РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) № 721/2013 НА СЪВЕТА
от 22 юли 2013 година
за изменение на Регламент за изпълнение (ЕС) № 405/2011 за налагане на окончателно изравнително мито и за окончателно събиране на временното мито, наложено върху вноса на някои пръти от неръждаеми стомани с произход от Индия
СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 597/2009 на Съвета от 11 юни 2009 г. относно защитата срещу субсидиран внос от държави, които не са членки на Европейската общност (1) („основния регламент“), и по-специално член 19 от него,
като взе предвид предложението на Европейската комисия, представено след консултация с консултативния комитет,
като има предвид, че:
1. ПРОЦЕДУРА
1.1. Предишно разследване и съществуващи изравнителни мерки
(1)
През април 2011 г. с Регламент за изпълнение (ЕС) № 405/2011 (2) („регламента за налагане на окончателни мерки“) Съветът наложи окончателно изравнително мито върху вноса на някои пръти от неръждаеми стомани, класирани понастоящем в кодове по КН 7222 20 21, 7222 20 29, 7222 20 31, 7222 20 39, 7222 20 81 и 7222 20 89, с произход от Индия. Разследването, довело до приемането на регламента за налагане на окончателните мерки, ще бъде наричано по-долу „първоначалното разследване“.
(2)
Окончателните мерки се изразяваха в налагане на адвалорни изравнителни мита, вариращи между 3,3 и 4,3 %, наложени върху вноса от поименно изброени износители, 4,0 % мито, наложено на невключените в представителната извадка оказващи съдействие дружества, и остатъчна митническа ставка в размер на 4,3 % спрямо всички други дружества от Индия.
1.2. Започване на частично междинно преразглеждане
(3)
Искането за частично междинно преразглеждане беше подадено от Viraj Profiles Vpl. Ltd., производител износител от Индия („заявителя“). Искането е ограничено по своя обхват до разследването на субсидирането, доколкото е засегнат заявителят. Заявителят представи prima facie доказателства, че обстоятелствата относно субсидирането, въз основа на които са установени мерките, са се променили съществено и че тези промени са с дълготраен характер.
(4)
Като установи след консултация с консултативния комитет, че съществуват достатъчно доказателства за започването на частично междинно преразглеждане, на 9 август 2012 г. Комисията обяви чрез известие, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (3) („известието за започване“), започването на частично междинно преразглеждане в съответствие с член 19 от основния регламент, чийто обхват е ограничен до проучване на субсидирането по отношение на заявителя.
1.3. Разследван период в рамките на преразглеждането
(5)
Разследването на субсидирането обхвана периода от 1 юли 2011 г. до 30 юни 2012 г. („разследван период в рамките на преразглеждането“, или „РПП“).
1.4. Страни, засегнати от разследването
(6)
Комисията уведоми официално заявителя, правителството на Индия („ПИ“) и EUROFER като представител на промишлеността на Съюза в рамките на първоначалното разследване („промишлеността на Съюза“) за започването на разследване за частично междинно преразглеждане. На заинтересованите страни беше предоставена възможността да изложат в писмена форма становищата си и да поискат изслушване в срока, посочен в известието за започване на преразглеждане.
(7)
Писмените и устните коментари, представени от страните при започването на преразглеждането, бяха разгледани и където това беше уместно, бяха взети предвид.
(8)
С цел да получи информацията, необходима за целите на разследването, Комисията изпрати на заявителя въпросник. Въпросник беше изпратен също така на ПИ.
(9)
Отговори от въпросника бяха получени от заявителя и от ПИ.
(10)
Комисията изиска и провери цялата информация, която счете за необходима за определяне на субсидирането. Бяха извършени проверки на място в помещенията на заявителя.
2. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ
(11)
Продуктът, подлежащ на преразглеждане, е същият като определения при първоначалното разследване, а именно пръти от неръждаеми стомани, само получени или завършени чрез студена обработка, различни от пръти с кръгло напречно сечение с диаметър 80 mm или повече, понастоящем класирани в кодове по КН 7222 20 21, 7222 20 29, 7222 20 31, 7222 20 39, 7222 20 81 и 7222 20 89, с произход от Индия.
