di T Bank e la piena integrazione operativa della nuova TT Bank nella Banca limitano al minimo i costi di ristrutturazione.
(257)
Per quanto riguarda il contributo da parte degli azionisti e dei detentori del debito subordinato, la Commissione ha già stabilito, al considerando 100 della decisione di avvio del procedimento riguardante la nuova TT, che gli azionisti e i detentori del debito subordinato non sono stati trasferiti alla nuova TT Bank, ma sono rimasti a TT Bank, l’istituto in liquidazione. Pertanto, la Commissione ha ritenuto che sia stata effettuata una sufficiente condivisione degli oneri tra azionisti e detentori del debito subordinato.
(258)
Di conseguenza, la Commissione reputa che i costi di ristrutturazione siano limitati al minimo e che sia stata conseguita una sufficiente condivisione degli oneri. Tuttavia, come già affermato al considerando 251, l’assenza di remunerazione ha comportato la necessità di una profonda ristrutturazione, sia in termini di misure per la redditività che di misure per limitare le distorsioni della concorrenza.
6.2.4.4. Misure per limitare le distorsioni della concorrenza
(259)
In merito alle misure per limitare le distorsioni della concorrenza, il punto 30 della comunicazione sulla ristrutturazione afferma che «per valutare la necessità di misure di questo tipo, la Commissione prende come punto di partenza le dimensioni, l’entità e la portata dei settori di operatività che avrebbe la banca in questione con l’esecuzione di un piano di ristrutturazione credibile. La natura e la forma di tali misure dipenderanno da due criteri: in primo luogo, l’importo degli aiuti e le condizioni e circostanze in cui sono stati concessi e, in secondo luogo, dalle caratteristiche del mercato o dei mercati sui quali opererà la banca beneficiaria».
(260)
Per quanto concerne l’importo dell’aiuto ricevuto, la Commissione ricorda di avere osservato, al considerando 104 della decisione di avvio del procedimento riguardante la nuova TT, che la nuova TT Bank ha ricevuto aiuti per 4,6 miliardi di EUR (misure NTT1 e NTT2), che costituiscono oltre il 70 % delle APR di TT Bank e oltre il 90 % delle APR della nuova TT Bank. Inoltre la Commissione ha evidenziato che la TT Bank (l’ente giuridico che precedentemente svolgeva le attività custodite dalla nuova TT Bank) aveva già ricevuto aiuti ai sensi del regime di sostegno alle banche greche (129), beneficiando di un primo conferimento di capitale di 224,96 milioni di EUR sotto forma di azioni privilegiate (misura TT), equivalenti al 2,9 % delle APR all’epoca in suo possesso. Inoltre, all’atto della risoluzione di T Bank, le attività di quest’ultima trasferite a TT Bank hanno ricevuto un aiuto di circa 678 milioni di EUR (misura T) per agevolare la risoluzione, un importo pari al 37,7 % delle APR di T Bank alla data di riferimento della fusione (31 marzo 2011). Tali importi conferiti a titolo di aiuto, contestualmente all’assenza di remunerazione, rendono necessaria una profonda ristrutturazione.
(261)
D’altronde, al considerando 104 della decisione di avvio del procedimento riguardante la nuova TT, la Commissione ha specificato le circostanze in cui l’aiuto è stato concesso. In particolare, sembra che una quota significativa delle perdite registrate da TT Bank negli anni recenti non sia imputabile alle attività di rischio, bensì al fatto di detenere dei GGB. La Commissione ha inoltre osservato che le elevate perdite sui prestiti alle famiglie e alle aziende sono dovute principalmente alla recessione straordinariamente lunga e profonda e non alla concessione di prestiti a rischio. Pertanto l’aiuto sembra causare modeste distorsioni alla concorrenza. Tuttavia, la Commissione ha fatto presente che TT Bank, in proporzione alle sue dimensioni, ha detenuto molti più GGB delle altre banche greche, un fattore che rispecchia una certa assunzione di rischi non adeguata.
(262)
Come già affermato, la nuova TT Bank non esiste più come concorrente autonomo con una propria politica indipendente. Il piano di ristrutturazione si basa sul presupposto della completa integrazione della nuova TT Bank, anche se la Banca continuerà a utilizzare il marchio «Hellenic Postbank» per alcune filiali e alcuni prodotti.
(263)
Per quanto concerne il mercato su cui la nuova TT Bank operava, al considerando 106 della decisione di avvio del procedimento riguardante la nuova TT, la Commissione ha evidenziato che TT Bank era una banca di medie dimensioni in Grecia (i suoi depositi corrispondevano al 6 % circa del totale nazionale) e che le attività e le passività di TT Bank trasferite alla nuova TT Bank erano relativamente modeste rispetto all’entità del sistema bancario greco. Pertanto la Commissione ha concluso che, nonostante l’importo dell’aiuto fosse eccezionalmente elevato, le distorsioni della concorrenza causate dall’aiuto concesso alla nuova TT Bank si potevano considerare limitate.
(264)
Il ridimensionamento previsto della rete delle filiali di «Hellenic Postbank», con una riduzione di circa 50 filiali (130) su 196, conferma ulteriormente la valutazione di cui al considerando 263 in base alla quale le distorsioni della concorrenza causate dall’aiuto concesso alla nuova TT Bank si potevano ritenere piuttosto limitate.
(265)
Inoltre, le attività della nuova TT Bank sono state offerte alla concorrenza attraverso un’asta aperta e non discriminatoria.
(266)
Si è resa necessaria una quota significativa delle misure di aiuto NTT1 e NTT2 a causa di una remissione del debito a favore dello Stato (realizzata attraverso il programma PSI) e della recessione eccezionalmente lunga, più che a causa di condotte inadeguate nella prestazione di credito. Inoltre, le dimensioni delle attività della nuova TT Bank erano modeste, il processo di vendita è stato aperto, trasparente e non discriminatorio e la nuova TT Bank cesserà di esistere come concorrente autonomo. Pertanto la Commissione conclude che, nonostante l’importo elevato dell’aiuto e l’assenza di un’adeguata remunerazione per l’aiuto di Stato concesso, si possono escludere distorsioni indebite della concorrenza.
6.2.4.5. Conclusione sulla compatibilità delle misure di aiuto T, TT, NTT1 e NTT2 con la comunicazione sulla ristrutturazione
(267)
La Commissione conclude che la vendita della nuova TT Bank alla Banca e la relativa ristrutturazione assicurano la redditività della nuova TT Bank sul lungo termine, la limitazione degli aiuti al minimo necessario e l’assenza di distorsioni indebite della concorrenza.
(268)
Tutte le misure di aiuto elencate nella tabella 8 devono essere dichiarate compatibili con il mercato interno.
7. VALUTAZIONE DELL’AIUTO CONCESSO ALLA BANCA
7.1. ESISTENZA E IMPORTO DELL’AIUTO
(269)
La Commissione deve stabilire l’esistenza dell’aiuto di Stato ai sensi dell’articolo 107, paragrafo 1, del trattato.
7.1.1. Esistenza dell’aiuto nelle misure concesse nell’ambito del regime di sostegno alle banche greche
7.1.1.1. Sostegno dello Stato alla liquidità concesso in base alla misura di garanzia e alla misura relativa ai prestiti obbligazionari pubblici (misura L1)
(270)
La Commissione ha già stabilito, nelle decisioni che approvano e prorogano il regime di sostegno alle banche greche (131), che il sostegno alla liquidità accordato ai sensi del regime stesso costituisce aiuto. La consistenza delle garanzie al 15 aprile 2011 ammontava a 13 600 milioni di EUR e aveva raggiunto i 13 932 milioni di EUR al 30 novembre 2013. Costituirebbe aiuto anche un ulteriore sostegno alla liquidità accordato in base al regime suddetto.
7.1.1.2. Ricapitalizzazione da parte dello Stato in base al regime di capitalizzazione (misura A)
(271)
La Commissione ha già stabilito, nella decisione del 19 novembre 2008 relativa al regime di sostegno alle banche greche, che le ricapitalizzazioni da concedere in base alla misura di ricapitalizzazione prevista da tale regime costituiscono aiuto. La Banca ha ricevuto 950 milioni di EUR sotto forma di azioni privilegiate, un importo pari al 2 % delle proprie APR (132).
(272)
Nel 2010 la Grecia ha introdotto diverse modifiche relativamente ai parametri tecnici di tali azioni privilegiate. Poiché queste modifiche aumentano la remunerazione dell’aiuto di Stato, con una crescita automatica della cedola pari al 2 % all’anno nel caso in cui le azioni privilegiate non vengano riscattate entro cinque anni, la Commissione conclude che le alterazioni dei parametri tecnici non comportino alcun vantaggio per la Banca e, di conseguenza, non implichino aiuti di Stato supplementari.
7.1.2. Esistenza dell’aiuto nell’ELA garantito dallo Stato (misura L2)
(273)
Al punto 51 della comunicazione sul settore bancario del 2008, la Commissione ha spiegato che la fornitura di fondi della banca centrale alle istituzioni finanziarie non costituisce aiuto quando sono soddisfatte contemporaneamente quattro condizioni, ossia la solvibilità dell’istituzione finanziaria, la copertura del dispositivo garantito, il tasso di interesse addebitato all’istituzione e l’assenza di controgaranzie dello Stato. Poiché l’ELA garantito dallo Stato accordata alla Banca non soddisfa queste quattro condizioni, in particolare perché è garantita dallo Stato ed è accompagnata da altre misure di sostegno, essa costituisce aiuto.
(274)
L’ELA garantito dallo Stato soddisfa le condizioni di cui all’articolo 107, paragrafo 1, del trattato. In primo luogo, poiché questa misura prevede una garanzia statale a favore della Banca centrale greca, tutte le perdite verranno prese in carico dallo Stato. Pertanto la misura comporta l’utilizzo di risorse pubbliche. L’ELA permette alle banche di ottenere dei finanziamenti in un periodo in cui esse non hanno accesso al mercato del finanziamento all’ingrosso e alle operazioni regolamentari di rifinanziamento dell’Eurosistema. L’ELA garantito dallo Stato concede dunque un vantaggio alla Banca cui è stata accordata e, dal momento che è limitata al settore bancario, tale misura è selettiva. Inoltre, l’ELA garantito dallo Stato falsa la concorrenza perché consente alla Banca di continuare ad operare sul mercato e le impedisce di trovarsi in situazioni di insolvenza e di dover uscire dal mercato. Poiché la Banca è attiva in altri Stati membri e vi sono istituzioni finanziarie di altri Stati membri che operano o potrebbero essere interessate ad operare in Grecia, il vantaggio accordato alla Banca incide sugli scambi tra Stati membri.
(275)
L’ELA garantito dallo Stato (misura L2) costituisce aiuto di Stato. L’importo dell’ELA garantito dallo Stato è variato nel corso del tempo e al 31 dicembre 2012 ammontava a circa 12 miliardi di EUR.
7.1.3. Esistenza dell’aiuto nelle misure concesse tramite l’HFSF
7.1.3.1. Prima ricapitalizzazione ponte (misura B1)
(276)
Nella sezione 5.1 della decisione di avvio del procedimento riguardante Eurobank, la Commissione ha già concluso che la prima ricapitalizzazione ponte costituisce aiuto di Stato. Il capitale ricevuto ammontava a 3 970 milioni di EUR.
7.1.3.2. Seconda ricapitalizzazione ponte (misura B2)
(277)
La misura B2 è stata attuata con l’ausilio di risorse dell’HFSF che, come spiegato nel considerando 47 della decisione di avvio del procedimento riguardante Eurobank, comprendono risorse pubbliche.
(278)
Per quanto concerne l’esistenza di un vantaggio, la misura B2 ha fatto aumentare il tasso di capitale della Banca a un livello che le ha permesso di continuare a operare sul mercato e di accedere al finanziamento dell’Eurosistema. Inoltre, la remunerazione della misura B2 consiste negli interessi maturati sui titoli del FESF e in una commissione supplementare dell’1 %. Poiché tale remunerazione è manifestamente inferiore a quella di analoghi strumenti di capitali sul mercato, la Banca non sarebbe stata certamente in grado di raccogliere tale capitale sul mercato a quelle condizioni. Pertanto la misura B2 ha conferito un vantaggio alla Banca mediante risorse statali e, essendo stata concessa solo alla Banca, presenta carattere selettivo.
(279)
In seguito all’attuazione della misura B2, la posizione della Banca si è rafforzata poiché quest’ultima ha ricevuto le risorse finanziarie necessarie per continuare a soddisfare i requisiti patrimoniali, causando dunque distorsioni alla concorrenza. Inoltre, poiché la banca opera in altri mercati bancari europei e istituti finanziari di diversi Stati membri operano in Grecia, in particolare nel mercato assicurativo, la misura B2 è tale da poter incidere sugli scambi tra Stati membri.