3. СУБСИДИРАНЕ
3.1. Въведение
(12)
Въз основа на информацията, предоставена от ПИ и другите заинтересовани страни, и отговорите на въпросника на Комисията бяха разследвани следните схеми, за които се предполага, че са прилагани от заявителя.
а)
схема за насърчаване на износа чрез внос на производствено оборудване („EPCGS“);
б)
схема за експортно ориентирани единици („EOUS“);
в)
схема за експортно кредитиране („ECS“).
(13)
Схемите, посочени в букви а) и б) по-горе, се основават на Закона за развитие и регулиране на външната търговия от 1992 г. (№ 22 от 1992 г.), в сила от 7 август 1992 г. („Закон за външната търговия“). Със Закона за външната търговия ПИ има право да издава уведомления относно политиката по износ и внос. Те са обобщени в документ „Външнотърговска политика“ („ВТП“), издаван на всеки пет години и редовно актуализиран от Министерството на търговията. Документът относно политиката за външната търговия, който е от значение за РПП, е „Външнотърговска политика за периода 2009-2014 г.“ („ВТП 2009 - 2014 г.). Освен това ПИ определя и процедурите, уреждащи ВТП 2009-2014 г., в „Наръчник на процедурите, том I“ („НП I 09 - 14“), който се актуализира редовно.
(14)
Схемата за експортно кредитиране, посочена в буква в) по-горе, се основава на раздели 21 и 35А от Закона за регулиране на банковото дело от 1949 г., който позволява на Резервната банка на Индия (РБИ) да дава нареждания на търговските банки в областта на експортното кредитиране.
(15)
Освен това, вследствие на твърдението на промишлеността на Съюза, Комисията провери дали кандидатът:
а)
се е възползвал от схемата за освобождаване от такса върху електроенергията („EDES“);
б)
е използвал местни програми за субсидиране на щата Махаращра;
в)
се е възползвал от доставка на вложени материали срещу по-ниско от адекватното възнаграждение;
г)
се е възползвал от стимули, свързани с производство и разпределение на електрическа енергия;
д)
се е възползвал от покупки на евтини суровини от свързани офшорни дружества.
(16)
Накрая, Комисията провери дали следните схеми, разследвани в хода на първоначалното разследване:
а)
схема за кредитиране на заплащането на митнически задължения („DEPBS“);
б)
схема за предварителни разрешителни („AAS“),
все още не се използват от заявителя.
3.2. Констатации
3.2.1. Схема за насърчаване на износа чрез внос на производствено оборудване
(17)
Беше установено, че заявителят е използвал тази схема по време на РПП. Въпреки това беше установено, че получените ползи са били незначителни в размер на 0,02 %. Следователно беше счетено, че не е необходимо извършването на по-нататъшна оценка на необходимостта от прилагане на изравнителни мерки за тази схема.
3.2.2. Схема за експортно ориентирани единици
(18)
Беше установено, че заявителят е имал статут на експортно ориентирана единица („ЕОЕ“) и е получавал субсидии по тази схема през РПП.
(19)
По отношение на тази схема дружеството заяви, че Комисията следва да се отклони от метода на изчисляване на ползата, получена по схемата за ЕОЕ, използвана при първоначалното разследване. Дружеството изтъкна, че някои ползи по схемата за ЕОЕ следва да се разглеждат като допустими за възстановяване на мита по смисъла на приложения II и III към основния регламент и поради тази причина не следва да подлежат на изравнителни мерки.
(20)
Тъй като беше установено обаче, че независимо от метода на изчисление ставката на субсидията, установена по отношение на тази схема, не надвишава 0,22 %, т.е. общият субсидиен марж е под нивото de minimis, беше решено да не се анализира допълнително това твърдение в контекста на настоящото разследване за преразглеждане.
3.2.3. Схема за експортно кредитиране
(21)
Беше установено, че заявителят не е използвал тази схема по време на РПП.
3.2.4. Схема за освобождаване от такса върху електроенергията
(22)
Беше установено, че заявителят е използвал тази схема по време на РПП. Въпреки това беше установено, че получените ползи са били незначителни. Следователно беше счетено, че не е необходимо извършването на по-нататъшна оценка на необходимостта от прилагане на изравнителни мерки за тази схема.