(280)
La Commissione ritiene che la misura B2 costituisca aiuto di Stato. È stata notificata come aiuto dalle autorità nazionali. Il capitale ricevuto ammontava a 1 341 milioni di EUR.
7.1.3.3. Lettera d’impegno (misura B3).
(281)
Con la misura B3, l’HFSF si è impegnata a conferire il capitale aggiuntivo necessario per completare la ricapitalizzazione della Banca fino alla concorrenza dell’importo richiesto dalla Banca centrale greca nel quadro dello stress test del 2012. Poiché l’HFSF riceve le proprie risorse dallo Stato, la Commissione conclude che la lettera impegna risorse statali. Le circostanze in cui l’HFSF può concedere sostegno alle istituzioni finanziarie sono precisamente definite e limitate dalla legge. Di conseguenza, l’impiego di queste risorse statali è imputabile allo Stato. L’HFSF si è impegnato a fornire fino a 528 milioni di EUR di nuovo capitale.
(282)
La lettera d’impegno ha concesso un vantaggio alla Banca perché garantiva ai depositanti che la Banca sarebbe stata in grado di raccogliere l’intero importo del capitale necessario, ossia che l’HFSF avrebbe fornito il capitale nel caso in cui la Banca non fosse riuscita a raccoglierlo sul mercato. Oltretutto, quest’impegno ha agevolato la raccolta di capitale privato rassicurando gli investitori che, se la Banca non avesse trovato parte del capitale sul mercato, l’HFSF avrebbe provveduto a fornirla. Nessun investitore privato avrebbe accettato di impegnarsi prima che fossero noti i termini della ricapitalizzazione, tanto più che, all’epoca, la Banca non aveva accesso al mercato dei capitali.
(283)
Poiché la Banca opera in altri mercati bancari europei e poiché istituti finanziari di diversi Stati membri operano in Grecia, in particolare nel mercato assicurativo, la misura B3 è tale da poter incidere sugli scambi tra Stati membri e falsare la concorrenza.
(284)
Pertanto la misura B3 costituisce aiuto ed è stata notificata come aiuto di Stato dalle autorità greche il 27 dicembre 2012.
7.1.3.4. La ricapitalizzazione della primavera 2013 (misura B4)
(285)
La ricapitalizzazione della primavera 2013 (misura B4) consiste nella conversione della prima e della seconda ricapitalizzazione ponte (misure B1 e B2) e della lettera d’impegno (B3) in una ricapitalizzazione definitiva del valore di 5 839 milioni di EUR sotto forma di azioni ordinarie. Poiché la misura B4 rappresenta la conversione di un aiuto già concesso, essa comporta l’utilizzo di risorse statali, ma non aumenta l’importo nominale dell’aiuto. Tuttavia, trattandosi di una ricapitalizzazione definitiva e non temporanea, come nel caso delle misure B1 e B2, incrementa il vantaggio accordato alla Banca (e conseguentemente la distorsione della concorrenza). Rispetto alla misura B3, che è solo un impegno e non una vera e propria ricapitalizzazione, la misura B4 ha accresciuto l’adeguatezza patrimoniale della Banca ed è pertanto più vantaggiosa.
(286)
La Commissione osserva che tale sostegno non è stato concesso a tutte le banche che operano in Grecia. Per quanto concerne la distorsione della concorrenza e l’effetto sugli scambi commerciali, la Commissione rileva che, per esempio, l’aiuto ha permesso alla Banca di portare avanti le proprie operazioni in altri Stati membri quali Romania o Bulgaria. Una messa in liquidazione della Banca avrebbe comportato la fine delle attività all’estero mediante la loro stessa liquidazione o la loro vendita. Inoltre, le attività assicurative della Banca centrale greca sono in concorrenza con quelle delle succursali di compagnie assicurative di altri Stati membri, perciò la misura falsa la concorrenza e incide sugli scambi commerciali tra Stati membri. Pertanto la misura B4 costituisce aiuto di Stato.
7.1.3.5. Conclusione sulle misure B1, B2, B3 e B4
(287)
Le misure B1, B2, B3 e B4 costituiscono aiuto di Stato ai sensi dell’articolo 107, paragrafo 1, del trattato. L’importo dell’aiuto di Stato compreso nelle misure B1, B2, B3 e B4 ammonta a 5 839 milioni di EUR, cifra che corrisponde all’importo del sostegno dello Stato attualmente versato alla Banca dall’HFSF.
(288)
In base al punto 31 della comunicazione sulla ristrutturazione, la Commissione deve valutare l’aiuto sia dal punto di vista del suo importo assoluto che «relativamente alle attività ponderate per il rischio della banca». Le misure B1, B2, B3 e B4 sono state accordate nel corso di un periodo lungo un anno (dall’aprile 2012 al maggio 2013), durante il quale il valore delle APR della Banca ha subito una variazione. Sorge dunque la domanda su quale importo delle APR vada utilizzato, ossia se occorra impiegare come riferimento quello riscontrato all’inizio o quello riscontrato alla fine del periodo. Le misure B1, B2, B3 e B4 sono finalizzate alla copertura di un fabbisogno di capitale individuato dalla Banca centrale greca nel marzo 2012 (mediante lo stress test di quello stesso anno). In altre parole, la domanda di capitale coperta da queste misure era già stata calcolata nel marzo 2012. La Commissione ritiene dunque che l’importo dell’aiuto compreso nelle misure B1, B2, B3 e B4 vada confrontato con le APR della Banca al 31 marzo 2012. Si ricorda inoltre che la Banca centrale greca, dopo il marzo 2012 e fino alla ricapitalizzazione della primavera 2013, non ha tenuto conto delle acquisizioni effettuate dalle banche greche per adeguare - verso l’alto o verso il basso - la propria domanda di capitale. Tale fattore dimostra ad abundantiam che le misure B1, B2, B3 e B4 erano misure di aiuto riguardanti il perimetro della Banca al 31 marzo 2012.
(289)
La prima e la seconda ricapitalizzazione ponte e la lettera d’impegno ammontavano complessivamente a 5 839 milioni di EUR, un importo che rappresenta il 13,8 % delle APR della Banca al 31 marzo 2012.
7.1.3.6. L’impegno di ricapitalizzazione del 2014 (misura C)
(290)
Il 31 marzo 2014 la Banca ha ricevuto dall’HFSF una lettera d’impegno a partecipare all’aumento del capitale azionario della Banca per un importo complessivo massimo di 2 864 milioni di EUR (misura C). La misura comporta l’impiego di risorse statali per i motivi esposti al considerando 277 e costituisce un vantaggio per la Banca in quanto garantisce che quest’ultima troverà il capitale che le occorre, rassicurando i depositanti e agevolandola nella raccolta di capitale presso gli investitori privati.
(291)
Se gli investitori privati non sottoscriveranno l’intero importo della ricapitalizzazione, l’HFSF dovrà di fatto conferire il capitale alla Banca in attuazione della lettera d’impegno, rispetto alla quale tale conferimento costituirebbe un vantaggio molto maggiore per la Banca. Infatti, a differenza di una mera lettera d’impegno, l’effettivo conferimento di capitale aumenta l’adeguatezza patrimoniale della Banca.
(292)
Né la lettera d’impegno né la sua potenziale attuazione sotto forma di apporto di capitale effettivo sono conformi al principio dell’investitore operante in un’economia di mercato: quand’anche l’HFSF dovesse acquistare i nuovi titoli azionari allo stesso prezzo degli investitori privati, le circostanze della partecipazione dell’HFSF sarebbero molto diverse da quelle degli investitori privati che sottoscriveranno le nuove azioni. L’HFSF si è impegnato a sottoscrivere, se necessario, l’intero aumento di capitale azionario prima che qualsiasi investitore privato si fosse formalmente impegnato ad acquistare titoli azionari. Gli investitori privati che comprano nuove azioni saranno sicuri che la Banca raccoglierà comunque tutto il capitale necessario, in quanto l’HFSF servirà da sostegno e acquisterà tutti i titoli azionari non sottoscritti dagli investitori privati. Secondariamente, l’HFSF parteciperà al conferimento solo nel caso in cui la domanda da parte degli investitori privati sia insufficiente al valore minimo della forbice di prezzi annunciata. L’HFSF conferirà dunque il capitale che la Banca non riuscirà a reperire sul mercato allo stesso prezzo per ciascun titolo azionario e, di conseguenza, fornirà capitale per un importo o a un prezzo che il mercato non è disposto ad accettare.
(293)
Dal momento che è stata concessa esclusivamente alla Banca, la misura C è selettiva. La posizione della Banca si è rafforzata poiché quest’ultima ha ricevuto le risorse finanziarie necessarie per continuare a soddisfare i requisiti patrimoniali stabiliti dalla Banca centrale greca. La misura accorda dunque un vantaggio che falsa la concorrenza. Inoltre, poiché la banca opera in altri mercati bancari europei e poiché istituti finanziari di diversi Stati membri operano in Grecia, in particolare nel mercato assicurativo, la misura C è tale da poter incidere sugli scambi tra Stati membri.
(294)
L’impegno di ricapitalizzazione del 2014 costituisce aiuto di Stato ai sensi dell’articolo 107, paragrafo 1, del trattato. L’importo dell’aiuto compreso in questa misura è di 2 864 milioni, ossia il 7,5 % delle APR della Banca al 31 dicembre 2013 (133).
(295)
Qualora conferisca effettivamente capitali supplementari alla Banca in attuazione di questo impegno, l’HFSF incrementerà il vantaggio a favore della Banca e le distorsioni della concorrenza, ma non aumenterà l’importo nominale dell’aiuto (134).
7.1.4. Conclusione sull’esistenza e sull’importo dell’aiuto ricevuto
(296)
Le misure A, B1, B2, B3 e B4 e C costituiscono aiuto di Stato ai sensi dell’articolo 107, paragrafo 1, del trattato.
Tabella
Quadro generale dell’aiuto totale ricevuto dalla Banca
Rif.
Misura
Tipo di misura
Importo dell’aiuto
Aiuto/APR
A
Azioni privilegiate
Sostegno al capitale
950 milioni di EUR
2 %
B1 B2 B3 B4
Prima ricapitalizzazione ponte
Seconda ricapitalizzazione ponte
Lettera d’impegno
Ricapitalizzazione della primavera 2013
Sostegno al capitale
5 839 milioni di EUR
13,8 %
C
Impegno di ricapitalizzazione del 2014
Impegno a fornire sostegno al capitale
2 864 milioni di EUR
7,5 %
Aiuto totale in conto capitale concesso alla Banca
9 653 milioni di EUR
15,8 %
Capitale totale versato alla Banca
6 789 milioni di EUR [l’importo potrebbe raggiungere i 9 653 milioni di EUR se l’HFSF dovesse conferire l’intero importo dell’aumento di capitale dell’aprile 2014]
23,7 %
Rif.
Misura
Tipo di misura
Importo nominale dell’aiuto
L1
Sostegno alla liquidità
Garanzia
13 932 milioni di EUR
Al 30 novembre 2013
L2
ELA garantita dallo Stato
Finanziamento e garanzia
12 000 milioni di EUR
Al 31 dicembre 2012
Aiuto totale alla liquidità concesso alla Banca
25 932 milioni di EUR
7.2. BASE GIURIDICA PER LA VALUTAZIONE DI COMPATIBILITÀ
(297)
Secondo la conclusione del considerando 200, la base giuridica per la valutazione delle misure di aiuto dovrebbe essere l’articolo 107, paragrafo 3, lettera b), del trattato (135).
(298)
Durante la crisi finanziaria la Commissione ha sviluppato criteri di compatibilità per diversi tipi di misure di aiuto. I principi per la valutazione di tali misure sono stati esposti per la prima volta nella comunicazione sul settore bancario del 2008.
(299)
Nella comunicazione sulla ricapitalizzazione e nella comunicazione di proroga del 2011 si possono trovare orientamenti relativi alle misure di ricapitalizzazione.
(300)
La comunicazione sulla ristrutturazione definisce l’approccio adottato dalla Commissione per valutare i piani di ristrutturazione, in particolare la necessità di ripristinare la redditività, di garantire un contributo adeguato da parte del beneficiario e limitare le distorsioni della concorrenza.
(301)
Questo quadro è stato integrato dalla comunicazione sul settore bancario del 2013, che si applica alle misure di aiuto notificate dopo il 1o agosto 2013.
7.2.1. Base giuridica per la valutazione della compatibilità del sostegno alla liquidità concesso alla Banca (misura L1)
(302)
Il sostegno alla liquidità di cui la Banca ha già beneficiato è stato approvato definitivamente in virtù delle decisioni successive che hanno autorizzato le misure ai sensi del regime di sostegno alle banche greche, nonché attraverso le modifiche e le proroghe del regime (136). Ogni sostegno futuro alla liquidità a favore della Banca dovrà essere concesso ai sensi di un regime debitamente approvato dalla Commissione. Prima che tale aiuto venga concesso, i suoi termini dovranno essere autorizzati dalla Commissione e pertanto non devono essere ulteriormente valutati nella presente decisione.
7.2.2. Base giuridica per la valutazione della compatibilità delle azioni privilegiate (misura A)
(303)
La ricapitalizzazione concessa nel 2009, sotto forma di azioni privilegiate (misura A), è stata accordata ai sensi della misura di ricapitalizzazione approvata nel 2008 in quanto parte del regime di sostegno alle banche greche, in base alla comunicazione sul settore bancario del 2008. Pertanto, questa misura non deve essere nuovamente valutata ai sensi della suddetta comunicazione, bensì esclusivamente ai sensi della comunicazione sulla ristrutturazione.
7.2.3. Base giuridica per la valutazione della compatibilità dell’ELA garantito dallo Stato (misura L2)
(304)
La compatibilità dell’ELA garantito dallo Stato (misura L2) dovrebbe essere innanzitutto valutata in base alla comunicazione sul settore bancario del 2008 e alla comunicazione di proroga del 2011. Qualsiasi ELA garantito dallo Stato e concessa dopo il 1o agosto 2013 rientra nell’ambito della comunicazione sul settore bancario del 2013.
7.2.4. Base giuridica per la valutazione della compatibilità delle ricapitalizzazioni a cura dell’HFSF (misure B1, B2, B3 e B4)
(305)
La compatibilità delle ricapitalizzazioni a cura dell’HFSF (misure B1, B2, B3 e B4), in particolare per quanto concerne la remunerazione, dovrebbe essere innanzitutto valutata in base alla comunicazione sul settore bancario del 2008, alla comunicazione sulla ricapitalizzazione e alla comunicazione di proroga del 2011. Nella decisione di avvio del procedimento riguardante Eurobank, la Commissione ha espresso dubbi sulla compatibilità della misura B1 con le suddette comunicazioni. Essendo state attuate antecedentemente al 1o agosto 2013, queste misure non rientrano nell’ambito della comunicazione sul settore bancario del 2013. La compatibilità delle ricapitalizzazioni a cura dell’HFSF (misure B1, B2, B3 e B4) andrebbe inoltre valutata in base alla comunicazione sulla ristrutturazione.
7.2.5. Base giuridica per la valutazione della compatibilità dell’impegno di ricapitalizzazione del 2014 (misura C)
(306)
La compatibilità dell’impegno di ricapitalizzazione del 2014 (misura C) dovrebbe essere valutata in base alla comunicazione sul settore bancario del 2013, che stabilisce nuovi requisiti relativamente al contributo dei creditori subordinati e alla remunerazione dei quadri direttivi, nonché in base alla comunicazione sulla ricapitalizzazione e alla comunicazione di proroga del 2011. La compatibilità della misura C dovrebbe essere inoltre valutata in base alla comunicazione sulla ristrutturazione.
7.3. CONFORMITÀ DELLA MISURA L2 ALLA COMUNICAZIONE SUL SETTORE BANCARIO DEL 2008, ALLA COMUNICAZIONE DI PROROGA DEL 2011 E ALLA COMUNICAZIONE SUL SETTORE BANCARIO DEL 2013
(307)
Affinché sia compatibile ai sensi dell’articolo 107, paragrafo 3, lettera b), del trattato, un aiuto deve soddisfare i criteri generali di compatibilità: adeguatezza, necessità e proporzionalità.
(308)
Poiché le banche greche sono state escluse dai mercati all’ingrosso e sono diventate totalmente dipendenti dal finanziamento della banca centrale, come indicato al considerando (32), e non essendo riuscita ad ottenere in prestito una quantità sufficiente di fondi attraverso le operazioni regolamentari di rifinanziamento, la Banca ha dovuto beneficiare dell’ELA garantito dallo Stato per procurarsi liquidità sufficiente ed evitare in tal modo un default. La Commissione reputa che la misura L2 costituisca un meccanismo adeguato per porre rimedio al grave turbamento economico che il default della Banca avrebbe causato.
(309)
Poiché l’ELA garantito dallo Stato comporta un costo di finanziamento relativamente elevato per la Banca, quest’ultima dispone di un incentivo sufficiente ad evitare di affidarsi a tale fonte di finanziamento per sviluppare le proprie attività. La Banca ha dovuto pagare un tasso di interesse di […] punti base più elevato rispetto a quello per le operazioni di rifinanziamento con l’Eurosistema e inoltre ha dovuto versare allo Stato una commissione di garanzia pari a […] punti base. Di conseguenza, il costo complessivo dell’ELA garantito dallo Stato alla Banca è molto più alto rispetto ai normali costi di rifinanziamento della BCE. In particolare, la differenza tra il primo e i secondi è maggiore dell’importo della commissione di garanzia richiesto dalla comunicazione di proroga del 2011, perciò la remunerazione complessiva addebitata dallo Stato si può considerare sufficiente. Per quanto riguarda l’importo dell’ELA garantito dallo Stato, la Banca centrale greca e la BCE lo rivedono regolarmente, in base all’effettivo fabbisogno della Banca, monitorandone attentamente l’impiego e garantendo che sia limitato al minimo necessario. Pertanto la misura L2 non fornisce alla Banca una liquidità eccessiva che potrebbe essere utilizzata per finanziare attività che distorcano la concorrenza. Tale liquidità è infatti limitata all’importo minimo necessario.
(310)
Un monitoraggio così accurato dell’impiego dell’ELA garantito dallo Stato e una regolare verifica per controllare che sia limitato al minimo assicurano inoltre che questa liquidità sia proporzionale e non causi distorsioni indebite della concorrenza. La Commissione osserva inoltre che la Grecia si è impegnata ad attuare una serie di misure finalizzate a limitare le ricadute negative, in base all’analisi di cui alla sezione 7.6, garantendo così ulteriormente che la dipendenza dal sostegno alla liquidità termini il più presto possibile e che tale aiuto sia proporzionale.
(311)
La misura L2 è pertanto conforme alla comunicazione sul settore bancario del 2008 e alla comunicazione di proroga del 2011. Poiché la comunicazione sul settore bancario del 2013 non ha introdotto ulteriori requisiti in merito alle garanzie, la misura L2 è conforme anche a tale comunicazione.
7.4. CONFORMITÀ DELLE MISURE B1, B2, B3 E B4 ALLA COMUNICAZIONE SUL SETTORE BANCARIO DEL 2008, ALLA COMUNICAZIONE SULLA RICAPITALIZZAZIONE E ALLA COMUNICAZIONE DI PROROGA DEL 2011
(312)
Come indicato al considerando 201, affinché un aiuto sia compatibile ai sensi dell’articolo 107, paragrafo 3, lettera b), del trattato, esso deve soddisfare i criteri generali di compatibilità (137): adeguatezza, necessità e proporzionalità.
(313)
La comunicazione sulla ricapitalizzazione e la comunicazione di proroga del 2011 presentano ulteriori indicazioni sul livello di remunerazione richiesto per i conferimenti di capitale pubblico.
7.4.1. Adeguatezza delle misure
(314)
La Commissione ritiene che le ricapitalizzazioni dell’HFSF (misure B1, B2, B3 e B4) siano adeguate in quanto impediscono il fallimento della Banca. Senza tali misure, le sue attività non avrebbero potuto proseguire perché la Banca aveva un capitale netto negativo alla fine del 2012 (138).
(315)
A questo proposito, nella decisione di avvio del procedimento riguardante Eurobank, la Commissione ha osservato che la Banca è una delle istituzioni bancarie maggiori in Grecia, sia in termini di prestiti che di raccolta di depositi, ed è pertanto una banca sistemicamente importante per la Grecia. Di conseguenza, un default della Banca avrebbe creato un grave turbamento per l’economia greca. Nelle circostanze di allora, le istituzioni finanziarie in Grecia incontravano difficoltà nell’accesso ai finanziamenti e la mancanza di fondi limitava la loro capacità di erogare prestiti per l’economia greca. In tale contesto, il suo turbamento sarebbe stato aggravato dal default della Banca. Inoltre, le misure B1, B2, B3 e B4 sono state messe in atto principalmente a causa del programma PSI, che è stato un evento assolutamente straordinario e imprevedibile e non la conseguenza di una cattiva gestione o dell’assunzione di rischi eccessivi da parte della Banca. Le misure suddette sono legate in particolare all’esito del programma PSI e contribuiscono al mantenimento della stabilità finanziaria in Grecia.
(316)
Nella decisione di avvio del procedimento riguardante Eurobank, la Commissione ha espresso dubbi sul fatto che fossero stati adottati immediatamente tutti i provvedimenti possibili per evitare che la Banca avesse nuovamente bisogno di aiuti in futuro. Come indicato nei considerando 130-132 della presente decisione, la Grecia si è impegnata ad attuare una serie di iniziative attinenti al governo societario e alle operazioni commerciali della Banca. Come esposto nei considerando 102-104 e nel considerando 111, la Banca ha anche ristrutturato globalmente le sue attività e ha già effettuato molte cessioni e tagli alle spese, fugando pertanto i dubbi della Commissione.
(317)
Nella decisione di avvio del procedimento riguardante Eurobank, la Commissione ha espresso dubbi anche sul fatto che vi fossero sufficienti garanzie nel caso in cui la Banca venisse assoggettata al controllo dello Stato, o nel caso in cui gli azionisti privati avessero mantenuto tale controllo lasciando al contempo allo Stato la maggioranza della proprietà. La Commissione osserva che gli impegni descritti ai considerando 131 e 132 garantiscono lo svolgimento delle operazioni creditizie della Banca secondo i criteri commerciali e la protezione delle attività quotidiane dall’interferenza dello Stato. Il quadro dei rapporti concordato tra l’HFSF e la Banca garantisce inoltre che gli interessi dello Stato, in qualità di azionista principale, siano protetti dall’assunzione di rischi eccessivi da parte della direzione della Banca.
(318)
Le misure B1, B2, B3 e B4 garantiscono dunque il mantenimento della stabilità finanziaria in Grecia. Sono state adottate iniziative importanti per ridurre al minimo le perdite future e assicurare che le attività della Banca non vengano pregiudicate da una governance inadeguata. Sulla base di questi presupposti, la Commissione ritiene che le misure B1, B2, B3 e B4 siano adeguate.
7.4.2. Necessità - limitazione dell’aiuto al minimo
(319)
In base alla comunicazione sul settore bancario del 2008, la misura di aiuto deve essere necessaria, nell’importo e nella forma, al conseguimento dell’obiettivo previsto. Ciò significa che l’importo del conferimento di capitale deve essere quello minimo necessario per raggiungere l’obiettivo.
(320)
L’importo del sostegno al capitale è stato calcolato dalla Banca centrale greca nell’ambito di uno stress test, in modo da garantire che il capitale di classe 1 rimanesse al di sopra di un determinato livello nel corso del periodo 2012-2014, come risulta dalla tabella 3. Pertanto il conferimento non si è tradotto in un apporto di capitale eccessivo a favore della Banca. Come spiegato al considerando (316), sono stati adottati provvedimenti per ridurre il rischio che la Banca potesse avere nuovamente bisogno di aiuti in futuro.
(321)
Per quanto concerne la remunerazione della prima e della seconda ricapitalizzazione ponte (misure B1 e B2), la Commissione ricorda che tali misure sono state accordate nel maggio 2012 e nel dicembre 2012 e i relativi importi sono stati pagati in natura, sotto forma di obbligazioni del FESF. L’HFSF ha ricevuto a titolo di remunerazione, dalla data di erogazione di queste obbligazioni del FESF fino alla data della ricapitalizzazione della primavera 2013, gli interessi maturati sui titoli suddetti e una commissione dell’1 % (139). Come è stato sottolineato nella decisione di avvio del procedimento riguardante Eurobank, tale remunerazione è inferiore rispetto alla fascia (compresa tra il 7 % e il 9 %) definita nella comunicazione sulla ricapitalizzazione. Tuttavia, il periodo di remunerazione bassa è rimasto limitato a un anno per quanto riguarda la misura B1 e a cinque mesi per quanto riguarda la misura B2 (ossia fino alla conversione della ricapitalizzazione ponte in una normale ricapitalizzazione mediante emissione di azioni ordinarie, vale a dire la misura B4). Mentre la prima e la seconda ricapitalizzazione ponte non hanno causato la diluizione degli azionisti, la ricapitalizzazione della primavera 2013, consistente nella conversione della prima e della seconda ricapitalizzazione ponte, ha dato luogo a una forte diluizione di quegli azionisti, in quanto la loro partecipazione al capitale della Banca è scesa all’1,4 %. La situazione anomala instauratasi a partire dalla data della prima ricapitalizzazione ponte è dunque giunta al termine e i dubbi espressi nella decisione di avvio del procedimento riguardante Eurobank sono stati pertanto fugati.