3.2.5. Местни програми за субсидиране на щата Махаращра
(23)
Беше установено, че заявителят не е използвал тази схема по време на РПП.
3.2.6. Други
(24)
При разследването не бяха установени други ползи за заявителя през РПП във връзка с условия за закупуване на суровини и енергия, включващи финансово участие на ПИ, които по тази причина биха могли да бъдат третирани като субсидии по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) и параграф 2 от основния регламент. Следователно твърденията на промишлеността на Съюза, посочени в съображение 15, букви в) - д), бяха счетени без значение в контекста на настоящото преразглеждане.
4. РАЗМЕР НА СУБСИДИИТЕ, ПОДЛЕЖАЩИ НА ИЗРАВНИТЕЛНИ МЕРКИ
(25)
Следва да се напомни, че при първоначалното разследване беше установено, че размерът на подлежащите на изравнителни мерки субсидии за заявителя, изразени ad valorem, възлиза на 4,3 %.
(26)
По време на РПП беше установено, че само от една схема за субсидиране размерът на подлежащите на изравнителни мерки субсидии за заявителя, изразени ad valorem, възлиза на 0,22 %.
(27)
Предвид горното се заключава, че нивото на субсидиране по отношение на разглеждания производител износител е намаляло.
(28)
Проверено беше също така дали изменените обстоятелства по отношение на разглежданите схеми са с дълготраен характер.
(29)
Както беше споменато по-горе, констатациите по отношение на схемата EPCGS по време на настоящото междинно преразглеждане потвърдиха констатациите на първоначалното разследване, при което беше установено, че предоставената по тази схема субсидия е незначителна.
(30)
Освен това докато при първоначалното разследване основната полза на заявителя е била предоставена по схемата за експортно ориентирани единици, ползата по тази схема е намаляла през РПП. Получени са доказателства, че тази промяна е с дълготраен характер, тъй като се отнася до намаляване на нивото на митнически тарифи за отпадъчна неръждаема стомана и фероникел: двете основни суровини, използвани от заявителя за производството на разглеждания продукт.
5. ИЗРАВНИТЕЛНИ МЕРКИ
(31)
Въз основа на гореизложеното са налице данни, че заявителят ще продължи да получава субсидии в бъдеще в размер под нивото de minimis. Ето защо се счита за целесъобразно да се измени ставката на изравнителното мито, приложима за заявителя, за да отразява настоящото ниво на субсидиране. Тази митническа ставка следва да се определи на 0 % за заявителя.
(32)
С оглед на митото, понастоящем приложимо за вноса на разглеждания продукт от производители износители, посочени в приложението към регламента за налагане на окончателните мерки, се отбелязва, че текущите подробни ред и условия при разследваните схеми и тяхното изравняване не са се променили от предходното разследване. Поради това няма основания за преизчисляване на субсидията и на митническите ставки на тези дружества. Следователно митническите ставки, приложими за дружествата, посочени в приложението към регламента за налагане на окончателните мерки, остават непроменени.
(33)
По отношение на митническата ставка за всички останали дружества следва да се отбележи, че при първоначалното разследване нейното равнище е определено на нивото на най-високия индивидуален марж на субсидията, установен за включените в извадката дружества. То е съответствало на маржа на субсидията на заявителя. Като се има предвид, че маржът на заявителя се е променил след настоящото междинно преразглеждане, ставката за всички други дружества следва да бъде преразгледана и определена на следващия най-висок марж на субсидията. Тъй като следващата най-висока ставка е ставката, приложима за дружествата, посочени в приложението, то ставката на митото за всички други дружества следва да се определи на това ниво, т.е. 4 %.
6. РАЗГЛАСЯВАНЕ
(34)
ПИ и другите заинтересовани страни бяха информирани за съществените факти и съображения, въз основа на които се предлага изменение на митническата ставка, приложима за заявителя.
(35)
Писмените и устните коментари, представени от страните, бяха разгледани и, където това беше уместно, бяха взети предвид.