(322)
Inoltre, considerata la causa atipica delle difficoltà della Banca, con perdite dovute principalmente a una remissione del debito a favore dello Stato (il programma PSI e il riacquisto del debito, che si sono tradotti in un vantaggio considerevole per lo Stato, ossia in una riduzione del debito) e alle conseguenze di una recessione prolungata nel proprio mercato nazionale, la Commissione può accettare questo scostamento provvisorio dai requisiti standard in materia di remunerazione stabiliti nella comunicazione sulla ricapitalizzazione (140).
(323)
La misura B3 consisteva in un impegno a fornire capitale che è stato effettuato nel dicembre 2012 ed attuato con un conferimento di capitale effettivo nel maggio-giugno 2013, ossia solo cinque mesi dopo. Per questo motivo, e per le ragioni esposte al considerando (322), è ammissibile che non sia stata pagata alcuna remunerazione per tale impegno.
(324)
Per quanto concerne la misura B4, in base al punto 8 della comunicazione di proroga del 2011, il conferimento di capitale deve essere sottoscritto con uno sconto sufficiente rispetto al prezzo delle azioni, previo adeguamento in base all’effetto di diluizione, in modo da offrire allo Stato una ragionevole prospettiva di adeguata remunerazione. Benché questa ricapitalizzazione non presentasse uno sconto significativo rispetto al prezzo delle azioni adeguato in base all’effetto di diluizione, era di fatto impossibile ottenere uno sconto considerevole rispetto al prezzo teorico senza diritto di sottoscrizione (141). Prima della ricapitalizzazione della primavera 2013, il patrimonio della Banca era negativo e la sua capitalizzazione di mercato era pari a un paio di centinaia di milioni di EUR soltanto. In simili circostanze sorge spontanea la domanda se sia il caso di dover estromettere o meno tutti gli azionisti esistenti. La Commissione osserva che il prezzo d’emissione è stato fissato con uno sconto del 50 % rispetto al prezzo di mercato medio nei cinquanta giorni antecedenti alla determinazione del prezzo d’emissione stesso, e che si è verificata una rimarchevole diluizione degli azionisti preesistenti, dal momento che dopo quella ricapitalizzazione essi detenevano solo l’1,4 % dei titoli azionari della Banca. Pertanto l’applicazione di un ulteriore sconto rispetto al prezzo di mercato avrebbe prodotto soltanto un impatto trascurabile sulla remunerazione dell’HFSF. Considerando la situazione specifica delle banche greche esposta al considerando (322), e poiché la domanda di aiuto è da imputarsi a una remissione del debito a favore dello Stato, la Commissione ritiene che il prezzo d’emissione sia sufficientemente basso.
(325)
In conclusione, le misure B1, B2, B3 e B4 sono necessarie come aiuto al salvataggio sia nell’importo che nella forma.
7.4.3. Proporzionalità - misure che limitano le ricadute negative
(326)
La Banca ha ricevuto aiuti di Stato per un importo molto alto, cosa che può determinare gravi distorsioni della concorrenza. Tuttavia, la Grecia si è impegnata ad attuare una serie di misure finalizzate a limitare le ricadute negative. In particolare, gli impegni assunti prevedono la prosecuzione delle operazioni della Banca secondo i criteri commerciali, come spiegato ai considerando (131) e (132). Lo Stato greco si è anche impegnato a imporre un divieto di acquisizione e ad effettuare una serie di cessioni all’estero e relativamente ad attività non bancarie in Grecia, come indicato al considerando (133). I limiti alle distorsioni della concorrenza saranno ulteriormente valutati nella sezione 7.6.
(327)
È stato nominato un fiduciario nella Banca per monitorare la corretta esecuzione degli impegni in materia di governo societario e di operazioni commerciali, in modo da evitare qualsiasi mutamento negativo nelle pratiche commerciali della Banca e limitare così le ricadute negative.
(328)
Infine, il 16 aprile 2014 è stato trasmesso alla Commissione un nuovo piano di ristrutturazione completo, che sarà valutato nella sezione 7.6.
(329)
In conclusione, i dubbi espressi nella decisione di avvio del procedimento riguardante Eurobank sono stati dissipati e, alla luce del punto 15 della comunicazione sul settore bancario del 2008, le misure B1, B2, B3 e B4 sono proporzionate.
7.4.4. Conclusione sulla conformità delle ricapitalizzazioni dell’HFSF alla comunicazione sul settore bancario del 2008, alla comunicazione sulla ricapitalizzazione e alla comunicazione di proroga del 2011
(330)
La Commissione conclude quindi che le ricapitalizzazioni a cura dell’HFSF (misure B1, B2, B3 e B4) sono adeguate, necessarie e proporzionate in base al punto 15 della comunicazione sul settore bancario del 2008, alla comunicazione sulla ricapitalizzazione e alla comunicazione di proroga del 2011.
7.5. CONFORMITÀ ALLA COMUNICAZIONE SULLA RISTRUTTURAZIONE DELLE ACQUISIZIONI DELLA NUOVA TT BANK E DI NEA PROTON BANK DA PARTE DELLA BANCA
(331)
Secondo i punti 23 e 40 della comunicazione sulla ristrutturazione, di norma le acquisizioni di imprese da parte di banche beneficiarie di aiuti sono in contrasto con gli obblighi di limitare i costi di ristrutturazione e le distorsioni della concorrenza. Inoltre, tali acquisizioni possono mettere a repentaglio o complicare il ripristino della redditività. Pertanto la Commissione deve valutare se le acquisizioni effettuate dalla Banca possano essere compatibili con la comunicazione sulla ristrutturazione.
7.5.1. Conformità dell’acquisizione della nuova TT Bank con la comunicazione sulla ristrutturazione
7.5.1.1. Impatto dell’acquisizione della nuova TT Bank sulla redditività a lungo termine della Banca
(332)
Dal punto di vista dell’autonomia finanziaria operativa, l’acquisizione effettuata dalla Banca favorirà il ripristino della sua redditività sul lungo termine perché la fusione di due banche che operano sullo stesso mercato geografico offre l’opportunità di realizzare importanti sinergie, per esempio attraverso la chiusura di filiali e la riduzione del personale e delle spese generali. La Banca acquisirà i clienti e i depositanti, tagliando considerevolmente i costi di distribuzione, e chiuderà la maggior parte delle filiali «T-Bank» e alcune delle filiali «Hellenic Postbank», oltre a razionalizzare le funzioni delle sedi centrali.
(333)
Per quanto riguarda le posizioni di liquidità, la transazione influisce positivamente anche sul rapporto tra prestiti e depositi della Banca, riducendolo sensibilmente rispetto ai livelli eccessivi che aveva raggiunto perché nella nuova TT Bank i depositi superavano abbondantemente i prestiti. In particolare, nella sua lettera all’HFSF dell’8 luglio 2013, la Banca centrale greca ha osservato che la Banca si era trovata sotto una forte pressione nei due anni antecedenti alla transazione e aveva perso quote di mercato in Grecia, affidandosi in misura considerevole al finanziamento dell’Eurosistema e al credito di ultima istanza. Nella sua lettera, la Banca centrale greca aveva fatto riferimento al grave deficit di finanziamento, al rapporto consolidato tra prestiti e depositi, che era pari al 132 %, e al peggioramento della percezione della Banca da parte dei clienti, indicando che l’acquisizione della nuova TT Bank da parte della Banca avrebbe determinato «un aumento consistente dei depositi del[la Banca], migliorandone il profilo generale di finanziamento, la percezione da parte dei depositanti e la possibilità di attrarre nuovi depositi a condizioni più allettanti di quelle attuali».
(334)
L’acquisizione contribuisce dunque a risanare la posizione di liquidità della Banca, cosa essenziale ai fini del ripristino della redditività sul lungo termine. La Commissione ha riconosciuto l’impatto positivo dell’acquisizione in una lettera dei suoi servizi all’HFSF dell’8 luglio 2013, nella quale ha fatto presente che il progetto di piano di ristrutturazione della Banca, inviato dalla Grecia prima dell’acquisizione della nuova TT Bank, non aveva soddisfatto il requisito del ripristino della redditività sul lungo termine perché, alla fine del periodo di ristrutturazione, la Banca presentava un bilancio vulnerabile. Nella stessa lettera la Commissione specificava che «l’acquisizione della [nuova TT Bank], con il suo numero elevato di depositi, costituirebbe un contributo fondamentale al ripianamento del bilancio del[la Banca] e, conseguentemente, al ripristino della sua redditività sul lungo termine». La valutazione era giustificata dall’impatto di un’acquisizione di questo tipo sulla posizione di liquidità della Banca: «In base ai dati della fine del 2012, l’acquisizione farebbe scendere immediatamente [il] rapporto tra prestiti e depositi dal 155 % al 123 %, cosa che dovrebbe permettere di soddisfare il requisito [della Commissione alla] fine del 2017».
(335)
Pertanto la Commissione ritiene che l’acquisizione sia un fatto positivo ai fini della redditività della Banca sul lungo termine.
7.5.1.2. Impatto dell’acquisizione sull’importo dell’aiuto richiesto dalla Banca
(336)
In linea con il punto 23 della comunicazione sulla ristrutturazione, gli aiuti alla ristrutturazione non dovrebbero essere impiegati per l’acquisizione di altre imprese, bensì limitarsi alla copertura dei costi necessari al ripristino della redditività della Banca.
(337)
Poiché la Banca ha pagato il prezzo d’acquisto sotto forma di nuovi titoli azionari, l’acquisizione non è stata finanziata attraverso aiuti di Stato. Di conseguenza, la domanda di capitale determinata dal versamento del prezzo d’acquisto è stata subito coperta dall’emissione di nuove azioni, in modo da evitare che tale versamento provocasse un aumento netto della domanda di capitale della Banca. Inoltre, l’HFSF era proprietario al 100 % della nuova TT Bank, per cui tutte le nuove azioni emesse dalla Banca sono state assegnate all’HFSF, ossia allo Stato.
(338)
Di per sé, l’acquisizione non comporterà ulteriori aiuti di Stato perché la nuova TT Bank ne ha soddisfatto i requisiti patrimoniali. Inoltre, questo istituto di credito temporaneo era stato fondato solo alcuni mesi prima di essere acquisito. Poiché gli attivi di una banca in fallimento vengono verificati e valutati ad un prezzo congruo prima di essere trasferiti a un istituto di credito temporaneo, si può supporre che il portafoglio prestiti della nuova TT Bank non presentasse perdite nascoste o non sufficientemente coperte.
(339)
Concludendo, nella fattispecie e in via eccezionale, l’acquisizione della nuova TT Bank non viola il principio secondo cui l’aiuto deve essere contenuto entro il minimo necessario.
7.5.1.3. Effetto distorsivo dell’acquisizione sulla concorrenza
(340)
In linea con i punti 39 e 40 della comunicazione sulla ristrutturazione, gli aiuti di Stato non devono essere utilizzati per acquisire imprese concorrenti a scapito di aziende che non ne beneficiano. Il punto 41 della stessa comunicazione afferma inoltre che le acquisizioni possono essere autorizzate qualora facciano parte di un processo di consolidamento necessario per ripristinare la stabilità finanziaria o garantire una concorrenza effettiva, che il processo di acquisizione dovrebbe essere equo e che il risultato dovrebbe garantire condizioni di concorrenza effettiva sui mercati rilevanti.
(341)
La nuova TT Bank non era una banca redditizia su base autonoma. Il suo consolidamento è stato richiesto ai sensi dell’MPEF del 15 maggio 2013 e la transazione può essere dunque considerata parte di un processo di consolidamento necessario per un ripristino della stabilità finanziaria del tipo descritto nel punto 41 della comunicazione sulla ristrutturazione.
(342)
Nessun offerente non sovvenzionato ha presentato un’offerta valida per acquisire la nuova TT Bank e il processo di vendita è stato aperto, trasparente e non discriminatorio. Dunque la Banca non ha escluso alcun offerente non sovvenzionato. Poiché l’acquisizione è stata autorizzata dall’autorità ellenica per la concorrenza (142), la Commissione presuppone che l’esito del processo di vendita abbia garantito condizioni di concorrenza effettiva in Grecia.