(36)
На всички заинтересовани страни, които поискаха да бъдат изслушани и показаха, че са налице специални основания, поради които следва да бъдат изслушани, беше дадена такава възможност,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
Член 1, параграф 2 от Регламент за изпълнение (ЕС) № 405/2011 се заменя със следното:
„2. Ставката на окончателното изравнително мито, приложима към нетната цена франко границата на Съюза преди обмитяване на продукта, описан в параграф 1 и произвеждан от посочените по-долу дружества, е, както следва:
Дружество
Мито (%)
Допълнителен код по ТАРИК
Chandan Steel Ltd., Мумбай
3,4
B002
Venus Wire Industries Pvt. Ltd, Мумбай
Precision Metals, Мумбай
Hindustan Inox Ltd., Мумбай
Sieves Manufacturer India Pvt. Ltd., Мумбай
3,3
B003
Viraj Profiles Vpl. Ltd., Тхане
0
B004
Дружества, посочени в приложението
4,0
B005
Всички други дружества
4,0
B999“
Член 2
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Брюксел на 22 юли 2013 година.
REGOLAMENTO DI ESECUZIONE (UE) N. 721/2013 DEL CONSIGLIO
del 22 luglio 2013
che modifica il regolamento di esecuzione (UE) n. 405/2011 che istituisce un dazio compensativo definitivo e dispone la riscossione definitiva del dazio provvisorio istituito sulle importazioni di determinate barre di acciaio inossidabile originarie dell’India
IL CONSIGLIO DELL’UNIONE EUROPEA,
visto il trattato sul funzionamento dell’Unione europea,
visto il regolamento (CE) n. 597/2009 del Consiglio, dell’11 giugno 2009, relativo alla difesa contro le importazioni oggetto di sovvenzioni provenienti da paesi non membri della Comunità europea (1) («il regolamento di base»), in particolare l’articolo 19,
vista la proposta presentata dalla Commissione europea, previa consultazione del comitato consultivo,
considerando quanto segue:
1. PROCEDIMENTO
1.1. Inchiesta precedente e misure compensative in vigore
(1)
Con il regolamento di esecuzione (UE) n. 405/2011 (2) («regolamento definitivo») nell’aprile 2011 il Consiglio ha istituito un dazio compensativo definitivo sulle importazioni di determinate barre di acciaio inossidabile («SSB») originarie dell’India, attualmente classificate sotto i codici NC 7222 20 21, 7222 20 29, 7222 20 31, 7222 20 39, 7222 20 81 e 7222 20 89. L’inchiesta che ha portato all’adozione del regolamento definitivo è nel seguito denominata «l’inchiesta iniziale».
(2)
Le misure definitive sono consistite in dazi compensativi ad valorem compresi tra il 3,3 % e il 4,3 % sulle importazioni da parte di esportatori iscritti nell’elenco, un’aliquota di dazio del 4,0 % per le società che hanno collaborato e non sono state inserite nel campione ed un’aliquota di dazio residuo del 4,3 % per tutte le altre società in India.
1.2. Apertura di un riesame intermedio parziale
(3)
La Viraj Profiles Vpl. Ltd., un produttore esportatore avente sede in India («il richiedente»), ha presentato una richiesta di riesame intermedio parziale. La richiesta riguardava l’esame delle sovvenzioni limitatamente a quanto concerne il richiedente. Quest’ultimo aveva fornito elementi di prova prima facie da cui risultava che le circostanze in base alle quali erano state adottate le misure avevano subito cambiamenti significativi e di natura permanente.
(4)
Avendo stabilito, previa consultazione del comitato consultivo, che esistevano elementi di prova sufficienti per giustificare l’apertura di un riesame intermedio parziale, mediante un avviso di apertura pubblicato il 9 agosto 2012 nella Gazzetta ufficiale dell’Unione europea (3) («avviso di apertura») la Commissione ha avviato un riesame intermedio parziale conformemente all’articolo 19 del regolamento di base, di portata limitata all’esame delle sovvenzioni di cui beneficia il richiedente.
1.3. Periodo dell’inchiesta di riesame
(5)
L’inchiesta relativa alle sovvenzioni ha interessato il periodo 1o luglio 2011 - 30 giugno 2012 («periodo dell’inchiesta ai fini del riesame» o «PIR»).
1.4. Parti interessate dall’inchiesta
(6)
La Commissione ha ufficialmente informato il richiedente, il governo dell’India (il «GOI») ed Eurofer in qualità di rappresentante dell’industria dell’Unione nell’inchiesta iniziale («l’industria dell’Unione») dell’apertura dell’inchiesta di riesame intermedio parziale. Le parti interessate hanno avuto la possibilità di comunicare le proprie osservazioni per iscritto e di chiedere un’audizione entro il termine previsto nell’avviso di apertura.
(7)
Le osservazioni presentate dalle parti sia in forma scritta che orale sono state esaminate e, all’occorrenza, tenute in debita considerazione.
(8)
Per ottenere le informazioni necessarie ai fini dell’inchiesta la Commissione ha inviato un questionario al richiedente. Un ulteriore questionario è stato inviato al GOI.
(9)
Sia il richiedente che il governo indiano hanno risposto al questionario.
(10)
La Commissione ha raccolto e verificato tutte le informazioni ritenute necessarie al fine di quantificare la sovvenzione. La sede del richiedente è stata oggetto di visite di verifica.
2. PRODOTTO IN ESAME
(11)
Il prodotto in esame è lo stesso definito nell’inchiesta iniziale, vale a dire barre di acciaio inossidabile, semplicemente ottenute o rifinite a freddo, diverse dalle barre di sezione circolare di diametro pari o superiore a 80 mm, originarie dell’India ed attualmente rientranti nei codici NC 7222 20 21, 7222 20 29, 7222 20 31, 7222 20 39, 7222 20 81 e 7222 20 89.
3. SOVVENZIONI
3.1. Introduzione
(12)
In base alle informazioni fornite dal governo indiano e dalle parti interessate nonché alle risposte al questionario della Commissione sono stati esaminati i seguenti regimi di cui si presume si sia avvalso il richiedente:
a)
regime di promozione delle esportazioni relativo ai beni strumentali (Export Promotion Capital Goods Scheme - EPCGS);
b)
regime per le unità orientate all’esportazione (Export Oriented Units Scheme - EOUS);
c)
regime di crediti all’esportazione (Export Credit Scheme - ECS);
(13)
I regimi a) e b) si basano sulla legge sul commercio estero (sviluppo e regolamentazione) [«Foreign Trade (Development and Regulation) Act 1992 (n. 22 of 1992)»] entrata in vigore il 7 agosto 1992 (nel seguito la «legge sul commercio estero»). Tale legge autorizza il governo indiano a pubblicare comunicazioni riguardanti la politica di esportazione e importazione, che sono sintetizzate nei documenti sulla politica del commercio estero (Foreign Trade Policy - FTP), pubblicati con cadenza quinquennale dal ministero del Commercio e periodicamente aggiornati. Il documento sulla politica del commercio estero rilevante per il PIR di questa inchiesta è il «Foreign Trade Policy 2009-2014» (FTP 09-14). Il GOI ha inoltre stabilito le procedure che regolamentano la politica del commercio estero FTP 09-14 in un manuale delle procedure intitolato «Handbook of Procedures, volume I» («HOP I 09-14»). Anche questo manuale di procedure viene aggiornato regolarmente.
(14)
Il regime ECS di cui alla lettera c) si fonda sulle sezioni 21 e 35 A del Banking Regulation Act 1949 (legge bancaria del 1949) che permette alla Banca centrale dell’India (Reserve Bank of India - RBI) di dare istruzioni alle banche commerciali riguardo ai crediti all’esportazione.
(15)
A seguito della denuncia dell’industria dell’Unione la Commissione ha inoltre valutato se il richiedente:
a)
beneficiasse del regime di esenzione dalla tassa sull’elettricità (EDES);
b)
si avvalesse di programmi di sovvenzione locali dello Stato di Maharashtra;
c)
beneficiasse della fornitura di beni e/o servizi ad un prezzo inferiore a quello che risulterebbe adeguato (Less than Adequate Remuneration - LTAR);
d)
beneficiasse di incentivi connessi con la produzione e la distribuzione di energia;
e)
acquistasse materie prime a basso costo provenienti da società offhsore collegate.