(343)
In tale contesto, si può concludere che l’acquisizione della nuova TT Bank è compatibile con la sezione 4 della comunicazione sulla ristrutturazione.
7.5.1.4. Conclusione sull’acquisizione della nuova TT Bank
(344)
La Commissione conclude che, alla luce della situazione particolare delle banche greche (143) e delle caratteristiche specifiche dell’acquisizione della nuova TT Bank, tale acquisizione è compatibile con i requisiti previsti dalla comunicazione sulla ristrutturazione.
7.5.2. Conformità dell’acquisizione di Nea Proton Bank con la comunicazione sulla ristrutturazione
7.5.2.1. Impatto dell’acquisizione di Nea Proton Bank sulla redditività a lungo termine della Banca
(345)
Dal punto di vista dell’autonomia finanziaria operativa, l’acquisizione di Nea Proton Bank dovrebbe favorire il ripristino della redditività della Banca sul lungo termine perché la fusione di due banche che operano sullo stesso mercato geografico offre l’opportunità di realizzare importanti sinergie, per esempio attraverso la chiusura di filiali e la riduzione del personale e delle spese generali.
(346)
L’acquisizione di Nea Proton Bank permette alla Banca di trarre profitto da tali sinergie. La Banca ne acquisirà i clienti e i correntisti e chiuderà la maggior parte delle filiali, razionalizzando il sistema informativo e le funzioni della sede centrale. La transazione ha inoltre ridotto il rapporto tra prestiti e depositi della Banca, in quanto il valore di tale rapporto era inferiore per Nea Proton Bank. Infatti, alla fine del giugno 2013, il rapporto netto tra prestiti e depositi della Banca si aggirava sul 135,79 %, mentre quello di Nea Proton Bank si assestava intorno al 52,68 %.
(347)
Concludendo, l’acquisizione ha avuto un effetto positivo sulla redditività della Banca.
7.5.2.2. Impatto dell’acquisizione di Nea Proton Bank sull’importo dell’aiuto necessario per la Banca
(348)
In linea con il punto 23 della comunicazione sulla ristrutturazione, gli aiuti alla ristrutturazione non devono essere impiegati per l’acquisizione di altre imprese, ma solo per la copertura dei costi necessari al ripristino della redditività.
(349)
La Banca ha versato un prezzo simbolico per acquistare Nea Proton Bank (un euro), mentre l’entità acquisita è stata adeguatamente ricapitalizzata prima di essere venduta. La ricapitalizzazione comprendeva accantonamenti per perdite future su prestiti e perdite operative (144). Di conseguenza, l’acquisizione al prezzo di un euro di una banca adeguatamente capitalizzata non ha provocato l’aumento della domanda di capitale della Banca.
(350)
Concludendo, l’acquisizione di Nea Proton Bank non viola il principio secondo cui l’aiuto deve essere contenuto entro il minimo necessario.
7.5.2.3. Effetto distorsivo dell’acquisizione di Nea Proton Bank sulla concorrenza
(351)
In linea con i punti 39 e 40 della comunicazione sulla ristrutturazione, gli aiuti di Stato non devono essere utilizzati per acquisire imprese concorrenti a scapito di aziende che non ne beneficiano.
(352)
Nea Proton Bank non era una banca redditizia su base autonoma. Il suo consolidamento è stato richiesto ai sensi dell’MPEF del 15 maggio 2013. L’acquisizione può essere dunque considerata parte di un processo di consolidamento necessario per un ripristino della stabilità finanziaria del tipo descritto nel punto 41 della comunicazione sulla ristrutturazione.
(353)
La Commissione osserva inoltre che nessun offerente non sovvenzionato ha presentato un’offerta valida per acquisire Nea Proton Bank e che il processo di vendita è stato aperto, trasparente e non discriminatorio. Dunque la Banca non ha escluso alcun offerente non sovvenzionato. Poiché l’acquisizione è stata autorizzata dall’autorità ellenica per la concorrenza (145), la Commissione presuppone che l’esito del processo di vendita garantisca condizioni di concorrenza effettiva in Grecia.
(354)
In tale contesto, si può concludere che l’acquisizione di New Proton Bank è compatibile con la sezione 4 della comunicazione sulla ristrutturazione.
7.5.2.4. Conclusione sull’acquisizione di Nea Proton Bank
(355)
La Commissione conclude che, alla luce delle caratteristiche specifiche dell’acquisizione di Nea Proton Bank, tale acquisizione è compatibile con i requisiti previsti dalla comunicazione sulla ristrutturazione.
7.6. CONFORMITÀ DELLE MISURE A, B1, B2, B3, B4 E C ALLA COMUNICAZIONE SULLA RISTRUTTURAZIONE E DELLA MISURA C ALLA COMUNICAZIONE SUL SETTORE BANCARIO DEL 2013
7.6.1. Cause di difficoltà e conseguenze per la valutazione ai sensi della comunicazione sulla ristrutturazione
(356)
Come indicato nelle sezioni 2.1.1 e 2.1.2, le difficoltà con cui si confronta la Banca sono dovute principalmente alla crisi del debito sovrano e alla profonda recessione della Grecia e dell’Europa meridionale. Per quanto riguarda il primo fattore, il governo greco ha perso l’accesso ai mercati finanziari e ha dovuto infine negoziare un accordo con i suoi creditori nazionali e internazionali, ossia il programma PSI, che ha determinato una riduzione del 53,3 % dei crediti nei confronti dello Stato. Inoltre, il 31,5 % dei crediti è stato scambiato con nuovi GGB a tassi di interesse inferiori e di durata maggiore. Nel dicembre 2012 lo Stato ha riacquistato questi nuovi GGB dalle banche greche a un prezzo oscillante tra il 30,2 % e il 40,1 % del loro valore nominale, cristallizzando in tal modo un’ulteriore perdita per le banche greche. Oltre all’impatto del programma PSI e del riacquisto del debito sulla sua posizione patrimoniale, la Banca ha anche riscontrato flussi in uscita enormi tra il 2010 e la metà del 2012 causati dal rischio che, per via di un debito pubblico insostenibile e della recessione economica, la Grecia finisse fuori dalla zona euro.
(357)
Le misure B1, B2, B3 e B4 ammontano a 5 839 milioni di EUR, che corrispondono all’incirca al totale delle perdite registrate a seguito del programma PSI (5 781 milioni di EUR). In un caso del genere, e qualora le difficoltà non siano dovute principalmente a un’eccessiva assunzione di rischi, il punto 14 della comunicazione di proroga del 2011 prevede che la Commissione alleggerisca i requisiti.
(358)
La Commissione riconosce che la domanda di capitale è in parte dovuta alla regolare esposizione di un’istituzione finanziaria al rischio sovrano del proprio paese, fatto evidenziato anche nei considerando 58 e 69 della decisione di avvio del procedimento riguardante Eurobank. Conseguentemente, per la Banca c’è meno bisogno di affrontare, rispetto ad altre istituzioni finanziarie sovvenzionate che hanno accumulato rischi eccessivi, questioni relative al rischio morale nel proprio piano di ristrutturazione. Pertanto, poiché le misure di aiuto hanno un minor effetto distorsivo, i provvedimenti adottati per limitare le distorsioni della concorrenza dovrebbero essere proporzionalmente alleggeriti. Dal momento che il programma PSI e il riacquisto del debito costituiscono una remissione dello stesso a favore dello Stato, la remunerazione da parte di quest’ultimo relativa alla ricapitalizzazione delle banche può essere inferiore.
(359)
Tuttavia, avendo l’economia greca registrato un regresso del 25 % circa dal 2008, la Banca deve adeguare la sua organizzazione, la struttura dei costi e la sua rete commerciale a questo nuovo ambiente per ripristinare la redditività. Pertanto, nonostante l’assenza di questioni relative al rischio morale, la Banca deve ristrutturare le sue operazioni in Grecia per garantire la redditività sul lungo termine.
(360)
La Commissione osserva inoltre che l’esposizione della Banca al rischio sovrano greco era maggiore di quello di alcune altre banche in Grecia. Conseguentemente, non tutte le perdite registrate sui GGB (ossia sul programma PSI) sono imputabili alla regolare esposizione di un’istituzione finanziaria al rischio sovrano del proprio paese.
(361)
La seconda causa all’origine delle difficoltà della Banca è costituita dalle perdite sui prestiti alle famiglie e alle aziende greche. La Commissione ritiene che tali perdite siano principalmente dovute alla contrazione del PIL del 25 % circa in cinque anni (dunque una contrazione eccezionalmente grave e prolungata) e non a una condotta rischiosa della Banca nell’erogazione dei prestiti. Di conseguenza, l’aiuto concesso per coprire quelle perdite non crea un rischio morale, come nel caso di un aiuto che protegga una banca dalle conseguenze di politiche rischiose adottate in passato. Pertanto l’aiuto produce un minor effetto distorsivo (146).
(362)
Tuttavia, parte della domanda di capitale e delle perdite sui prestiti della Banca deriva da alcune delle sue succursali internazionali in Romania, Bulgaria, Polonia e Ucraina. Nel 2012, per esempio, la Banca ha registrato perdite in Romania, Bulgaria e Ucraina, mentre le relative succursali hanno beneficiato di un finanziamento intragruppo del valore di 1,8 miliardi di EUR.
(363)
Dagli stress test effettuati nel 2012 per determinare la domanda di capitale della Banca è emerso inoltre che tale domanda derivava in parte dalle perdite sui prestiti esteri che, in base alle proiezioni, si stimavano in 1 228 milioni di EUR secondo lo scenario di base e in 1 622 milioni di EUR secondo quello negativo.
(364)
In conclusione, il punto 14 della comunicazione di proroga del 2011 riguarda una parte significativa delle perdite e la conseguente domanda di aiuto, il che permette alla Commissione di alleggerire i suoi requisiti. La domanda di aiuto deriva in parte da perdite sui prestiti greci dovute alla recessione eccezionalmente lunga e profonda e non alla concessione di prestiti a rischio, e l’aiuto concesso in tali circostanze, non creando un rischio morale, produce un minor effetto distorsivo.
(365)
Infine, la domanda di aiuto è imputabile in parte all’assunzione di rischi da parte della Banca stessa, specialmente per quanto riguarda le sue succursali estere, e al fatto di detenere una quantità maggiore di GGB.
7.6.2. Redditività
(366)
Un piano di ristrutturazione deve garantire che l’istituzione finanziaria sia in grado di ripristinare la sua redditività sul lungo termine entro la fine del periodo di ristrutturazione (sezione 2 della comunicazione sulla ristrutturazione). Nel caso in esame, per periodo di ristrutturazione s’intende il periodo compreso fra la data di adozione della presente decisione e il 31 dicembre 2018.
(367)
In linea con i punti 9 - 11 della comunicazione sulla ristrutturazione, la Grecia ha presentato un piano di ristrutturazione completo e dettagliato che fornisce informazioni esaustive sul modello aziendale della Banca. Il piano individua inoltre le cause delle difficoltà della Banca e le misure adottate per affrontare tutti i problemi di redditività che ha incontrato e, in particolare, descrive la strategia scelta per preservare l’efficienza operativa e far fronte al tasso elevato di prestiti non produttivi, alla scarsa efficienza operativa, alla debolezza della sua posizione di liquidità e di capitale e alle sue attività estere dipendenti dalla società madre per quanto concerne il loro finanziamento e il loro capitale.
7.6.2.1. Attività bancarie greche
(368)
Per quanto riguarda la liquidità e la dipendenza della Banca dal finanziamento dell’Eurosistema, il piano di ristrutturazione prevede una crescita del bilancio limitata in Grecia, mentre la base dei depositi dovrebbe riprendere ad aumentare. La dipendenza dall’ELA, che ha già registrato un calo, continuerà a diminuire, contribuendo a ridurre il costo di finanziamento della Banca.
(369)
L’impegno relativo al rapporto tra depositi e prestiti, descritto nel considerando (127), garantisce che la struttura di bilancio della Banca diventi sostenibile entro la fine del periodo di ristrutturazione. Anche la vendita di titoli e di altre attività secondarie consoliderà la posizione di liquidità della Banca, garantendo che quest’ultima non debba ricorrere ai mercati all’ingrosso. A causa dello stress che tuttora grava sulla suddetta posizione di liquidità, la Commissione può accettare la richiesta delle autorità greche di poter fornire liquidità alla Banca in base alla misura di garanzia e alla misura relativa ai prestiti obbligazionari pubblici del regime di sostegno alle banche greche.