(16)
La Commissione ha infine verificato che i seguenti regimi esaminati nell’ambito dell’inchiesta iniziale:
a)
Regime di credito di dazi d’importazione (Duty Entitlement Passbook Scheme - DEPBS)
b)
Regime di autorizzazione preventiva (Advance Authorisation Scheme - AAS)
non siano tuttora utilizzati dal richiedente.
3.2. Constatazioni
3.2.1. Regime di promozione delle esportazioni relativo ai beni strumentali (Export Promotion Capital Goods Scheme - EPCGS)
(17)
Dall’inchiesta è emerso che il richiedente ha beneficiato di questo regime durante il PIR. È stato tuttavia constatato che gli incentivi ricevuti erano trascurabili, in quanto di valore pari allo 0,02 %. Non è stato pertanto ritenuto necessario valutare ulteriormente la compensabilità di questo regime.
3.2.2. Regime per le unità orientate all’esportazione (Export Oriented Units Scheme - EOUS)
(18)
È stato accertato che il richiedente godeva dello stato di EOU e che durante il PIR ha ricevuto sovvenzioni nell’ambito di questo regime.
(19)
Riguardo a quest’ultimo la società ha sostenuto che la Commissione avrebbe dovuto discostarsi dal metodo di calcolo dei vantaggi ottenuti ricevuto nell’ambito del regime EOUS, impiegato nell’inchiesta iniziale. La società ha sostenuto che alcuni dei vantaggi ottenuti nell’ambito del regime EOUS dovrebbero essere considerati come sistemi ammissibili di restituzione del dazio a termini degli allegati II e III al regolamento di base e che pertanto non dovrebbero essere oggetto di compensazione.
(20)
Poiché si è tuttavia constatato che, indipendentemente dal metodo di calcolo impiegato, il tasso di sovvenzione fissato per questo regime non supererà lo 0,22 %, per cui si avrà un margine di sovvenzione complessivo inferiore alla soglia minima, si è deciso di non analizzare ulteriormente tale tesi nel contesto della presente inchiesta di riesame.
3.2.3. Export Credit Scheme - Regime di crediti all’esportazione
(21)
È stato accertato che durante il PIR il richiedente non beneficiava di questo regime.
3.2.4. Regime di esenzione dalla tassa sull’elettricità
(22)
Dall’inchiesta è emerso che il richiedente ha beneficiato di questo regime durante il PIR. Si è tuttavia constatato che gli incentivi ricevuti erano di portata trascurabile. Non è stato di conseguenza ritenuto necessario valutare ulteriormente la compensabilità di questo regime.
3.2.5. Programmi locali di sovvenzione dello Stato di Maharashtra
(23)
È stato accertato che durante il PIR il richiedente non beneficiasse di questo regime.
3.2.6. Altri
(24)
L’inchiesta ha evidenziato che durante il PIR il richiedente non ha beneficiato di altri vantaggi in termini di acquisto di materie prime ed energia che comportassero un contributo finanziario da parte del governo indiano e avrebbero quindi potuto essere considerati come sovvenzioni a termini dell’articolo 3, paragrafo 1, lettera a), punto ii), e dell’articolo 3, paragrafo 2, del regolamento di base. Le affermazioni dell’industria dell’Unione di cui al considerando 15, punti da c) ad e), sono state quindi giudicate irrilevanti nel contesto del presente riesame.
4. IMPORTO DELLE SOVVENZIONI COMPENSABILI
(25)
Si ricorda che l’inchiesta iniziale ha stabilito che l’importo (ad valorem) delle sovvenzioni compensabili per il richiedente, pari al 4,3 %.
(26)
Nel corso del PIR l’importo (ad valorem) delle sovvenzioni compensabili per il richiedente derivanti da un solo regime di sovvenzioni è risultato pari allo 0,22 %.
(27)
Stante quanto sopra si è concluso che il livello di sovvenzione del produttore esportatore interessato è diminuito.
(28)
Si è inoltre valutato se le mutate circostanze relative ai regimi esaminati possano essere considerate di carattere permanente.
(29)
Come sopra indicato i riscontri relativi al regime EPCGS nell’ambito della presente inchiesta intermedia confermano i risultati dell’inchiesta iniziale, da cui era emerso che la sovvenzione concessa nell’ambito di questo regime era irrilevante.
(30)
Mentre nel corso dell’inchiesta iniziale il richiedente aveva ricavato il principale vantaggio dal regime EOU, durante il PIR tale vantaggio è diminuito. È stato dimostrato che questo cambiamento è di natura permanente poiché è legato alla diminuzione dei dazi doganali sui rottami di acciaio inossidabile e ferro-nickel, due delle principali materie prime utilizzate dal richiedente per la fabbricazione del prodotto in esame.
5. MISURE COMPENSATIVE
(31)
Stante quanto precede sembra appurato che il richiedente continuerà a ricevere in futuro sovvenzioni d’importo inferiore alla soglia minima. Si è quindi ritenuto opportuno modificare l’aliquota del dazio compensativo applicabile al richiedente per tenere conto dell’attuale livello di sovvenzioni. È opportuno che per il richiedente tale aliquota di dazio sia fissata allo 0 %.
(32)
Per quanto riguarda il dazio attualmente applicabile alle importazioni del prodotto in esame dai produttori esportatori elencati nell’allegato del regolamento definitivo, va notato che le attuali modalità di funzionamento dei regimi esaminati e la loro compensabilità non sono mutate rispetto all’inchiesta precedente. Non è quindi necessario ricalcolare il tasso di sovvenzione e l’aliquota del dazio per tali società. Di conseguenza le aliquote dei dazi applicabili a tutte le società elencate nell’allegato del regolamento definitivo restano invariate.
(33)
Per quanto riguarda l’aliquota del dazio applicata a tutte le altre società va notato che, nell’inchiesta iniziale, questa era stata fissata al livello della società con il margine di sovvenzione individuale più alto tra quelle prese in esame, corrispondente al margine di sovvenzione applicato al richiedente. Considerato pertanto che in seguito al presente riesame intermedio il margine applicato al richiedente è cambiato, l’aliquota per tutte le altre società andrà rivista e fissata al margine massimo di sovvenzione che segue in graduatoria. Poiché tale aliquota massima è quella applicabile alle società elencate nell’allegato, è opportuno che l’aliquota del dazio per tutte le altre società sia fissata a tale livello, ossia al 4 %.
6. COMUNICAZIONE DELLE CONCLUSIONI
(34)
Il GOI e le altre parti interessate sono stati informati dei fatti essenziali e delle considerazioni in base alle quali si intendeva proporre di modificare l’aliquota del dazio applicabile al richiedente.
(35)
Sono state esaminate e, ove opportuno, tenute nella debita considerazione le osservazioni presentate dalle parti oralmente o per iscritto.
(36)
Sono state sentite tutte le parti interessate che ne hanno fatto richiesta e che hanno dimostrato di avere particolari motivi per chiedere un’audizione,
HA ADOTTATO IL PRESENTE REGOLAMENTO:
Articolo 1
All’articolo 1 del regolamento di esecuzione (CE) n. 405/2011 del Consiglio, il paragrafo 2 è sostituito dal seguente:
«2. L’aliquota del dazio compensativo definitivo applicabile al prezzo netto franco frontiera dell’Unione, dazio non corrisposto, per il prodotto descritto al paragrafo 1 e fabbricato dalle società sottoelencate, è la seguente:
Società
Dazio (%)
Codice addizionale TARIC
Chandan Steel Ltd., Mumbai
3,4
B002
Venus Wire Industries Pvt. Ltd, Mumbai;
Precision Metals, Mumbai;
Hindustan inox Ltd., Mumbai;
Sieves Manufacturer India Pvt. Ltd., Mumbai
3,3
B003
Viraj Profiles Vpl. Ltd, Thane
0
B004
Società elencate nell’allegato
4,0
B005
Tutte le altre società
4,0
B999»
Articolo 2
Il presente regolamento entra in vigore il giorno successivo alla pubblicazione nella Gazzetta ufficiale dell’Unione europea.
Il presente regolamento è obbligatorio in tutti i suoi elementi e direttamente applicabile in ciascuno degli Stati membri.
Fatto a Bruxelles, il 22 luglio 2013