(370)
Per diminuire i propri costi di finanziamento, la Banca si è anche impegnata a ridurre ulteriormente i tassi di interesse che paga sui depositi, come descritto nel considerando (127). La Commissione osserva che tale riduzione costituirà un contributo fondamentale al miglioramento della redditività della Banca al lordo degli accantonamenti.
(371)
Dall’inizio della crisi la Banca ha significativamente razionalizzato la sua rete commerciale in Grecia attraverso una riduzione del numero delle filiali e dei dipendenti. Entro il 2018, le sue spese complessive saranno diminuite di un ulteriore […]% rispetto al 2013 (147). Per conseguire quest’obiettivo, la Banca si è impegnata a ridurre le sue filiali e i suoi dipendenti fino a un massimo di […] e […] rispettivamente al 31 dicembre 2017, con un tetto massimo per la spesa complessiva in Grecia pari a 800 milioni di EUR. Il coefficiente di esercizio previsto sarà inferiore al […]% alla fine del periodo di ristrutturazione. La Commissione ritiene che il piano di ristrutturazione preservi l’efficienza della Banca nel nuovo ambiente di mercato.
(372)
Un altro settore fondamentale è rappresentato dalla gestione dei prestiti non produttivi, dal momento che costituiscono il 29,4 % del portafoglio al 31 dicembre 2013 (148). La Banca prevede di istituire un dipartimento apposito che si occupi della gestione di tali prestiti e si è anche assunta l’impegno di rispettare standard elevati in termini di politica creditizia, al fine di massimizzare il valore per la Banca in ogni fase del processo del credito, come indicato nei considerando (131) e (132).
7.6.2.2. Governo societario
(373)
Un altro punto meritevole di attenzione è il governo della Banca, dal momento che, al 31 dicembre 2013, l’HFSF deteneva il 95,23 % dei suoi titoli azionari. Alla luce dei risultati registrati dalle banche pubbliche in Grecia, nel 2013 la Banca e l’HFSF hanno concordato un accordo specifico relativamente ai rapporti, accordo che protegge l’attività quotidiana della Banca dall’eccessiva interferenza del suo azionista principale, garantendo al contempo che l’HFSF possa seguire l’attuazione del piano di ristrutturazione e impedire che la direzione della Banca si assuma rischi eccessivi attraverso opportune procedure di consultazione. La Banca si è inoltre assunta l’impegno di monitorare attentamente la propria esposizione ai mutuatari collegati.
(374)
La legge HFSF, modificata nel 2014, prevede che i titoli azionari sottoscritti dall’HFSF durante la ricapitalizzazione della primavera 2013 non conferiscano diritto di voto qualora almeno il 50 % dell’aumento di capitale del 2014 venga sottoscritto da investitori privati. Per quanto concerne il ripristino della redditività sul lungo termine della Banca, la Commissione sarebbe incline a non valutare negativamente il controllo accordato agli azionisti privati nel caso in cui investano nella Banca somme considerevoli di capitali propri. La Commissione osserva altresì che la restrizione del diritto di voto per l’HFSF non si applicherà ai voti riguardanti lo statuto societario della Banca, le operazioni societarie o altre decisioni strategiche. La Commissione approva il fatto che l’HFSF riacquisti automaticamente il diritto di voto a pieno titolo qualora la Banca non attui il proprio piano di ristrutturazione. Queste disposizioni assicurano che l’HFSF, pur non intervenendo nelle operazioni quotidiane della Banca, possa preservare i propri interessi in qualità di azionista e di autorità incaricata di garantire la corretta attuazione del piano di ristrutturazione.
7.6.2.3. Attività internazionali
(375)
Alcune attività internazionali della Banca hanno esaurito in passato il suo capitale, la sua liquidità e la sua redditività, come spiegato nei considerando (362) e (363).
(376)
Il piano di ristrutturazione prevede che la Banca muti il proprio modello aziendale, concentrandosi maggiormente su […]. La Banca ha già venduto la sua succursale non redditizia in Polonia (EFG Poland) e ha anche cominciato a razionalizzare le altre per consolidare il processo di sottoscrizione dei prestiti e ridurre il deficit di finanziamento delle succursali. Sta programmando la cessione della […] succursale […] (149) e ristrutturerà ulteriormente le operazioni delle succursali […] e […] prima della loro eventuale vendita in una fase successiva, come indicato nel considerando (116).
(377)
La redditività generale delle operazioni estere verrà ripristinata a partire dal […] in poi. Alla stessa data, il finanziamento accordato alle succursali estere sarà stato ridotto di […] rispetto al livello riscontrato al 31 dicembre 2012.
(378)
Pertanto la Commissione pensa che la Banca avrà ristrutturato e ridimensionato sufficientemente queste succursali estere per evitare di dover richiedere nuovi apporti di capitale e incorrere in problemi di liquidità in futuro. L’impegno descritto al considerando (128), consistente nell’astenersi dall’effettuare conferimenti ingenti di capitale a favore delle succursali internazionali, garantisce inoltre che queste ultime non rappresentino una minaccia per il capitale o per la liquidità.
7.6.2.4. Conclusione sulla redditività
(379)
Lo scenario di base descritto nella sezione 2.4 dimostra che, alla fine del periodo di ristrutturazione, la Banca sarà in grado di realizzare un guadagno tale da permetterle di coprire tutte le proprie spese e ottenere un rendimento di capitale adeguato e commisurato al suo profilo di rischio. Infatti, secondo lo scenario di base, il rendimento del capitale della Banca sarà pari al […]% nel 2018. Contestualmente, si prevede che la posizione patrimoniale della Banca rimanga su livelli soddisfacenti in quanto, dal 2014 in poi, il tasso di adeguatezza patrimoniale non scenderà al di sotto del […]%.
(380)
Infine, la Commissione prende anche atto dello scenario negativo descritto nel piano di ristrutturazione della Banca presentato dalle autorità greche. Tale scenario si basa su una serie di presupposti concordati con l’HFSF e tiene conto di una più lunga e più profonda recessione, nonché di una deflazione più grave dei prezzi degli immobili (150). Secondo il piano di ristrutturazione, la Banca è in grado di sostenere uno stress di entità ragionevole poiché, nello scenario avverso, la Banca rimarrebbe redditizia alla fine del periodo di ristrutturazione, con un rendimento del capitale del […]% e un tasso del capitale di classe 1 del […]% nel 2018.
(381)
Gli stress test del 2013 effettuati dalla Banca centrale greca confermano che il nuovo capitale che verrà raccolto nel 2014, ossia 2 864 milioni di EUR, è sufficiente per far fronte allo scenario di base nel periodo di ristrutturazione. La Banca presenterà inoltre un piano relativo al capitale contingente alla Banca centrale greca, comprensivo di misure da attuare nel caso in cui la situazione economica dovesse ulteriormente peggiorare. La Commissione ricorda che, nella valutazione della domanda di capitale secondo lo scenario di base, la Banca centrale greca ha già introdotto diversi adeguamenti che hanno determinato un aumento nella stima del fabbisogno di capitale rispetto a quella effettuata dalla Banca secondo il proprio scenario di base. La stima eseguita dalla Banca centrale greca relativamente a tale scenario può essere dunque considerata una sorta di stress test. Per giungere alla conclusione che la Banca è redditizia, la Commissione non le richiede di disporre in anticipo di un capitale sufficiente a coprire la domanda di capitale prevista dalla Banca centrale greca nello scenario di stress negativo, in quanto tale livello di stress è elevato.
(382)
Inoltre è positivo il fatto che la Banca si asterrà dall’acquistare ulteriori titoli non rientranti nella categoria investimento, il che contribuirà a preservare la sua posizione di liquidità e di capitale.
(383)
Pertanto la Commissione può concludere che la Banca ha adottato misure sufficienti per affrontare i problemi di redditività delle attività bancarie nazionali e delle attività estere.
7.6.3. Contributo proprio e condivisione degli oneri
7.6.3.1. Valutazione della conformità delle misure A, B1, B2, B3 e B4 alla comunicazione sulla ristrutturazione
(384)
Come afferma la comunicazione sulla ristrutturazione, le banche e i loro azionisti devono contribuire alla ristrutturazione nella misura del possibile per assicurare che l’aiuto sia limitato al minimo necessario; perciò le banche devono impiegare risorse proprie per finanziare la ristrutturazione, per esempio mediante la cessione di attivi, mentre gli azionisti devono, ove possibile, assorbire le perdite della banca. Gli impegni assunti dalla Banca devono garantire che le sue risorse vengano utilizzate e che i vecchi azionisti e gli investitori privati, detenendo capitale ibrido della Banca, contribuiscano alla ristrutturazione.
7.6.3.1.1. Contributo proprio della Banca: cessioni e riduzione dei costi
(385)
La Banca ha ceduto un notevole numero di attività al fine di consolidare la propria adeguatezza patrimoniale e la vendita delle sue grandi succursali polacche e turche ha migliorato la sua posizione patrimoniale di circa 750 milioni di EUR. Queste cessioni hanno anche potenziato la sua posizione di liquidità e l’aumento di capitale azionario di Eurobank Properties ha permesso alla Banca di incrementare il proprio patrimonio di 200 milioni di EUR.
(386)
Il piano di ristrutturazione prevede la vendita di ulteriori attivi di […] e […]. In particolare, la Banca si è assunta l’impegno di ridurre l’entità dei suoi attivi esteri a 8,77 miliardi di EUR. Considerando la riduzione dell’indebitamento e le cessioni già effettuate, dopo l’attuazione di questo ridimensionamento supplementare la presenza geografica in Grecia della Banca si sarà considerevolmente ridotta.
(387)
Inoltre, la Banca si è impegnata a diminuire ulteriormente l’entità dei suoi attivi esteri qualora dovesse richiedere un conferimento di capitale dall’HFSF superiore a 1 miliardo di EUR e, in tal caso, ridurrebbe il proprio portafoglio delle attività internazionali a non più di 3,5 miliardi di EUR. In caso di un conferimento di capitale (misura C) inferiore a 1 miliardo di EUR, gli investitori privati contribuiranno con un apporto di almeno 1,5 miliardi di EUR, dunque superiore a quello dell’HFSF, che farebbe diminuire sensibilmente l’importo dell’aiuto richiesto, ottimizzando così la condivisione degli oneri.
(388)
La Banca si è anche assunta l’impegno di vendere la sua grande e redditizia compagnia assicurativa controllata.
(389)
Per limitare le sue esigenze patrimoniali, la Banca si è impegnata a non utilizzare capitale per sostenere o aumentare le dimensioni delle sue succursali estere, come descritto nel considerando (128), e a non effettuare ulteriori acquisizioni.
(390)
Tra gli impegni della Banca c’è anche l’attuazione di un programma di vasta portata per la riduzione dei costi, come indicato nella sezione 2.4.2. Le sue spese diminuiranno ulteriormente fino al 2018. […]
(391)
In particolare, lo Stato greco si è assunto un impegno in base al quale, fino al […], la Banca non verserà un’annualità di retribuzione (stipendio, contributo previdenziale, bonus) superiore a […] ad alcun impiegato o dirigente. Inoltre, qualora l’HFSF dovesse sottoscrivere tutti i titoli azionari della Banca, la Grecia applicherà, in base all’impegno assunto in merito, un tetto salariale in linea con la comunicazione sul settore bancario del 2013 (151).
7.6.3.1.2. Condivisione degli oneri da parte degli azionisti storici e raccolta di nuovo capitale sul mercato.
(392)
La ricapitalizzazione della primavera 2013 (misura B4) ha causato una forte diluizione degli azionisti esistenti della Banca. Infatti la loro partecipazione si era ridotta dal 100 % (prima della suddetta ricapitalizzazione) all’1,44 % soltanto. La Commissione osserva inoltre che la Banca non paga dividendi in contanti dal 2008 e, infine, si compiace del fatto che l’HFSF conferirà nuovo capitale solo nel caso in cui la Banca non riesca a raccoglierlo sul mercato a un prezzo ritenuto ragionevole e determinato in base a due valutazioni indipendenti.
7.6.3.1.3. Condivisione degli oneri da parte dei detentori del debito subordinato
(393)
I detentori del debito subordinato della Banca hanno contribuito al pagamento dei suoi costi di ristrutturazione. La Banca ha eseguito diversi interventi di gestione delle passività al fine di generare capitale. Il totale delle passività scambiate ammontava a 748 milioni di EUR, con una plusvalenza di 565 milioni di EUR, come descritto nei considerando 122 e (123).
(394)
Gli strumenti ancora in sospeso sono soggetti al divieto di cedola di cui al considerando (133). La Commissione ritiene pertanto che sia garantita un’adeguata ripartizione degli oneri tra gli azionisti ibridi privati della banca e che, in merito a questo punto, siano soddisfatti i criteri della comunicazione sulla ristrutturazione.
(395)
In conclusione, considerando quanto esposto nella sezione 7.6.1, la Commissione ritiene che la Grecia abbia attuato misure sufficienti, relativamente al contributo proprio e alla condivisione degli oneri, per ridurre al minimo necessario l’importo delle misure di aiuto A, B1, B2, B3 e B4.
7.6.3.2. Valutazione della compatibilità della misura C con la comunicazione sul settore bancario del 2013
(396)
La comunicazione sul settore bancario del 2013 integra la comunicazione sulla ristrutturazione e richiede una migliore condivisione degli oneri e l’ottenimento di sostegno al capitale da parte delle banche per attuare misure aggiuntive finalizzate alla riduzione al minimo dell’aiuto. In base al punto 29 della comunicazione sul settore bancario del 2013, lo Stato membro è tenuto a dimostrare che siano stati utilizzati nella massima misura possibile tutti i mezzi per limitare l’aiuto al minimo necessario. A tale scopo, lo Stato membro deve presentare un piano di raccolta di capitale, garantire un’adeguata ripartizione degli oneri tra gli azionisti e i creditori subordinati e impedire il deflusso di fondi prima della decisione di ristrutturazione. Secondo la comunicazione sul settore bancario del 2013, il piano di raccolta di capitale dovrebbe comprendere emissioni di diritti, attività volontarie di gestione delle passività, cessioni che generino capitale, misure di riduzione della leva finanziaria, la mancata distribuzione degli utili e altre misure quali, per esempio, l’adozione di politiche rigorose in materia di costi e di remunerazione.
(397)
Il punto 47 della comunicazione sul settore bancario del 2013 prevede che, una volta individuati dei deficit di capitale, una banca debba impedire il deflusso di fondi mediante una serie di misure finalizzate a tale scopo quali divieti regolari di distribuire cedole e dividendi o di esercitare un’influenza predominante sui prezzi nonché divieti di acquisizione o di pubblicità. La Commissione osserva che la Banca osserva già questi divieti perché sono già inclusi nell’elenco degli impegni presentato dalla Grecia, come descritto nel considerando (133), e che la Banca non paga dividendi in contanti dal 2008.
(398)
L’impegno di ricapitalizzazione del 2014 (misura C) rappresenta una sorta di cuscinetto per assorbire le perdite future determinate dallo stress test effettuato nel 2013 dalla Banca centrale greca, i cui risultati sono stati divulgati il 6 marzo 2014 e mostrano che occorrono alla Banca 2 945 milioni di EUR di nuovo capitale per coprire le perdite future in uno scenario di stress. La misura C copre solo la restante domanda di capitale nella misura in cui: i) essa non si può coprire con ulteriori cessioni o misure che prevedano aumenti di capitale (la Commissione ritiene che la Banca abbia analizzato tutte le potenziali cessioni e si sia impegnata a realizzare tutte quelle che possano ridurre la domanda di capitale nel quadro del piano relativo al capitale presentato dalla Banca centrale greca) e ii) non viene coperta dagli investitori privati nel quadro dell’aumento di capitale azionario che verrà effettuato nell’aprile 2014. Pertanto questa misura non si traduce in un apporto di capitale eccessivo a favore della Banca.
(399)
Come spiegato nei considerando 385-395, la Banca ha già preso provvedimenti prima dello stress test per ridurre al minimo l’importo del capitale richiesto. Qualora, nel quadro dell’attuale raccolta di capitale, la Banca riesca a raccoglierne la maggior parte presso gli investitori privati e l’aiuto supplementare versato dall’HFSF resti inferiore a 1 miliardo di EUR, non sarà necessario un ulteriore contributo proprio da parte della Banca. Tuttavia, nel caso in cui l’importo dell’aiuto versato in applicazione della misura C superi quel livello, sarebbe opportuno che la Banca cedesse altre attività.
(400)
Per quanto concerne la condivisione degli oneri, la comunicazione sul settore bancario del 2013 stabilisce che un’adeguata ripartizione comporti contributi da parte di azionisti, detentori di capitale ibrido e di debito subordinato prima che venga concesso un aiuto sotto forma di sostegno al capitale. La Commissione osserva che lo Stato greco ha modificato il proprio quadro legislativo nazionale per garantire che i creditori subordinati contribuiscano alle spese di ristrutturazione della Banca prima di eventuali conferimenti di nuovo capitale a suo favore. La Commissione rileva inoltre che la Grecia si è assunta l’impegno di attuare le misure di cui all’articolo 6a della legge HFSF, modificata nel 2014, che prevede la ripartizione del deficit patrimoniale tra i detentori dei suoi strumenti di capitale e di altre passività subordinate, ove necessario. Benché tale condivisione degli oneri sia prevista solo dopo la data dell’impegno di ricapitalizzazione del 2014 (misura C), in base al punto 45 della comunicazione sul settore bancario del 2013, la Commissione ritiene che, qualora il debito subordinato e il capitale ibrido venissero convertiti obbligatoriamente all’atto dell’impegno, ciò determinerebbe risultati sproporzionati. Qualora la Banca dovesse raccogliere capitali sufficienti presso i privati per coprire tutto il suo fabbisogno patrimoniale determinato dallo stress test svolto dalla Banca centrale greca, la conversione del debito subordinato si rivelerebbe sproporzionata. Pertanto l’impegno della Grecia di far intervenire i creditori subordinati prima che si provveda a versare alla Banca qualsiasi importo a titolo di sostegno al capitale è sufficiente a garantire una condivisione degli oneri adeguata.
(401)
Inoltre, al fine di assicurare la più ampia partecipazione dei proprietari della banca al ripristino di un capitale adeguato durante la fase di ristrutturazione, la Grecia si è impegnata affinché, fino al termine del periodo di ristrutturazione, la Banca trattenga i dividendi e non paghi alcuna cedola che non sia tenuta a versare per legge. Così, conformemente al punto 26 della comunicazione sulla ristrutturazione e al punto 47 della comunicazione sul settore bancario del 2013, la Banca non si avvarrà dell’aiuto statale per remunerare fondi propri nel caso in cui le attività della banca non generino utili sufficienti.
(402)
La Banca si è inoltre assunta l’impegno di non pagare fino al 31 dicembre 2017 ad alcuno dei suoi dipendenti o dirigenti un’annualità di retribuzione (stipendio, contributo previdenziale, bonus) superiore a quella del Governatore della Banca centrale greca (non considerando l’eventuale rinuncia del Governatore ad una parte della sua retribuzione). Inoltre, qualora l’HFSF dovesse sottoscrivere tutti i titoli azionari della Banca, la Grecia applicherà, in base all’impegno assunto in merito, un tetto salariale in linea con la comunicazione sul settore bancario del 2013 (152).
(403)
La Commissione deve valutare se questo impegno, che riguarda due scenari, soddisfi i requisiti previsti dalla comunicazione sul settore bancario del 2013.
(404)
Nel primo scenario, qualora l’HFSF non conferisca effettivamente nuovo capitale a beneficio della Banca, l’aiuto previsto dalla misura C si limiterà a un mero impegno di sottoscrizione d’un aumento di capitale e l’HFSF non verserà un solo euro perché tutti i nuovi titoli azionali saranno stati sottoscritti da investitori privati. La comunicazione sul settore bancario del 2013 prevede che le restrizioni in materia di retribuzione possano essere revocate una volta che gli aiuti siano stati rimborsati. Tuttavia, l’aiuto previsto da tale impegno di sottoscrizione relativamente a un eventuale aumento di capitale non potrà essere rimborsato se l’impegno in questione non verrà mai messo in atto (dal momento che lo Stato non ha mai versato denaro alla Banca). In tali circostanze, la Commissione può accettare che le restrizioni alla retribuzione si applichino per un periodo di tempo determinato. La Commissione ritiene che l’impegno assunto dallo Stato greco, impegno che resterà in vigore fino al 31 dicembre 2017 (ossia per tre anni e otto mesi, terminando un anno prima della fine del piano di ristrutturazione), rappresenti una corretta applicazione dell’ultimo paragrafo del punto 38 della comunicazione sul settore bancario del 2013. Essendo la retribuzione annuale del Governatore della Banca centrale greca inferiore al tetto fissato nel secondo paragrafo del punto 38 della suddetta comunicazione, e applicandosi tale impegno all’intero gruppo, la Commissione reputa che l’impegno proposto dalla Grecia per il caso in cui l’HFSF non sottoscriva alcun titolo azionario nel quadro dell’aumento di capitale in programma sia in linea con il punto 38 della comunicazione.
(405)
Per quanto riguarda il secondo scenario, nel quale l’HFSF dovrebbe sottoscrivere tutte le azioni della banca, la Grecia si è ripromessa di modificare l’impegno affinché sia conforme alla comunicazione sul settore bancario del 2013. La Commissione osserva che, qualora l’HFSF sottoscrivesse tutti i titoli azionari, la durata del tetto retributivo dovrebbe essere modificata per rimanere conforme alla comunicazione summenzionata e dovrebbe protrarsi fino alla fine del piano di ristrutturazione (31 dicembre 2018) o fino ad una transazione equivalente al rimborso dell’aiuto. Dal momento che la Banca non può rimborsare le azioni ordinarie, la Commissione riconosce che vendere le azioni con profitto sul mercato secondario si potrebbe considerare una soluzione equivalente a un rimborso dell’aiuto.
(406)
Concludendo, in entrambi gli scenari l’impegno relativo alle restrizioni in materia di retribuzione assunto dallo Stato greco soddisfa i requisiti della comunicazione sul settore bancario del 2013.
(407)
Per quanto riguarda la remunerazione dell’aiuto di Stato, la comunicazione di proroga del 2011 richiede che vengano emessi nuovi titoli azionari con uno sconto rispetto al prezzo di mercato, previo adeguamento in base all’effetto di diluizione. La Commissione rileva che la finalità di questo requisito è quella di assicurare che lo Stato riceva una remunerazione sufficiente per la sua partecipazione azionaria nella Banca e che si verifichi una diluizione proporzionale degli azionisti storici. Nel caso della misura C, lo Stato è già l’azionista principale della Banca, detenendo oltre il 90 % dei suoi titoli azionari. Pertanto, uno sconto eccessivo rispetto al prezzo di mercato diminuirebbe la remunerazione dell’aiuto di Stato per quanto concerne la misura B4 e rischierebbe di tradursi in un aiuto agli investitori qualora lo sconto determinasse una sottovalutazione del valore della Banca. Per evitare una situazione di questo genere, il prezzo di sottoscrizione non potrà essere inferiore ad un minimo stabilito in base a due perizie eseguite da valutatori indipendenti. Gli accordi dettagliati relativi alla determinazione del prezzo tutelano dunque l’HFSF da una diluizione eccessiva da parte dei nuovi investitori, garantendo al contempo che l’HFSF sottoscriva nuovi titoli azionari ad un prezzo corrispondente al valore della Banca. In queste circostanze, la Commissione può approvare la possibilità di emettere le nuove azioni con uno sconto sull’attuale prezzo di mercato che sia inferiore a quello previsto dalla comunicazione di proroga del 2011 e ritiene che il prezzo minimo sia accettabile.
(408)
Se i titoli venissero emessi ad un prezzo più alto, si correrebbe il rischio di scoraggiare gli investitori privati dal partecipare all’aumento di capitale azionario e conseguentemente si limiterebbe la raccolta di capitale privato.
(409)
Pertanto la Commissione reputa adeguato il livello di contributo proprio e di condivisione degli oneri relativamente alla misura C.
7.6.3.3. Conclusione sul contributo proprio e sulla condivisione degli oneri
(410)
La Commissione osserva che, in confronto all’importo totale ricevuto della ricapitalizzazione statale, il contributo proprio e la condivisione degli oneri tramite la vendita di attività sono molto più bassi rispetto ai livelli che di solito la Commissione ritiene sufficienti. Tuttavia, a fronte delle considerazioni esposte nella sezione 7.6.1, in base a cui la Commissione può accettare un contributo proprio e una condivisione degli oneri inferiori, si può ritenere che le misure previste dal piano di ristrutturazione in termini di contributo proprio e di ripartizione degli oneri siano sufficienti.
(411)
Il piano di ristrutturazione è conforme ai requisiti della comunicazione sul settore bancario del 2013 anche per quanto riguarda la misura C.
7.6.4. Misure per limitare le distorsioni della concorrenza
(412)
In base alla comunicazione sulla ristrutturazione, il piano di ristrutturazione deve prevedere misure volte a limitare distorsioni della concorrenza e a garantire un settore finanziario concorrenziale. Inoltre, tali misure devono affrontare questioni relative al rischio morale e garantire che gli aiuti di Stato non siano utilizzati per il finanziamento di comportamenti anticoncorrenziali.
(413)
Conformemente al punto 31 della comunicazione sulla ristrutturazione, nel valutare l’importo dell’aiuto e le distorsioni della concorrenza generate dalle misure in esame, la Commissione deve tenere conto dell’importo dell’aiuto sia in termini assoluti che relativi, nonché del grado di ripartizione degli oneri e della posizione di mercato dell’istituto finanziario dopo la ristrutturazione. Al riguardo, la Commissione ricorda che la Banca è stata oggetto di una ricapitalizzazione statale corrispondente al 16 % delle sue APR (misura C esclusa). Con la misura C, la Banca beneficia dell’impegno a conferire altri 2 864 miliardi di EUR, grazie a cui l’aiuto totale in conto capitale raggiunge il 23,7 % delle APR della Banca. Oltre al sostegno al capitale, la Banca ha anche beneficiato del sostegno alla liquidità, ottenendo garanzie di liquidità che ammontavano a 13 600 milioni di EUR al 15 aprile 2011 e a 13 932 milioni di EUR al 30 novembre 2013, pari al 17 % del bilancio della Banca in tale data, e beneficiando dell’ELA garantito dallo Stato per un importo di 12 miliardi di EUR al 31 dicembre 2012, ossia il 18 % del bilancio della Banca in quella data. La necessità di attuare misure per limitare potenziali distorsioni della concorrenza è pertanto giustificata dall’entità considerevole dell’importo di tale aiuto. Inoltre, la Banca centrale greca possiede una quota di mercato cospicua, che al 31 dicembre 2012 era pari al 17 % per i prestiti e al 12 % per i depositi. In seguito alle acquisizioni della nuova TT Bank e di Nea Proton Bank, tali quote sono aumentate raggiungendo il 20,7 % per i prestiti e il 18,8 % per i depositi nel settembre 2013 (153).
(414)
La Commissione ricorda che le difficoltà della Banca sono dovute principalmente a shock esterni quali la crisi del debito sovrano e la recessione prolungata che sta perturbando l’economia greca dal 2008, come è stato osservato nel considerando (69) della decisione di avvio del procedimento riguardante Eurobank. Le questioni relative al rischio morale sono meno gravi, in quanto la Banca non sembra essersi assunta rischi eccessivi e, come analizzato nella sezione 7.6.1, l’effetto distorsivo della misura di aiuto è minore alla luce di questi fattori, come lo è la necessità di adottare misure per limitare le distorsioni della concorrenza. Per questi motivi la Commissione può ammettere in via eccezionale che, nonostante l’importo dell’aiuto sia elevato, il piano di ristrutturazione non preveda alcun ridimensionamento del bilancio e dei prestiti in Grecia.
(415)
Tuttavia, la Commissione fa presente che le ricapitalizzazioni statali hanno permesso alla Banca di portare avanti le proprie attività bancarie sui mercati stranieri e quelle assicurative in Grecia.
(416)
A questo proposito, la Commissione evidenzia che la Banca, oltre ad aver già messo in atto la riduzione della leva finanziaria e la ristrutturazione della propria rete internazionale, si è assunta l’impegno di vendere le proprie attività assicurative entro […] e di ridurre l’entità dei propri attivi internazionali entro il 31 dicembre 2018, cosa che comporterà probabilmente ulteriori cessioni in […] e […], nonché l’impegno di non utilizzare gli aiuti per finanziare la crescita di tali attività. La Commissione ritiene che ridurre maggiormente le attività straniere costituisca un provvedimento proporzionato nel caso in cui l’HFSF versi alla banca, in applicazione della misura C, un importo superiore a 1 miliardo di EUR a titolo di aiuto in conto capitale. Come indicato nel considerando (295), in seguito a tale versamento l’aiuto produrrebbe un maggior effetto distorsivo rispetto al mero impegno di partecipare all’aumento di capitale. Tuttavia, un conferimento di nuovo capitale inferiore a 1 miliardo di EUR comporterebbe una maggiore partecipazione, per un importo di almeno 1,5 miliardi di EUR, da parte degli investitori privati. Inoltre, una maggiore partecipazione privata si tradurrebbe in un’ulteriore condivisione degli oneri, come spiegato nel considerando (388). Il punto 31 della comunicazione sulla ristrutturazione afferma che, ai fini della valutazione delle misure relative alla condivisione degli oneri, si terrà conto sia del prezzo pagato per l’assistenza ottenuta dallo Stato che del grado di tale condivisione. Pertanto, eventuali ulteriori distorsioni della concorrenza resteranno limitate nel caso di un conferimento da parte dell’HFSF inferiore a 1 miliardo di EUR.
(417)
Lo Stato greco si è anche impegnato ad imporre un divieto di acquisizione, garantendo che la Banca non utilizzerà l’aiuto di Stato ricevuto per acquisire nuove attività. Tale divieto contribuisce ad assicurare che l’aiuto venga impiegato esclusivamente per sostenere il ripristino della redditività delle attività bancarie greche anziché, per esempio, la crescita sui mercati esteri.
(418)
Parimenti, l’impegno a ridurre gli interessi insostenibilmente elevati sui depositi greci garantisce che l’aiuto non verrà utilizzato per finanziare strategie insostenibili di raccolta di depositi che determinano una distorsione della concorrenza sul mercato greco. Analogamente, l’impegno ad attuare linee guida rigorose per quanto riguarda la determinazione dei prezzi dei nuovi prestiti, in base a un’adeguata valutazione del rischio di credito, impedirà alla Banca di falsare la concorrenza sul mercato greco con inopportune strategie di fissazione dei prezzi sui prestiti alla clientela.
(419)
Considerando la situazione specifica descritta nella sezione 7.6.1 e le misure previste dal piano di ristrutturazione, la Commissione ritiene che siano state adottate misure sufficienti per limitare le distorsioni della concorrenza.
7.7. MONITORAGGIO
(420)
In base alla sezione 5 della comunicazione sulla ristrutturazione, la Commissione richiede regolari relazioni per verificare che il piano di ristrutturazione sia attuato correttamente. Come affermato negli impegni (154), lo Stato greco assicurerà che il fiduciario, già nominato dalla Banca con l’approvazione della Commissione, monitori gli impegni assunti dalla Grecia in materia di ristrutturazione delle attività nazionali ed estere, di governo societario e di operazioni commerciali. Pertanto la Commissione reputa che sia garantito un monitoraggio adeguato per quanto riguarda l’attuazione del piano.
8. CONCLUSIONE
(421)
La Commissione ritiene che la Grecia abbia attuato illegittimamente le misure di aiuto SA.34825 (2012/C), SA.34825 (2014/N), SA.36006 (2013/NN), SA.34488 (2012/C, ex 2012/NN), SA.31155 (2013/C) (2013/NN) in violazione dell’articolo 108, paragrafo 3, del trattato sul funzionamento dell’Unione europea, dal momento che sono state attuate prima di essere notificate formalmente. Tuttavia la Commissione ritiene che il piano di ristrutturazione, unitamente agli impegni di cui agli allegati, assicuri il ripristino della redditività della Banca sul lungo termine, sia sufficiente in termini di condivisione degli oneri e di contributo proprio oltre ad essere adeguato e proporzionale ai fini della compensazione degli effetti distorsivi che le misure di aiuto esaminate nella presente decisione producono sulla concorrenza. Il piano di ristrutturazione e gli impegni presentati soddisfano i criteri della comunicazione sulla ristrutturazione e, pertanto, le misure di aiuto possono essere considerate compatibili con il mercato interno,
HA ADOTTATO LA PRESENTE DECISIONE:
Articolo 1
1. Le seguenti misure attuate o pianificate dalla Grecia costituiscono aiuto di Stato ai sensi dell’articolo 107, paragrafo 1, del trattato:
a)
il credito di ultima istanza concesso a Eurobank Ergasias SA. («Eurobank») dalla Banca centrale greca e garantita dalla Repubblica ellenica (misura L2);
b)
la seconda ricapitalizzazione ponte, del valore di 1 341 milioni di EUR, accordata a Eurobank dal Fondo ellenico di stabilità finanziaria («HFSF») nel dicembre 2012 (misura B2);
c)
la lettera d’impegno, del 21 dicembre 2012, relativa al conferimento di 528 milioni di EUR da parte dell’HFSF a beneficio di Eurobank (misura B3);
d)
la ricapitalizzazione, del valore di 5 839 milioni di EUR, accordata a Eurobank dall’HFSF nel maggio 2013 (misura B4);
e)
l’impegno di ricapitalizzazione, del valore di 2 864 milioni di EUR, accordato dall’HFSF dopo l’aumento di capitale azionario, per l’importo di 2 864 milioni di EUR, approvato dall’assemblea straordinaria degli azionisti il 12 aprile 2014 ai sensi della legge HFSF 3864/2010 modificata (misura C);
f)
il conferimento di capitale di 395 milioni di EUR accordato dall’HFSF a Nea Proton Bank il 28 agosto 2013 (misura NP3).
2. Alla luce del piano di ristrutturazione relativo al gruppo Eurobank, ossia Eurobank Ergasias S.A e tutte le sue succursali (succursali e filiali greche ed estere, bancarie e non bancarie), presentato il 16 aprile 2014 e degli impegni assunti dalla Grecia il 16 aprile 2014, le seguenti misure costituiscono aiuto di Stato compatibile con il mercato interno:
a)
il conferimento di capitale di 950 milioni di EUR accordato dalla Grecia a Eurobank nel maggio 2009 in base al regime di ricapitalizzazione (misura A);
b)
l’assistenza di liquidità di ultima istanza concessa a Eurobank dalla Banca centrale greca e garantita dallo Stato greco a partire dal luglio 2011, per un importo di 12 miliardi di EUR al 31 dicembre 2012 (misura L2);
c)
la prima ricapitalizzazione ponte, del valore di 3 970 milioni di EUR, accordata a Eurobank dall’HFSF nel maggio 2012 (misura B1);
d)
la seconda ricapitalizzazione ponte, del valore di 1 341 milioni di EUR, accordata a Eurobank dall’HFSF nel dicembre 2012 (misura B2);
e)
la lettera d’impegno, del 21 dicembre 2012, relativa al conferimento di 528 milioni di EUR da parte dell’HFSF a beneficio di Eurobank (misura B3);
f)
la ricapitalizzazione, del valore di 5 839 milioni di EUR, accordata a Eurobank dall’HFSF nel maggio 2013 (misura B4);
g)
l’impegno di ricapitalizzazione, del valore di 2 864 milioni di EUR, accordato dall’HFSF dopo l’aumento di capitale azionario, per l’importo di 2 864 milioni di EUR, approvato dall’assemblea straordinaria degli azionisti il 12aprile 2014 ai sensi della legge HFSF 3864/2010 modificata (misura C);
h)
il conferimento di capitale di 80 milioni di EUR accordato dallo Stato greco a Proton Bank nel maggio 2009 (misura Pr1);
i)
la copertura del deficit complessivo di finanziamento, per un valore di 1 121,6 milioni di EUR, da parte del Fondo ellenico di garanzia dei depositi e degli investimenti (HDIGF) e da parte dell’HFSF, per le attività trasferite da Proton Bank a Nea Proton Bank, nell’ottobre 2011 e nel maggio 2012 (misura NP1);
j)
il conferimento di capitale, per un totale di 515 milioni di EUR, concesso dall’HFSF a Nea Proton Bank nell’ottobre 2011, nel febbraio 2012, nell’agosto 2012 e nel dicembre 2012 (misura NP2);
k)
il conferimento di capitale di 395 milioni di EUR accordato dall’HFSF a Nea Proton Bank il 28 agosto 2013 (misura NP3).
l)
la copertura del deficit complessivo di finanziamento, per un valore di 677 milioni di EUR, da parte dell’HDIGF e dell’HFSF, per le attività trasferite da T Bank a Hellenic Postbank («TT Bank»), nel dicembre 2011 e nel febbraio 2013 (misura T);
m)
il conferimento di capitale di 224,96 milioni di EUR accordato dallo Stato greco a TT Bank nel maggio 2009 (misura TT);
n)
la copertura del deficit complessivo di finanziamento, per un valore di 3 732,6 milioni di EUR, da parte dell’HFSF, per le attività trasferite da TT Bank a New Hellenic Postbank («nuova TT Bank»), nel gennaio e nel giugno 2013 (misura NTT1);
o)
il conferimento di capitale di 500 milioni di EUR accordato dall’HFSF alla nuova TT Bank il 29 gennaio 2013 (misura NTT2).
Articolo 2
La Repubblica ellenica è destinataria della presente decisione.
Fatto a Bruxelles, il 29 aprile 2014